prop · GQ0360 · 2003-03-13 00:00:00 — omfatta en uppföljning av samtliga utbildningsinitiativ inom Lissabon- Det omfattar bl.a. åtgärder för att främja e-lärande, en handlingsplan för grundläggande färdigheter samt främjande av rörlighet Enighet uppnåddes om att inrätta Europeiska året för utbildning genom Rådet antog en resolution om ramar för det nya europeiska samarbetet på Där anges arbetsmetoder, tidsplan och uppföljning. Temaområden som prioriteras för den öppna samordningsmetoden är inflytande och delaktighet, information, volontärarbete och bättre kunskap om ungdomar. Andra frågor som uppmärksammades var uppföljningen av idrottsdeklarationen från och det fortsatta arbetet mot dopning inom idrotten. påbörjades genomförandet av den arbetsplan med prioriterade teman för rådets kulturagenda som antogs . En resolution om europeiskt mervärde och rörlighet för personer och spridning av verk antogs. Syftet är bl.a. att göra det kulturella samarbetet på gemenskapsnivå mer sammanhållet, strukturerat och synligt. Kommissionen lade fram en arbetsplan för revidering av det nuvarande direktivet TV utan gränser. Översynen kommer bl.a. att fokuseras på tillgången av evenemang av särskild vikt för samhället, främjande av kulturell mångfald och av konkurrenskraft. Rådet uppmanade kommissionen i en resolution att ta fram en handlingsplan för bevarande av digitalt material för kommande I ytterligare en resolution uppmärksammades frågan om ramförutsättningar för interaktivt medieinnehåll, t.ex. dator och TV-spel. Antalet rådskonstellationer minskades, från sexton till nio, och en ny arbetsordning antogs som bl.a. fastslår ökat samarbete mellan ordförandeskap, ett årligt operativt rådsprogram och ett treårigt strategiskt rådsarbetsprogram samt en ny öppenhetsartikel för rådets Kommissionen antog en handlingsplan för att förbättra lagstiftningen i EU, meddelanden om konsekvensanalyser, minimiriktlinjer för samrådsförfaranden och bättre lagstiftning. med reformer för en övergripande modernisering av EU:s institutioner fortsatte, bl.a. med en allmän översyn av tjänsteföreskrifterna. 2002/03:60 Beredningen av förslaget till gemensamt regelverk för att reglera löner, skatt och andra villkor för ledamöter kunde inte avslutas. Ett avtal med rådet gav tillgång till känslig utrikespolitisk information. En förändring av reglerna för valen till antogs också. Ekonomiska och sociala kommittén bytte namn till Europeiska Ekonomiska och Sociala Kommittén. Inom ramen för Europeiska investeringsbanken inrättades en särskild lånefacilitet för . upprättades ett handlingsprogram fram för att stärka den svenska närvaron inom EU-institutionerna. Grunden för ett svenskt nätverk inom de samma lades bl.a. genom möten och seminarier för EU- svenskar på plats, samt genom rådgivning till svenskar som antagits till EU:s uttagningsprov. DEL 1 DEN ÖVERGRIPANDE UTVECKLINGEN I Skr. 1 Samarbete i svenskt och europeiskt intresse har framsteg gjorts inom ramen för hela EU-agendan även om utvidgningsprocessen har dominerat arbetet. I första hand har detta handlat om att, i enlighet med de beslut som fattades av i , slutföra utvidgningsförhandlingarna med de tio kandi- datländer som nått längst i förberedelse- och förhandlingsprocessen. Förhandlingarna med dessa länder kunde slutföras vid i , , då enighet nåddes om de finansiella villkoren för deras anslutning till unionen. När det gäller och gjordes stora framsteg i förhand lingarna. Vid mötet i uppdaterades den s.k. färdplanen för dessa länder innebärande att medlemskap i unionen ställs i utsikt samt att EU för att uppnå detta kraftigt ökar förmedlemskapsstödet. Ett ökat förmedlemskapsstöd till utlovades även vid . Unionen utfäste att , förutsatt att då uppfyller de politiska villkoren för EU-medlemskap, fatta beslut om att inleda medlemskapsförhandlingar. inleddes även förberedelserna inför den kommande regeringskonferensen, som bl.a. syftar till effektivare beslutsprocesser i en utvidgad union. Detta arbete har skett inom ramen för det s.k. konventet, som under ledning av f.d. franske presidenten d'Estaing har till uppgift att lämna förslag och optioner om hur fördragen ska revideras och struktureras. Ett antal olika idéer har diskuterats, bl.a. frågan om juridisk personlighet för EU, kom- petensfördelning, förenklade beslutsprocedurer och de nationella parla- mentens roll. Konventets presidium har även presenterat ett utkast till ett konstitutionellt . Vid Europeiska rådets möte i enades stats- och regerings- cheferna om vissa förändringar i rådets arbetsformer. Ett årligt operativt program och ett strategiskt treårigt program inrättades för rådets verksamhet samt att rådets möten skulle hållas öppna vid beslut i lagstift- ningsärenden. Antalet rådskonstellationer minskades genom samman- slagningar från sexton till nio stycken för att effektivisera arbetet. Beslutet omfattade även en ombildning av Allmänna rådet till ett råd för allmänna frågor och yttre förbindelser, för att bättre koordinera unionens utrikespolitiska agerande respektive effektivisera förberedelsearbetet inför Europeiska rådets möten. Det beslutades vidare att rådet skulle inleda diskussioner om en alternativ språkregim för unionen samt hur den framtida ordförandeskapsrollen skulle kunna utformas. Vid mötet i presenterade även kommissionen sitt förslag om hur unionens lagstiftningsarbete kan förbättras och förenklas. Arbetet med att inom unionen främja en hållbar utveckling, dvs. ett integrerat synsätt på ekonomiska, sociala/sysselsättnings- och miljö- frågor, har fortsatt . Vid Lissabonprocessens andra uppfölj- Skr. 2002/03:60 ningsmöte i togs de första konkreta stegen för att komplettera Lissabonstrategin, i enlighet med den strategi för hållbar utveckling som Lissabonstrategin omfattar därmed de nödvändiga perspektiven på hållbar utveckling: ekonomiska reformer, sociala/syssel- sättnings- och miljöfrågor. Flera konkreta framsteg gjordes inom dessa områden . Vid Europeiska rådets möte i enades man om att öppna upp el- och gasmarknaderna för företagskunder ett beslut som följdes upp med att öppna upp motsvarande marknader för privatkonsumenter. På det sociala området fastställde Barce- lonamötet, på svenskt initiativ, ett kvantitativt mål när det gäller tillgången till daghemsplatser i syfte att öka arbetskraftsutbudet. På miljöområdet beslutades bl.a. att kommissionen skulle presentera en handlingsplan för miljövänlig teknik samt att unionen måste uppvisa avsevärda förbättringar i energieffektivitet. Även den externa dimensionen av hållbar utveckling upptog EU:s arbete , framförallt genom förberedelserna, genomförandet och uppföljningen av världstoppmötet om hållbar utveckling i . Ett antal delmål, som ett led i att uppfylla Millenniedeklarationen, gjordes i inom områdena: vatten och sanitet, hälsa, jord- bruk och livsmedelsförsörjning, energi, samt biologisk mångfald. Dessa delmål utgör viktiga komponenter i arbetet för att nå det övergripande målet att halvera fattigdomen i världen. På det ekonomiska området antogs de årliga allmänna riktlinjerna. Årets riktlinjer identifierade följande huvudsakliga utmaningar för medlemsstaternas ekonomiska politik: att säkerställa och ytterligare utveckla det makroekonomiska ramverket, för att främja sunda offentliga finanser, att få fram fler och bättre jobb, öka arbetskraftsdeltagandet samt åtgärda den ihållande arbetslösheten, att stärka förutsättningarna för högre produktivitetstillväxt, samt att verka för hållbar utveckling, för nuvarande och kommande generationers bästa. tog unionen ytterligare steg, genom att anta ett antal viktiga direktiv, mot att etablera en gemensam riskkapitalmarknad samt en gemensam finansiell tjänstemarknad . Inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten fokuserades diskussion- erna kring kommissionens s.k. underskottsförfaranden mot och då dessa länder riskerade att överskrida treprocentsgränsen . visade det sig att bröt denna gräns och en formell varning utfärdades. Någon varning för utfärdades inte, men ett nytt förfarande för alltför stora under skott inleddes mot då det stod klart att landet skulle överskrida treprocentgränsen . inleddes förfarandet om tidig varning mot . Dessa båda procedurer fortgick in . inleddes vidare en diskussion kring utformningen och till ämpningen av stabilitets- och tillväxtpakten. Vid slutet av året lämnade kommissionen ett antal förslag om hur tillämpningen av pakten kan Skr. förbättras, bl.a. genom förbättrad statistik över offentliga finanser samt betydelsen av att minska den offentliga skuldsättningen. inleddes arbetet med att revidera EU:s sysselsättnings- strategi i syfte att förenkla och effektivisera strategin samt att göra den mer fokuserad på arbetskraftsutbud. Dessutom beslutades som ett led i att strömlinjeforma unionens ekonomisk politiska processer att syssel- sättningsstrategin skulle koordineras i tiden med de allmänna ekono- Dessa processer är två av de viktigaste instrumenten för att uppnå det strategiska målet i Lissabonstrategin. genomförs , innebär att vårtoppmötet nu får möjlighet att spela den centrala roll för EU:s ekonomiska politik som ursprungligen Enighet i fråga om det s.k. sparandepaketet på skatteområdet kunde inte nås inom den uppsatta tidsfristen. Paketet är avsett för att motverka illojal skattekonkurrens när det gäller kapital- och företagsbeskattning. Beredningen av gemensamma regler för energibeskattningen kunde heller inte avslutas . Avsevärda framsteg gjordes dock i arbetet med båda dessa områden. Den beslutade efter partiledaröverläggningar i slutet av året att en folkomröstning om införandet av euron ska hållas den Flera viktiga steg togs på det asyl- och migrationspolitiska området syftande till att skapa ett gemensamt europeiskt asylsystem . Arbetet omfattar ett stort antal direktiv. framförallt på asylområdet. Politisk enighet uppnåddes vad gäller direk- tivet för mottagandevillkor samt den s.k. II-förordningen. sistnämnda förordningen reglerar vilken medlemsstat som ska ha ansvaret för att pröva en asylansökan från tredjeland. även ett program för kamp mot olaglig invandring. möte gav i sitt stöd för en tidtabell för genomförande av de Inom den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) utgjorde planeringen av den första krishanteringsinsats som EU åtagit sig, EUPM (European Union Mission) i Bosnien och , en viktig tar EUPM över arbetet med att bygga upp ett bosniskt polisväsende från den nuvarande FN-ledda insatsen. uttalade i att EU kunde garantera en upp följning av Natos militära insats i f.d. jugoslaviska republiken En förutsättning för detta har varit att de permanenta arrangemangen för samarbete mellan EU och Nato finns på En sådan uppgörelse nåddes slutligen vid efter långdragna förhandlingar. Kampen mot terrorism har fortsatt att stå högt på EU:s dagordning En handlingsplan mot terrorism som beslutades av Europe- iska rådet vid ett extra möte har legat till grund Denna spänner över en mängd områden såsom utrikespolitik och sjö- och luftsäkerhet, men har sin tyngdpunkt på straffrättsliga frågor Två betydelsefulla överenskommelser var antagandet av rambesluten om bekämpande av terrorism och om den EU har dessutom påbörjat överläggningar med om ett avtal om rättslig hjälp i ärenden som rör terrorism. 2002/03:60 polisområdet har samarbetet inom EU på olika sätt förstärkts, bl.a. genom ett förbättrat myndighetssamarbete och genom att Europol har tillförts särskild expertis i terrorismfrågor. 1.1Information till och samråd med Riksdagsordningen föreskriver att regeringen ska redovisa sitt agerande i Europeiska unionen. Regeringen fullgör sin informationsskyldighet dels genom att överlämna skriftliga underlag, dels genom muntlig information till olika organ. har 103 faktapromemorior överlämnats. I dessa redovisar regeringen sin syn på betydelsefulla förslag från kommissionen. har hållits löpande informerad om frågor som behandlats i rådet. Regeringen har rådgjort med nämnden om den svenska ståndpunkten dels inför beslut som regeringen bedömt som betydelsefulla, dels i andra frågor som nämnden bestämt. Information till fackutskotten om arbetet inom EU:s olika politikområden har lämnats fortlöpande . De skriftliga underlag regeringen överlämnat kan läsas på webbplats (se bilaga 5). hölls möten i , i den 21 samt i . Ett toppmöte med fokus på utvidgningsförhandlingarna hölls i . Även om juridiskt sett inte är någon av EU:s institu- tioner beskrivs det som unionens viktigaste organ. Dess uppgifter är enligt att ge unionen de impulser som behövs för dess utveckling och fastställa allmänna politiska riktlinjer för denna utveck- ling. Genom att det har en viss distans till den detaljerade, dagliga beslutsprocessen får det ofta lösa upp knutar i unionens arbete. kan också rycka in snabbt i krislägen, särskilt om företrädarna är överens. har också anförtrotts uppgifter inom specifika områ- den den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, polissamarbetet och det straffrättsliga samarbetet, den ekonomiska och monetära politiken och sysselsättningspolitiken. Resultaten av Europeiska rådets möten presenteras i form av skriftliga slutsatser från mötena. Dessa publiceras på rådets webbplats. Europeiska rådets möte i Vid Europeiska rådets möte i enades stats- och regeringscheferna om ett nytt strategiskt mål för unionen för det kom- mande decenniet: att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Europeiska rådets möte i utgjorde det andra uppföljnings- mötet av besluten i och då Lissabonagendan komplet- terades med en miljödimension. Barcelonamötet innebar att de första konkreta stegen togs för att integrera miljöfrågorna i Lissabonprocessen. På bl.a. svenskt initiativ beslutades att kommissionen skulle presentera en handlingsplan för miljövänlig teknik samt att unionen måste uppvisa avsevärda förbättringar i energieffektivitet. man om att uppnå en överenskommelse om energiskattedirektivet före På det ekonomiska reformområdet enades stats- och regeringscheferna om att el- och gasmarknaderna skulle öppnas upp för företagskunder till Uppgörelsen villkorades av att kommissionen skulle initiera arbetet på ett ramdirektiv som ska reglera principerna för tjänster i Mötet konstaterade vidare att samordningen av den ekonomiska politiken behövde förstärkas och åt kommissionen att presentera konkreta förslag till vårtoppmötet . svenskt-brittiskt initiativ beslöts att bredband skulle bli allmänt Skr. 2002/03:60 tillgängligt inom unionen . Denna målsättning integrerades i handlingsplanen för e-Europa 2005, som ska främja IT på europeisk nivå, och som kommissionen ombads att formulera. Enighet nåddes om att unionens satsningar (privata såväl som offentliga) på forskning och utveckling ska öka och uppgå till av BNP . På svenskt initiativ enades mötet även om att medlemsstaterna ska säkra full behovstäckning för barnomsorg i syfte att främja ett ökat arbetskraftsdeltagande. 2.2Europeiska rådets möte i Stats- och regeringscheferna uttryckte ett starkt politiskt stöd för en intensifiering av arbetet med den gemensamma asyl- och migrationspolitiken och enades om ett förstärkt gränssamarbete baserat på nationell beslutanderätt. underströk unionens engagemang i förberedelserna inför världstoppmötet om hållbar utveckling i . Vikten av att bygga vidare på resultaten från () fjärde ministermöte i och från konferensen om utvecklings- finansiering i betonades. Likaså behovet av konkreta steg för att globaliseringen ska bli till fördel för alla. enades om vissa reformer i syfte att göra rådets arbete mer effektivt. Man enades om att införa ett långsiktigt och övergripande arbetsprogram för hela unionen och ett årligt program för rådets verksamhet. Antalet rådsformationer minskades från sexton till nio. 2.3Europeiska rådets möte i Diskussionen ägnades främst åt de utestående finansiella frågorna i för- handlingarna om . enades om att fasa in stödet till jordbrukare i de nya medlemsländerna , med en början på . Stats- och regeringscheferna enades även om att de nya medlemsländerna inte skulle få mindre EU- stöd jämfört med och lade fast beloppen för det totala regionalstödet till dessa . Enighet uppnåddes även om att begränsa ökningen av de totala kostnaderna för det marknadsrelaterade jordbruksstödet till . Stats- och regeringscheferna slog fast att förhandlingarna med , , , , , , , , och skulle avslutas vid i och att anslutningsfördragen skulle undertecknas i . Rådet och kommissionen uppmanades att utarbeta detaljerade planer för de fortsatta förhandlingarna med och stödet till och . uppmanades att ta fortsatta konkreta steg för att leva upp till de principer och kriterier som gäller för övriga kandidatländer, inför beslut om nästa steg i kandidatur i . Särskilda ansträngningar för att lösa frågan om resor mellan Kalinin- Skr. 2002/03:60 grad och andra delar av aviserades. Vidare gjordes ett uttalande om gisslandramat i , vilket innehöll ett starkt fördömande av terrorism och fullt stöd för den . Slutligen gavs den Höge representanten mandat att förhandla med Nato om villkoren för medverkan i EU-insatser av Nato-länder som inte är EU-medlemmar. 2.4Europeiska rådets möte i Vid mötet avslutades förhandlingarna om medlemskap i med tio kandidatländer. , , , , , , Slova- kien, , och välkomnades att bli medlemmar . Den nuvarande kommissionens mandat förkortades till istället för , detta i syfte att kunna ändra kommissionens sammansättning efter anslutningen. Man enades också om att de nya medlemsstaterna skulle delta fullt ut i den kommande regeringskonferensen. Det nya fördraget ska undertecknas först efter . Mötet slog fast att och ska välkomnas som medlemmar 2007, förutsatt att de uppfyller kriterierna för medlemskap. Stats- och regeringscheferna ska ta ställning till fortsatta anslutningsprocess , på grundval av en rapport och rekommendation från kommissionen. Om bedömer att uppfyller de politiska Köpenhamnskriteri- erna kan förhandlingar om anslutning inledas utan dröjsmål. Över- enskommelsen att fortsätta utvidgningsprocessen fastställdes i en gemen- sam förklaring av EU och de tio blivande medlemsländerna. Eftersom EU och Nato enats om villkoren för EU:s tillgång till Nato- resurser kunde mötet bekräfta unionens beredskap att ta över ansvaret för uppföljningen av Natos militära insats i f.d. jugoslaviska republiken . Europeiska unionen uttryckte sin beredvillighet att eventuellt i förekommande fall överta ansvaret för Natos nu pågående militära insats i Bosnien (SFOR). Förlisningen av oljetankern aktualiserade frågan om sjösäkerhet och havsföroreningar. enades om att ta upp dessa frågor vid det kommande vårtoppmötet. Kommissionen om- bads att förbereda en rapport som ska ligga till grund för denna diskus- sion. Efter 1989 och demokratins återkomst i Central- och har utvidgningen varit en allt mer prioriterad fråga för EU. Vid Europeiska rådets möte i kunde de nuvar- ande medlemsstaterna och tio kandidatländer avsluta förhandlingarna om anslutning till unionen. Det innebar en stor framgång efter ett mångårigt Skr. 2002/03:60 och omfattande arbete av förberedelser och förhandlingar för Sedan villkoren för anslutning till unionen lagts fast av toppmötet i inleddes utvidgningsförhandlingar med sex länder (, , , , och ) 1998 och ytterligare sex länder (, , , , och ) 2000. erhöll 1999 status som kandidatland. bekräftade i kommissionens förslag till s.k. färdplan (eller tidtabell) för de fortsatta förhandlingarna. I antogs också de institutionella ramarna för utvidgningen, i form av . Vid i enades medlemsstaterna om att förhandlingarna skulle kunna avslutas med de kandidatländer som var färdiga för medlemskap. gjorde i Laeken bedömningen att tio länder , , , , , , , , samt kunde vara redo för slutförhandling och för anslutning . Regeringen har kontinuerligt samrått med om utvidgningen såsom inför alla Allmänna rådsmöten och möten med . har också informerat utrikesutskott om utvidgningsförhandlingarna. Vidare har överlämnat två faktapromemorior till om utvidgningen, (2001/02:FPM48 och 2002/03:FPM12). Förhandlingarna under det spanska ordförandeskapet fortsatte att vägledas av den färdplan som lades fast . i visade en klar politisk vilja från unionens sida att slutföra förhandlingarna med de länder som kunde anses färdiga för anslutning . Vissa frågor återstod emellertid att lösa inom kapitlen Jordbruk, Regionalpolitik samt Finansiella och budgetmässiga frågor. Det danska ordförandeskapet fick ansvaret att föra förhandlingarna i mål till Europeiska rådets möte i . Inför Europeiska rådets möte i presenterade kommis- sionen översynsrapporter för samtliga 13 kandidatländer (se bilaga 5). Tio länder , , , , , , , , och bedömdes kunna bli färdiga för anslut- ning 2004. Kommissionen rekommenderade att förhandlingarna med dessa länder skulle slutföras före utgången av 2002. ställde sig bakom kommissionens förslag att slutföra förhandlingarna med dessa vid i och att underteckna ett anslutningsfördrag i så att utvidgningen skulle kunna äga rum . Utvidgningen fortsatte att ha högsta prioritet för . I ljuset av slutsatserna från toppmötena i och Laeken verkade för framsteg enligt tidtabellen men också för viktiga förhandlingsprinciper såsom differentiering, framsteg på egna meriter och möjlighet till att komma ikapp länder som inlett förhandlingar tidigare. också vikt vid att överenskommelser som nåtts med ett eller flera kandi- datländer även skulle tillämpas för övriga kandidatländer med liknande framhöll även vikten av fortsatta framsteg i kandidatländernas anpassning och tillämpning av och betydelsen av att följa färdplanen. arna utgick från en strävan att begränsa antalet och omfatt- ningen av övergångslösningar för tillämpning av . bellens inverkan gjorde att förhandlingarna präglades av betydande an- strängningar från såväl medlemsstater som kandidatländer att finna förhandlingslösningar inom de flesta områden. En viktig förutsättning inför diskussionen om de övergripande budget- relaterade frågorna och om hur jordbruksstöden skulle utformas var det utgiftstak för utvidgningen som i enats om Beslutet innefattade en utgiftsram under det kommande finansiella perspektivet 20002006 för anslutning av nya medlemsstater, vilket bedömdes komma ifråga . medel för direktstöd till nya medlemsstater för perioden 20002006. Diskussionen om de övergripande budgetrelaterade frågorna och om hur jordbruksstödet skulle utformas baserades på förslag som kommis- sionen hade presenterat . Kommissionen föreslog dels stöd för att främja fortsatta strukturreformer inom jordbruket, dels en övergångsordning för direktstöd till jordbrukarna i de nya medlems- Övergångsordningen för direktstöden skulle inledas 2004 då direktstöden skulle uppgå till av de belopp som jordbrukare i nuvarande medlemsstater beviljas. Stöden i de nya medlemsstaterna föreslogs öka till 2006, för att 2013 nå den nivå som tillämpas i nuvarande medlemsstater. Vidare föreslog kommissionen att unionen skulle avsätta medel för att säkerställa att återflödet från EU:s budget blir större än kandidat- ländernas avgifter till EU . Kommissionens förslag omfattade också den finansiella ramen för struktur- och sammanhållningsstöden till de nya medlemsstaterna för En majoritet av medlemsstaterna uttalade sitt stöd för kommissionens Några medlemsstater, bland dem , ansåg dock att förslaget lämnade för små marginaler inför förhandlingarna med kandidatländerna, samt betonade att jordbruksstödet borde främja fortsatt strukturomvandling av jordbruket och ifrågasatte om det skulle bli fallet om direktstöden infördes i nya medlemsstater. Kommissionens förslag möttes av negativa reaktioner i flertalet kandidatländer, framförallt . Kritiken gällde i synnerhet den tio- åriga perioden för att gradvis införa direktstöden. betonade vikten av likabehandling av nuvarande och nya medlemsstater beträffande den gemensamma jordbrukspolitiken. i enades om en kompromisslösning.