prop · GQ031d5 · 2003-01-01 00:00:00 — Bland annat föreslås att ombildas till en Bioteknikinspektion som skall kontrollera principiellt viktiga och nya tillämpningar samt utöva tillsyn. Betänkandet har remissbehandlats. En majoritet av remissinstanserna har helt avstyrkt eller ställt sig mycket tveksamma till kommitténs förslag i denna del. Regeringens uppfattning vad gäller tillsyn och tillståndsgivning är att denna även i fortsättningen skall vara sektorsmyndigheternas ansvar. Regeringen anser därför att det inte finns anledning att gå vidare med kommitténs förslag såvitt avser . Vid utgången av uppgick anslagssparandet till . har för avsikt att använda sparandet till att anordna konferenser inom genteknikens område. För att anordna konferenser om bl.a. kloning av djur samt informera forskare, industriföreträdare m.fl. om gällande regler för kontroll av genteknisk verksamhet i , föreslår regeringen att anslaget engångsvis tillförs . Anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. minskas med motsvarande belopp. Som kompensation för beräknade ökade utgifter för löner, lokaler m.m. justeras anslaget upp med . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Regeringen föreslår att anslaget fastställs till . beräknas anslaget till . Tabell 4.33 Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:9 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Varav 2 000 tkr på tilläggsbudget i denna proposition. 2Motsvarar 19 093 tkr prisnivå. övergripande mål och uppgifter är att tillförsäkra den enskilde rättstrygghet och rättssäkerhet, att främja brottsoffers rättigheter, att bevaka deras behov och intressen samt att verka för att den som är berättigad till brottsskadeersättning får sådan. Myndigheten skall pröva ärenden om brottsskadeersättning och ärenden om bidrag från brottsofferfonden. Vid myndigheten finns en särskild nämnd som prövar vissa ärenden om brottsskadeersättning och ett råd som prövar frågor om bidrag från brottsofferfonden. har i medeltal haft 43 anställda . I regleringsbrevet anges att av brottsskadeärendena skall handläggas med bibehållen kvalitet, att ärendebalansen i fråga om brottsskadeersättning skall minska, att de organisationer och projekt som bedöms kunna tillföra brottsoffer störst nytta skall beviljas bidrag ur brottsofferfonden och att projekt inriktade mot brott med våld mot kvinnor, brott mot barn, brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag därvid skall prioriteras. Vidare anges att skall prioritera informationsinsatser som bidrar till att sprida kunskap om brottsoffers rättigheter. inkom 7 306 brottsskadeärenden. Det innebär en ökning jämfört med med . Fördelat på de två skadetyperna har personskadeärendena ökat med 665 stycken medan sak- och förmögenhetsskadeärendena har ökat med 119 stycken. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Myndigheten har inte uppnått målet att handlägga av brottsskadeärendena . Resultatet har dock förbättrats avsevärt i jämförelse med tidigare verksamhetsår. handlades av ärendena , jämfört . Den kraftigt ökade tillströmningen av ärenden anges som en förklaring till att verksamhetsmålet inte uppnåtts. Myndigheten bedömer att antalet inkomna ärenden kommer att öka betydligt och att det därför behövs ytterligare resurser för att verksamhetsmålet skall kunna uppnås. Antalet inkomna ärenden har ökat med sedan föregående verksamhetsår. avgjordes 7 183 ärenden. Jämfört med föregående år är detta en ökning med . Trots detta har målet, att ärendebalansen skall minska, inte uppfyllts. Ärendebalansen uppgick till 1 876, vilket är en ökning jämfört med föregående år med . Den s.k. fördjupade utredningsverksamheten av skadelidandes försäkringsförhållanden och skadeståndsskyldigas betalningsförmåga har även detta verksamhetsår prioriteras vilket också är en förklaring till att ärendebalansen har ökat. har de medel som influtit genom regressverksamheten ökat från 2000 till nära . Summan utbetald brottsskadeersättning har ökat markant. Den huvudsakliga förklaringen till den kraftiga ökningen torde vara en ökad medvetenhet, både bland allmänheten och hos advokater m.fl., om möjligheten att ansöka om statlig brottsskadeersättning. Under verksamhetsåret har totalt 372 ansökningar med ett sammanlagt sökt belopp om nära inkommit till Brottsofferfonden. Dessa ansökningar har avsett olika projekt. Som en följd av att det även är möjligt att ansöka om medel till löpande verksamhet har dessutom 131 ansökningar avseende verksamhetsstöd inkommit. Andelen ansökningar avseende projekt har i jämförelse med föregående verksamhetsår ökat med . 195 projekt beviljades finansiering från fonden och 116 beviljades verksamhetsstöd. Av de projekt som beviljats medel har 82 stycken varit inriktade på våld mot kvinnor, 44 stycken har varit inriktade på övergrepp mot barn och sex har rört offer för homofobiska 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Däremot har det inte heller detta år beviljats några medel för projekt rörande brott med rasistiska förtecken. Detta resultat beror enligt myndigheten på att det helt enkelt inte inkommit ansökningar i önskvärd utsträckning. Med anledning av det fåtal ansökningar som inkom föregående år har myndigheten genomfört riktade informationsinsatser till invandrar- och andra ideella föreningar som kan antas ha intresse av att i projektform arbeta med dessa frågor. Sammanlagt fördelades under verksamhetsåret, vilket innebar en smärre ökning jämfört med föregående år. Fondens intäkter genom avgifter uppgick till , vilket innebär en marginell ökning från . Av den totalt beviljade summan har avsett verksamhetsstöd. Brottsofferfonden tillförs medel främst genom en avgift på från dem som har dömts för brott där fängelse ingår i straffskalan. Fonden tillförs också medel från dem som avtjänar straff i form av intensivövervakning med elektronisk kontroll. Den dömde kan åläggas att betala en avgift till fonden om per dag under verkställigheten, dock högst . arbete har den inriktning som statsmakterna bestämt. Målen som uppställts för verksamheten har i allt väsentligt uppfyllts. När det gäller verksamhetsmålet, att av brottsskadeärendena skall handläggas , har detta verksamhetsmål inte kunnat uppnås . Detta har delvis berott på att målet stått i konflikt med regeringens önskemål om att myndigheten i större utsträckning skall bedriva ett s.k. fördjupat utredningsarbete. Det ligger i sakens natur att den fördjupade utredningen tar resurser i anspråk och att den försvårar möjligheten att uppnå det uppställda målet. Målet vad gäller omloppstid ändrades från . Att målet trots detta inte har kunnat uppnås beror på att antalet inkomna ärenden ökat mer än vad som kunnat förutses. Sammanfattningsvis kan konstateras att myndigheten drivs på ett effektivt sätt mot de uppsatta målen samt med god kvalitet. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . har en central funktion när det gäller stöd till dem som drabbas av brott. Två av myndighetens huvuduppgifter är att pröva ansökningar om brottsskadeersättning och att sprida information om möjligheterna till brottsskadeersättning. Myndigheten har varit mycket framgångsrik i sitt informationsarbete. Detta har lett till en ökad kunskap om möjligheterna till brottsskadeersättning både hos allmänheten och inom rättsväsendet, vilket i sin tur har lett till en tilltagande ärendetillströmning. Det är ur medborgarperspektiv viktigt att ansökningar om brottsskadeersättning prövas så snart möjligt. Myndigheten bör därför fokusera särskilt på denna del av verksamheten och söka effektivisera ärendehanteringen ytterligare. Strävan att snabbt pröva inkomna ansökningar får dock inte leda till försämrad kvalitet i handläggningen av ärendena. Myndigheten bör därför även fortsättningsvis prioritera s.k. fördjupad utredning av såväl den skadelidandes försäkringsförhållanden som den skadeståndsskyldiges betalningsförmåga. Myndigheten bör också sträva efter att vidareutveckla sin regressverksamhet. förbrukade mindre än vad som anslagits för verksamheten. Vid budgetårets slut fanns ett anslagssparande på . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande år visar att utgifterna kommer att uppgå till vilket överstiger tillgängliga anslagsmedel med . Antalet inkomna brottsskadeärenden har ökat . Sannolikt beror ökningen på att allt fler, genom vidtagna informationsinsatser, fått kunskap om möjligheten att ansöka om ersättning från myndigheten. Enligt myndighetens prognoser kommer antalet ärenden att öka med . Det finns dock enligt tecken som tyder på att ärendetill- strömningen kan öka ännu mer. Regeringen avser att noga följa denna utveckling. För att kunna klara av den ökade ärendevolymen under innevarande år föreslår regeringen att anslaget tillförs på tilläggsbudget i denna proposition (finansplanen m.m., avsnitt 9). Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader justeras anslaget upp med . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Regeringen föreslår att anslag fastställs till 2003. beräknas anslaget till . Tabell 4.35 Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:10 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 4:11 Ersättning för skador på grund av brott 1 Varav 4 000 tkr på tilläggsbudget i denna proposition. Från anslaget betalas ersättning av statsmedel enligt brottsskadelagen (1978:413) för skador på grund av brott. Utgifterna på anslaget styrs av antalet beviljade ansökningar och brottsskadeersättningens storlek. Anslaget disponeras av . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 utbetalades i brottsskadeersättning vilket är en ökning jämfört . belastningen på anslaget vilket sammantaget innebar att utgifterna på anslaget uppgick till . Den främsta orsaken till att summan av utbetalda ersättningar har ökat jämfört med föregående år är att antalet avgjorda ärenden har ökat. Prognosen visar att utgifterna kommer att uppgå till vilket överstiger tillgängliga anslagsmedel med . Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs på tilläggsbudget i denna proposition (finansplanen m.m., avsnitt 9). Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. har bedömt att belastningen på anslaget kommer att fortsätta att öka. Denna ökning bedöms huvudsakligen bero på det ökade antalet inkomna och avgjorda ärenden. Regeringen avser att noga följa utgiftsutvecklingen för detta anslag. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anslaget för fastställs till . Samma belopp beräknas . Tabell 4.37 Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:11 Ersättning för skador på grund av brott Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1 Varav 90 000 tkr på tilläggsbudget i denna proposition. Rättshjälpslagen (1996:1619) trädde i kraft . Den innebar en mängd förändringar jämfört med den tidigare lagen. Bland annat gäller att rättshjälpen är generellt subsidiär till rättsskyddet. Det innebär i huvudsak att den som har en rättsskyddsförsäkring som täcker en rättslig tvist skall bekosta den med medel från försäkringen i stället för genom den statliga rättshjälpen. Lagen har inneburit kostnadssänkningar som rättshjälpens grundläggande syfte behållits, nämligen att vara ett yttersta skyddsnät för dem som inte kan få rättsligt bistånd på annat sätt. I samband med införandet av den nya rättshjälpslagen utlovade regeringen en uppföljning och utvärdering när lagen varit i kraft . fick regeringens uppdrag att göra en utvärdering av rättshjälpslagen och föreslå de författningsändringar eller andra åtgärder som borde vidtas. Uppdraget redovisades och utvärderingen visade att den nya rättshjälpsreformen i allt väsentligt fallit väl ut. Inga ändringar i rättshjälpslagen föreslogs. lade fram ett förslag till direktiv om rättshjälp i civilrättsliga tvister. I direktivet föreslås minimiregler som garanterar en tillräcklig rättshjälpsnivå i gränsöverskridande fall inom Europeiska unionen. Ett genomförande av förslaget kan med den nuvarande utformningen komma att innebära vissa kostnadsökningar. Reglerna om offentliga försvarare som finns i har varit i huvudsak oförändrade . När det gäller målsägandebiträdesinstitutet har fattat beslut om att utvidga möjligheten för domstol att förordna sådant biträde (prop. 2000/01:79, bet. 2000/01:JuU20, rskr. 2000/01:20). Lagändringen, som trädde i kraft , innebär att målsägandebiträde kan förordnas vid alla brott varpå fängelse kan följa när förutsättning- arna i övrigt är uppfyllda. Det är svårt att beräkna omfattningen av den kostnadsökning som lagändringen medför. Regeringens antagande är dock att anslagsbelastningen endast kommer påverkas marginellt. Uppföljning av ersättning till offentliga försvarare offentliga biträden och målsägandebiträden Utgifterna för offentliga försvarare, offentliga biträden och målsägandebiträden har ökat . En orsak till utgiftsutvecklingen som ofta anges är att målen ökat i svårighet och komplexitet. () fick regeringens uppdrag att granska utgiftsutvecklingen för offentliga försvarare, offentliga biträden och målsägandebiträden /952001. I redovisningen konstaterar RRV att de totala kostnaderna har ökat för såväl offentliga försvarare som för målsägandebiträden och offentliga biträden. En del av denna kostnadsökning beror på att fler rättsbiträden har förordnats, en annan del beror på att den genomsnittligt debiterade tiden har ökat samt att timkostnaden har ökat. RRV menar bl.a. att statistik och uppföljning av utgiftsutvecklingen är nödvändigt för att kunna beräkna den framtida kostnadsutvecklingen och att statistiken och uppföljningen kan förbättras bl.a. genom att spara uppgifter om antalet förordnanden . RRV redovisar även några förslag till åtgärder för att minska kostnaderna för rättsbiträden. Bland annat föreslås att reglerna för kostnadsräkningar bör förbättras när det gäller redovisning av nedlagd tid. Ett annat förslag är att införa en ersättningstaxa för målsägandebiträden. Förslaget om införande av en taxa för ersättning till målsägandebiträden har redan genomförts genom beslut av . Taxan började gälla . gav regeringen i uppdrag att ge förslag på åtgärder som kan påverka kostnadsutvecklingen på rättshjälpsanslaget. I uppdraget ingår bl.a. att undersöka hur statistik och uppföljning av utgiftsutvecklingen kan förbättras och att ge förslag på hur kraven på en kostnadsräknings utformning kan förbättras för att göra det enklare att bedöma skäligheten av yrkad ersättning. Uppdraget skall redovisas . Vidare förbereder i samråd med en försöksverk- samhet utan tillämpning av nu gällande taxor. Det huvudsakliga syftet är att undersöka hur en sådan ordning skulle gestalta sig, bl.a. om den skulle bli mer eller mindre kostsam och hur det påverkar domstolarnas arbetsbörda. Från anslaget skall betalas de kostnader som enligt 21 kap. 10 § , lagen (1988:609) om målsägandebiträde och rättshjälpslagen (1996:1619) skall betalas av allmänna medel. Därutöver skall från anslaget betalas de kostnader som enligt lagen (1996:1620) om offentligt biträde skall betalas av allmänna medel, dock inte sådana kostnader som avser offentligt biträde i ärenden enligt utlänningslagen (1989:529) och lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. finansierar anslaget också utgifter för särskilda företrädare för barn enligt 12 § lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn. De faktorer som styr kostnaderna är framför allt antalet ärenden, ärendenas svårighetsgrad, ersättningsnivån till biträden och offentliga försvarare samt den andel av rättshjälpskostnaderna som betalas av den rättssökande. Enligt 21 kap. 10 § och 27 § rättshjälpslagen samt 25 § lagen om målsägandebiträde och 5 § lagen om offentligt biträde bestämmer regeringen den timkostnadsnorm som ligger till grund för ersättning för arbete på rättshjälpsområdet. Då verksamheten avvecklats vid de allmänna advokatbyråerna har regeringen beslutat att använda timkostnadsnormen som bas med omräkning av de olika beståndsdelarna i . Timkostnadsnormen för perioden är exklusive mervärdesskatt (inklusive mervärdesskatt). finns det taxor för ersättning till offentliga försvarare och målsägandebiträden i vissa brottmål i tingsrätt och hovrätt (DVFS 2001:7 och 2001:14). Taxorna beslutas av på grundval av timkostnadsnormen. Utgifterna på anslaget är regelstyrda och svåra att beräkna. har utgifterna för offentliga försvarare, offentliga biträden och målsägandebiträden ökat (jämför ovan). uppgick anslaget till vilket också blev utgiftsutfallet . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Sammantaget redovisade anslaget ett underskott på vid årets utgång. uppgår anslaget till . Utgifterna kommer att överstiga anvisade medel och för att täcka underskottet föreslår regeringen på tilläggsbudget i denna proposition att anslaget tillförs . Regeringen föreslår att anslaget fastställs till . beräknas anslaget till . Tabell 4.39 Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 1 Inklusive 6 000 tkr på tilläggsbudget i denna proposition. Anslaget är nytt och ersatte det tidigare anslaget F7 Diverse kostnader för rättsväsendet. Anslaget disponeras av Justitiekanslern. Anslaget används för att finansiera kostnader som uppkommer för staten i samband med vissa skaderegleringar m.m. Dessa kan t.ex. röra ersättning enligt lagen (1974:515) om ersättning vid frihetsinskränkningar, ersättning enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövande och andra tvångsåtgärder eller skadestånd enligt bestämmelserna om fel och försummelse vid myndighetsutövning i skadeståndslagen (1972:207). I anslutning till att sådan ersättning utbetalas kan ersättning även utgå för ombuds- och rättegångskostnader. Ersättning till staten för sådana kostnader tillgodoräknas anslaget. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Det är givetvis svårt att på förhand förutse vilka ersättningsanspråk som kommer att riktas mot staten och därmed också storleken på de belopp som kan bli aktuella att betala ut. kan det konstateras att utfallet på anslaget har varit förhållandevis stabilt . har dock såväl antalet ansökningar om ersättning från personer som varit frihetsberövade samt utbetalade belopp ökat. I utgiftsprognosen förutspås en fortsatt ökning. Vid utgången av uppgick anslagssparandet till . Detta sparande har förts över till innevarande år. Utgiftsprognosen beräknas till ca . Till följd av prognosen föreslår regeringen på tilläggsbudget i denna proposition att anslaget tillförs . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. föreslår regeringen att anslaget fastställs till . beräknas anslaget uppgå till . Tabell 4.41 Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 4:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar m.m. 1Beloppet i Årsredovisning för staten 2001 (skr. 2001/02:101) bilaga 7 avseende utgående reservation och ramöverföringsbelopp 2001 har korrigerats. 2Inklusive en minskning på 2 000 tkr på tilläggsbudget i denna proposition. Från anslaget betalas årsavgifter till för internationell privaträtt, Internatio- nella institutet i för unifiering av privaträtten (UNIDROIT), Association Internationale des Hautes Jurisdictions Administratives samt Bernunionen (). Dessutom betalas från anslaget bidrag till och till för Kriminologi. Även bidrag till vissa andra internationella sammanslutningar med anknytning till område betalas från anslaget. Vidare betalas från anslaget kostnader som hänför sig till internationellt straff- och civilrättsligt samarbete och som inte skall bäras av annan myndighet. Den ökande fria rörligheten och den snabba teknologiska utvecklingen ökar det internationella rättsliga samarbetet, såväl på det straffrättsliga som på det civilrättsliga området. Nya konventioner utarbetas och antalet internationella kontakter mellan staters rättsvårdande myndigheter blir fler. Regeringen föreslår att anslaget fastställs till 2003. Samma belopp beräknas . Tabell 4.43 Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 4:15 Bidrag till brottsförebyggande arbete Regeringen presenterade ett nationellt brottsförebyggande program. Syftet med programmet är att förstärka och utveckla de brottsförebyggande insatserna i hela landet. Un- der perioden 19972001 har sammanlagt ca anvisats för detta ändamål. BRÅ har fått en central roll när det gäller att stödja de lokala brottsförebyggande råd som bildats ute i landet. De satsningar som BRÅ inlett med att stimulera det lokala brottsförebyggande arbetet kräver fortsatta särskilda resurser för att kunna fullföljas. Behovet av kunskap är fortfarande stort. BRÅ anser därför att det är viktigt att det ekonomiska stödet från nationell nivå kommer att fortsätta. BRÅ har beviljat startbidrag till 38 kommuner för uppstartandet av nya lokala brottsförebyggande råd. BRÅ har främst beviljat bidrag till projekt och verksamheter inom skolans område och till förebyggande verksamhet i anslutning till boendet. Även föräldrastöd och kvinnoprojekt har fått del av medlen. Enligt BRÅ:s uppfattning har det ekonomiska stödet inneburit att aktiviteten i det lokala arbetet blivit påtagligt bättre. Metod- och kunskapsutveckling inom det brottspreventiva området har ökat betydligt. För att det ekonomiska stödet till det lokala brottsförebyggande arbetet skall bli effektivare har riktlinjerna för beviljande av medel ändrats. I likhet prioriteras ansökningar som avser startbidrag till kommuner som inrättar lokala brottsförebyggande råd liksom ansökningar som gäller projekt och verksamheter inom skolans område. Vidare prioriteras också projekt som syftar till att minska brottsligheten och ordningsstörningar i bostadsområden för att öka tryggheten. prioriteras även projekt som inriktas på att öka tryggheten i centrumdelar liksom åtgärder som syftar till att involvera det lokala näringslivet i det brottsförebyggande arbetet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Det ekonomiska stödet används också till att sprida kunskapen på ett sätt som uppfyller de behov som de lokala aktörerna har. Medel har därför används för dokumentation, uppföljning och utvärdering liksom till stöd av nätverk för lokala brottsförebyggande råd. BRÅ har fått en nyckelroll när det gäller att stödja verksamheten i de lokala brottsförebyggande råden och regeringen delar BRÅ:s bedömning att det ekonomiska stödet från nationell nivå bör fortsätta för att stimulera denna verksamhet. Arbetet bör nu främst inriktas på att se till att verksamheten i de lokala brottsförebyggande råden utvecklas och fördjupas. Fortsatt metod- och kunskapsutveckling är viktig. Näringslivet måste involveras i samarbetet på lokal nivå. Regeringen ser positivt på att medlen används till projekt inom vissa teman, t.ex. brottsförebyggande arbete i skolorna och till att involvera näringslivet i det lokala arbetet för att förebygga brott. Det är viktigt med uppföljning och utvärdering av de verksamheter och projekt som beviljas medel. Regeringen ser därför positivt på att en del av det ekonomiska stödet används till att vetenskapligt följa upp och utvärdera projekt.