prop · GQ03111 · 2003-05-28 00:00:00 — är åtgärden Bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i odlings- landskapet inom miljö- och landbygdsprogrammet. bäras för att sköta kulturhistoriskt värdefulla jordbruksmiljöer som upp- visar spår av äldre markanvändning samt för att bevara och sköta biolo- giskt rika biotoper och livsmiljöer i eller i anslutning till . med åtgärden är att bevara odlingslandskapets utmärkande egenskaper och miljöer och landskapselement som avspeglar regionala särdrag. Exempel på värdefulla livsmiljöer, biotoper och element som är berätti- gade till ersättning är åkerholmar, alléer, odlingsrösen, stenmurar, små- vatten och fornlämningar. var antalet jordbrukare som lämnade in ansökningar till åt- gärden cirka 12 700 stycken, med en sammanlagd åkerareal som upp- skattades motsvara av landets åkerareal. Cirka 1 000 fler jordbrukare ansökte till åtgärden . Målet är att 18 000 jord- bruksföretag skall vara anslutna till åtgärden. Uttryckt som ett arealmål motsvarar det av landets åkerareal. visar på en 76-procentig anslutning med avseende på antalet jordbruks- företag och en 100-procentig anslutning med hänsyn till arealmålet. totala kostnaden för att bevara värdefulla natur- och kulturmiljöer var år Studeras den regionala fördelningen beträffande anslutningen till åtgärden framkommer det att den högsta anslutningen finns i och men att anslutningen är hög också i och Anslutningen är lägst i de norra delarna av . snedfördelning mellan större och mindre företag kan också märkas, där de större uppvisar en tydligt högre anslutning. av landets allra största jordbruksföretag anslutna till Av de riktigt små företagen är enbart några procent anslutna till För att miljökvalitetsmålet skall kunna uppnås har fått i uppdrag att efter samråd med och Naturvårds- verket utarbeta en strategi för hur mängden småbiotoper i slättbygderna skall kunna ökas. Inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet finns även möjlig- het att ansöka om ersättning för skötsel av landskapselementen renvallar och traditionella hägn av trä och sten i renbetsområdena. till åtgärden har varit . ersättningsnivåerna och om alla ansökningar beviljas ökar anslutningen till åtgärden med . Den totala kostnaden för åtgärden år Gamla lantraser kan bära på arvsanlag och egenskaper som kan vara viktiga för framtida avelsverksamhet. Härdighet, ett mer aktivt foder- söksbeteende samt förmåga att producera trots låg intensitet är viktiga egenskaper som kan medföra att lantraserna är speciellt lämpade för Inom miljö- och landsbygdsprogrammet ges möjlighet till ersättning för utrotningshotade husdjurraser. De djurslag som omfattas är nöt- kreatur, får, getter och grisar. Målsättningen med åtgärden är att uppnå ett tillräckligt antal vuxna renrasiga djur för att säkra rasernas fortlevnad. Även för denna ersättning ökade anslutningen jämfört med . På individbasis omfattas flest får av åtgärden följt av nötkreatur och getter. Den totala kostnaden för åtgärden avser motsvarande åtgärd för tidigare programperiod. För att delmålen inom miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap skall kunna nås är det viktigt med en helhetssyn på odlingslandskapet. att motverka en nedläggning av jordbruket kan ett öppet odlingslandskap, som är en förutsättning för en rik biologisk mångfald och för bevarandet av värdefulla kulturmiljöer, bibehållas. fjärdedel av åkerarealen lagts ner. Nedläggningen har varit koncentrerad till och skogsbygder. En nedläggning av åker- mark pågår alltjämt. ökar produktionsenheternas storlek. naturliga och ekonomiska förutsättningarna för jordbruksproduktion är avsevärt mindre gynnsamma i skogsbygderna och i norra än i slättbygderna. I dessa områden är jordbruksfastigheterna oftast mindre och jordbrukslandskapet mer variationsrikt. rikedomen har särskild betydelse för den biologiska mångfalden och För att motverka nedläggningen av jordbruksmark men också för att bibehålla jordbruksproduktionen i norra och därigenom under- stödja mål för den regionala utvecklingspolitiken, finns två åtgärder inom miljö- och landsbygdsprogrammet. Åtgärderna är miljöersättning för Öppet och varierat odlingslandskap och Kompensationsbidrag i mindre Den förstnämnda åtgärden kan sökas av jordbrukare som odlar vall i skogsbygderna i södra och och i norra . odla vall innebär att landskapet hålls öppet. Vallodlingen bidrar också till att minska växtnäringsläckaget och är positiv för att förbättra jordens struktur genom att öka dess innehåll av organiskt material. innebär jämfört med en spannmålsodling vanligen lägre användning av Förutom att uppfylla miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap ger ersättningsformen därför även positiva effekter med hänsyn till miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och i viss mån Giftfri Åtgärden ersatte den tidigare åtgärden Öppet var anslutna till den Målet med den nya åtgärden är att vall skall vara ansluten. var vall ansluten till åtgärden, vilket motsvarade av det uppställda areal- Den totala anslutningen ökade och svarar nu mot av det uppställda målet eller . areal ansluten vall finns inom stödområde 5, skogsbygd i , Skr. 2002/03:111 och i detta område finns också det största antalet anslutna jordbrukare. var den totala kostnaden för åtgärden , varav avser åtgärden i miljö- och landsbygds- programmet. Kompensationsbidrag i mindre gynnade områden utgår inom stöd- områdena 1 till 5b. Totalt finns inom dessa områden . Målet med åtgärden är att bibehålla sysselsättningen inom jordbruket i dessa områden som miljövänliga jordbruksmetoder bevaras och främjas. Åtgärden skall också medverka till att de ekono- miska förutsättningarna för mjölk- och köttproduktion bevaras samt att en regional balans upprätthålls. Ersättningen lämnas per hektar vall och betesmark i alla områden. I norra (stödområde 13) är även arealer som används för spann- måls- och potatisodling ersättningsberättigade. Ersättningsnivåerna per hektar för vall och betesmark är differentierade per stödområde medan ersättningsnivån för spannmål och potatis är enhetlig i de stödområden där sådan areal är ersättningsberättigad. För att möjliggöra ett hållbart nyttjande av marken och för att undvika en spontan beskogning finns fastställda minimi- och maximinivåer för antalet djur för den ersättning som går till arealer vall och betesmarker. De betande djuren bidrar till att hålla landskapet öppet och till att miljökvalitetsmålet nås. Kompensationsbidrag för den nya programperioden var möjligt att söka . Målet för åtgärden var och att 23 000 företag skulle ansluta sig. var den anslutna arealen och steg något för . har avslutningen preliminärt beräknats till 550 000 ha vilket utgör av det uppsatta arealmålet det vill säga en sänkning . Det är främst företag med mjölk- och köttproduktion som är anslutna till åtgärden. Det totalt anslutna antalet företag är 21 000 stycken, vilket är lägre än vad som förväntades och återspeglar att strukturomvandlingen särskilt inom mjölkpro- duktionen är snabbare än som förutsetts. Kostnaden för kompensations- bidrag i mindre gynnade områden i miljö- och landsbygdsprogrammet var . I nedanstående tabell anges den regionala fördelningen i hektar för kompensationsbidrag i mindre gynnade områden för åren 20002002. Regional fördelning i hektar för kompensationsbidrag i mindre gynnade områden för perioden 20002002 För att kunna sköta, bevara och även utveckla de värdefulla natur- och kulturmiljöerna som finns i odlingslandskapet krävs kunskaper och Ökad kunskap hos jordbrukarna ökar möjligheten att uppnå Både individuell rådgivning och informations- Skr. 2002/03:111 kampanjer kan bidra till ökade kunskaper. Inom ramen för den kompetensutveckling som omfattas av miljö- och landsbygdsprogrammet erbjuds individuell rådgivning. Den individuella rådgivningen med hänsyn till miljökvalitetsmålet Ett rikt odlings- landskap omfattar bland annat länsstyrelsernas arbete med att upprätta åtgärdsplaner i samband med jordbrukarens ansökan om tilläggsersätt- ning för slåtterängar och betesmarker. har länsstyrelserna upp- rättat cirka 19 000 åtgärdsplaner. Förutom individuell rådgivning omfattar kompetensutvecklingen kurser och seminarier med utgångspunkt i landskapets natur- och kultur- miljövärden. Antalet jordbrukare som deltagit i kompetensutvecklings- verksamheter anges närmare under mot- svarande rubrik för miljökvalitesmålet Ingen övergödning. Olika fort- bildningar för de regionala rådgivarna arrangeras också inom ramen för åtgärden. En särskilt informationskampanj, Levande landskap, startade . Kampanjen skall visa på hur jordbruksdriften påverkar natur- och kulturmiljövärden i markerna och vilka åtgärder som brukaren kan vidta för att bevara, förstärka och utveckla dessa värden. För bland annat. uppgifter om kostnader se motsvarande rubrik under avsnittet 5.2.2 Ingen övergödning. har i sin rapport för miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap gjort bedömningen att utvecklingen går i en positiv riktning. Rådet bedömer därför att förutsätt- ningarna för att nå miljökvalitetsmålet inom en generation är goda. Då uppfyllelsen av de operativa målen för de åtgärder inom miljö- och landsbygdsprogrammet har förbättrats , bör den positiva utvecklingen ha förstärkts ytterligare. Detta har uppnåtts bland annat genom åtgärder som skapar ekonomiska förutsättningar för att bevara värdefulla marker, landskapselement och småbiotoper. Dessutom har upprättandet av åtgärdsplaner och övrig kompetensutveckling bidragit till att dels fastställa nödvändiga skötselåtgärder för varje enskild slåtteräng eller betesmark utifrån de värden som finns, dels ge den enskilde jord- brukaren kunskap om och förståelse för dessa värden och de skötsel- åtgärder som behöver vidtas för att värdena skall kunna bevaras. Jord- brukare med kunskap om, och intresse för, odlingslandskapets natur- och kulturmiljövärden är en viktig resurs i arbetet för att uppnå miljö- kvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Huruvida utformning av åtgärder inom miljö- och landsbygdsprogrammet behöver ändras för att ytterligare förstärka den positiva utvecklingen bör bedömas utifrån den halvtids- översyn av programmet som pågår. För att målet skall kunna nås krävs en kontinuerlig skötsel av markerna. Medan slåtterängar kan skötas utan någon direkt koppling till djurbesättningar kräver skötseln av betesmarker att det finns besättningar med betande djur i alla delar av landet där betesmarkerna återfinns. Övergödning orsakas av höga halter av växtnäringsämnena kväve och fosfor och drabbar mark, sjöar, vattendrag och hav. Såväl i sötvatten som i havet ger en kraftig tillförsel av näringsämnen upphov till bland annat algblomningar, syrebrist, bottendöd och utarmning av den biologiska mångfalden. Nedfallet av kväve kan successivt leda till att växtligheten förändras men också till ökad risk för kväveläckage både till vattendrag och till grundvatten. Höga halter av kväve i grundvatten kan orsaka hälsoproblem. För bad, turism och friluftsliv kan också övergödningen ha en negativ inverkan. Under åtskilliga decennier har stora mängder av kväve och fosfor lagrats upp i mark och sediment. Även om mycket kraftfulla åtgärder vidtas kommer det ta innan situation återställts till acceptabla nivåer på grund av de naturliga systemens tröghet. Jordbruket är den största källan till de kväveutsläpp som belastar havet och bidrar även i betydande omfattning till fosforutsläppen. Andra källor till vattenburna utsläpp av kväve och fosfor är avloppsreningsverk, enskilda avlopp och industrin. Kvävenedfallet i orsakas främst av trafik och energianvändningen men en bidragande orsak är också ammoniakutsläpp från jordbruket. Det fastställda miljökvalitetsmålet innebär att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte skall ha några negativa effekter på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. För miljökvalitetsmålet Ingen övergödning anges fem delmål. Av dessa omfattas jordbruket särskilt av följande tre delmål. Fram skall de vattenburna utsläppen av fosforföreningar från mänsklig verksamhet till sjöar och vattendrag och kustvatten ha minskat kontinuerligt års nivå skall de vattenburna utsläppen av kväve från mänsklig verksamhet till haven söder om ha minskat med års nivå till . skall utsläppen av ammoniak i ha minskat med års nivå till . Ett flertal andra miljökvalitetsmål relaterar på olika sätt till vatten. Det gäller särskilt miljökvalitetsmålen Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt Grundvatten av god kvalitet. delmålen för miljö- kvalitetsmålet Ingen övergödning kommer det att föra med sig positiva effekter som ökar möjligheten att nå ett eller flera av delmålen som anges för dessa tre miljökvalitetsmål. har en rad beslut fattats om att vidta en följd av åtgärder inte bara inom jordbruksektorn utan också inom andra sektorer, för att minska utsläppen av kväve och fosfor till luft och vatten. av styrmedel har i många fall valts för att nå uppsatta mål. som omfattas är lagstiftning, ekonomiska styrmedel, informations-, demonstrations- och rådgivningsverksamhet, försöks- och utvecklings- verksamhet samt forskning. Satsningarna som görs inom ekologisk produktion torde också bidra till att uppfylla miljökvalitetsmålet Ingen Ekologisk produktion behandlas sammantaget under Nuvarande handlingsprogram för att minska jordbrukets växtnärings- förluster till luft och vatten innehåller en rad olika åtgärder. åtgärderna är lagstiftning om högsta tillåtna antal djur per hektar, lagringskapacitet för stallgödsel, spridningsrestriktioner för handels- och stallgödsel och andra organiska gödselmedel, krav om nedbrytning av stallgödsel, täckning av gödsel- och urinbehållare och krav på höst- eller Andra åtgärder ingår i miljö- och landsbygds- programmet och beskrivs närmare nedan. även försöks- och utvecklingsverksamhet. Slutligen är skatten på handelsgödselkväve en del av handlingsprogrammet. De flesta av de ovannämnda åtgärderna har en inriktning mot södra och mellersta Inom dessa områden är också problemen med utsläpp till luft och vatten mest framträdande och vikten av att minska de totala I EU regleras jordbrukets kväveutsläpp till vatten av rådets direktiv (EEG) nr 676/91 av om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket, vanligen benämnt nitratdirektivet. Syftet med direktivet är att minska vattenförorening som orsakas eller framkallas av nitrater från jordbruket samt att förhindra ytterligare sådan förtecknade i samband med anslutningen till EU , , och samt kustområdena i , , , och län som områden från vilka en avrinning sker till vattenområden som är förorenade eller kan bli förorenade om inte åtgärder vidtas. programmet som krävs enligt direktivet omfattar framför allt flera av de lagstiftningsåtgärder som kortfattat nämnts i det ovanstående och som i flera fall trädde ikraft innan eller i samband med den svenska EU-an- fattade regeringen beslut, som svar på ett motiverat yttrande från kommissionen, om att utvidga de förtecknade känsliga Beslutet innebär att sjöarna och samt ytterligare områden med avrinning till dessa sjöar och ytterligare om- råden med avrinning som påverkar förtecknas enligt direktivet. pågår inom arbete med att närmare avgränsa områdena och utarbeta det åtgärdsprogram som skall genom- föras inom dessa områden. Delar av lagstiftningsåtgärderna har införts för att minska jordbrukets Inom EU regleras ammoniakutsläpp från jordbruket av rådets direktiv (EG) nr 2001/81 av om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar, vanligen benämnt takdirektivet. Enligt takdirektivet skall de svenska utsläppen av ammoniak inte överstiga , vilket motsvarar en högre nivå än vad som anges Skr. 2002/03:111 för delmålet under miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. såsom kväveoxider som omfattas av takdirektivet behandlas under miljö- kvalitetsmålet Bara naturlig försurning. Att odla en fånggröda som bryts sent eller först nästkommande vår minskar risken för kväveutlakning. Att bryta fånggrödan ökar dess utlakningsbegränsande effekt men en vårbrytning är inte alltid möjlig eller lämplig. Likaså minskar risken för utlakning om jorden inte bearbetas det vill säga. att stubben efter skörd får vara kvar, att och trädan inte bryts . I miljö- och landsbygdsprogrammet för åren 20002006 ingår i åt- gärden Minskat kväveläckage både odling av fånggröda och utebliven Ersättningarna kan sökas var för sig eller kombineras för samma areal. Att ansluta sig till åtgärden Minskat kväveläckage är enbart möjligt om åkerarealen är belägen i , , , , I dessa län är kväveutlakningen per hektar oftast högre än i andra delar av landet. gärden är en anslutning och därigenom torde kväve- läckaget minska med N/år. omfattade åtgärden av vilka fick ersättning både för fånggröda och utebliven höst- Enligt genomförda utlakningsberäkningar för år 2001 uppskattas kväveläckaget ha minskat med 1 N. Preliminära uppgifter för visar på en ännu högre anslutning. Avslutningen var och för av dessa genom- fördes båda åtgärderna. Den högre anslutningen för torde med- föra en ytterligare minskning av kväveläckaget jämfört med vad som återfanns de största arealerna både när det gäller fånggrödor och utebliven höstbearbetning i , Den totala kostnaden för åtgärder som gäller fånggrödor och utebliven höstbearbetning var cirka , varav avser arealer anslutna till motsvarande åtgärd för tidigare programperiod. Skyddszoner minskar risken för erosion, ytavrinning av främst fosfor och växtnäringsläckage från jordbruksmarken. Skyddszoner är också gynn- samma för flora och fauna både på land och i vattnet, det vill säga. positiv effekt för miljökvalitetsmålen Levande sjöar och vattendrag och Ett rikt odlingslandskap. Inom miljö- och landsbygdsprogrammet lämnas ersättning till skydds- zoner längs med vattendrag och sjöar i hela landet utanför mål 1. sättningen för åtgärden är att skall vara anslutna . 2001 motsvarade ansökningarna . ökat något och de preliminära uppgifterna visar på en 45- procentig anslutning, vilket svarar mot . De förändringar av villkoren för ersättningen som genomfördes 2002 kommer troligen att innebära att det blir mer attraktivt att ansluta areal till åtgärden. Utöver anslutningen till denna åtgärd var cirka 1 400 ha anslutna till de tidigare åtgärderna extensiv vall och skyddszoner samt resurshushållande konventionellt jordbruk (). de olika åtgärderna totalt skyddszoner. kostnaden för skyddszoner var , varav avser arealer skyddszoner anslutna till åt- gärderna skyddszoner och för tidigare programperiod. Genom att anlägga våtmarker anläggs på minskar kväveut- släppen som belastar havet. Enligt det fjärde delmålet för miljökvalitets- målet Myllrande våtmarker skall våtmarker och småvatten anläggas eller återställas i odlingslandskapet fram . Skyddet av våtmarker regleras på olika sätt i . för anläggning, återställande och skötsel ges inom ramen för miljö- och Att få bidrag för anläggning av våtmarker i odlingslandskapet har tidigare också varit möjligt inom de lokala Projektstödet för våtmarker och småvatten i miljö- och landsbygds- programmet täcker en viss del av anläggningskostnaderna. För att få till stånd en ökad anläggning där störst utlakningsbegränsning är önskvärd, delas de totala projektbeloppen upp mellan län. De södra länen har till- delats de högre beloppen. Förutom den stödnivå som kan fås för varje våtmarksprojekt varierar stödnivån beroende på var anläggningen sker. En hög stödnivå förekommer i , och . uppdelning av länen i två områden med hög stödnivå respektive lägre stödnivå har också gjorts i till exempel och län. högre stödnivån fås bland annat beroende på våtmarkens potential att minska kväveutlakningen till havet men också utifrån dess effekt för den I de flesta länen fattades beslut om projektstöd till våtmarksanläggning våtmarker genomförts eller påbörjats. anlagts utan projektstöd. Totalt har arealen våtmarker i odlingslandskapet ökat med . ningen av våtmarker motsvarar t.o.m. . För att möjliggöra förbättringar av utformningen och lokaliseringen av odlingslandskapets våtmarker har fått i uppdrag att utveckla kvalitetskriterier för våtmarker i odlingslandskapet. punkten för arbetet skall vara att nå en effektiv reduktion av växtnärings- förluster som den biologiska mångfalden kan gynnas och hän- syn tas till platsens kulturhistoriska värden. efter samråd med , Riks- antikvarieämbetet och andra berörda myndigheter. Det är därutöver möjligt att ansöka om ersättning för skötsel av våt- marker och småvatten inom ramen för miljö- och landsbygdsprogram- Målsättningen för åtgärden är att skall skötas enligt de Skr. 2002/03:111 krav som gäller för ersättningen. Att sköta våtmarken eller småvattnet medför att dess förmåga att minska växtnäringsutsläppen till havet bi- behålls. Skötseln av våtmarken leder också till gynnsamma effekter för flora och fauna. Åtgärden har uppskattats minska kväveutlakningen till haven med N/år. Motsvarande åtgärd under den tidigare programperioden innefattade även stöd till anläggning. Då syftet är att säkerställa en långsiktig miljönytta är åtagandeperioden för miljöersättningen . Det innebär att våtmarken inte får över- föras till annan markanvändning . Ett åtagande att sköta marken löper däremot med möjlighet för jordbrukaren att förlänga sitt åtagande . Arealen våtmarker anslutna till tidigare och nuvarande åtgärd tillsammans med våtmarker som får projektstöd motsvarar preliminärt , vilket är något av den uppsatta målsättningen att våtmarker skall skötas enligt villkoren för ersättningen. var den totala kostnaden för skötsel av våtmarker och småvatten , varav avser arealer till motsvarande åtgärd för tidigare programperiod. Sockerbetor på och bruna bönor på På finns möjlighet att få ersättning för miljövänlig odling av sockerbetor. På finns motsvarande möjlighet för miljövänlig odling av bruna bönor. Villkoren för dessa innebär begränsningar främst av användningen av bekämpningsmedel respektive växtnäring. Syftet med åtgärderna är att minska riskerna med kemisk bekämpning som förlusterna av växtnäringsämnen begränsas. Åtgärden miljövänlig odling av bruna bönor bidrar till att uppfylla miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Giftfri miljö och Ett rikt odlingslandskap. Syftet med åtgärden miljövänlig odling av sockerbetor är att bidra till att uppnå miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Giftfri miljö. Målsättning för åtgärden miljövänlig odling av bruna bönor är . De preliminära uppgifterna visar på en 71-procentig av- slutning till åtgärden, vilket svarar mot . Målsättningen för åtgärden miljövänlig sockerbetsodling är och anslut- ningen är eller . var den totala kostnaden för miljövänlig sockerbetsodling på 4,3 miljo- ner kronor, varav avser arealer anslutna till motsvarande åtgärd för tidigare programperiod. För miljövänlig odling av bruna bönor på var den totala kostnaden . Stöd till miljöinvesteringar såsom utbyggnad av lagringskapaciteten för stallgödsel utöver vad som är lagstadgade krav och vid övergång till flyt- gödselhantering innefattas i åtgärden investeringar i jordbruksföretag. Åtgärder inom ramen för investeringsstödet kan i många fall både hän- föras till ekologiskt hållbar utveckling och ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på landsbygden. Med ledning av tillgängligt underlag är det Skr. 2002/03:111 svårt att göra en åtskillnad. har bedömt att en betydande del av investeringarna rör olika former av miljöförbättringar. En domi- nerande del utgörs till exempel av bidrag till djurstallar. En övergång till lösdrift kan både vara en viktig komponent för den ekonomiska och sociala utvecklingen men ger även i många fall fördelar för miljön. En mer tydlig relation till miljön har stödet till investeringar i gödselvårds- anläggningar, vilka utgör av totala antalet investeringar. Se även avsnitt 6.2.1.