prop · GQ031d18 · 2003-01-01 00:00:00 — Detta är en konsekvens av den kvalitetsförstärkning av vårdutbildningarna som genomförs med totalt . Med anledning av förändringen för de statliga avtalsförsäkringarna har universitet och högskolor tilldelats medel under anslaget 25:76 Universitets och högskolors för de statliga ålderspensionsavgifterna. fördelas medlen dels till de statliga lärosätenas anslag för grundutbildning samt forskning och forskarutbildning, eller för högskolor som inte har vetenskapsområden till anslaget 25:73 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor, dels till andra statliga finansiärer. Det senare sker för att dessa finansiärer skall kunna inkludera merkostnaderna för pensionspremier i sina bidrag till universitet och högskolor. anvisades under anslaget 25:76 Universitets och högskolors för de statliga ålderspensionsavgifterna . har av dessa medel förts till andra statliga finansiärer av forskning och forskarutbildning. Resterande medel har fördelats till de statliga 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 lärosätenas anslag för grundutbildning samt forskning och forskarutbildning. Utgångspunkten för regeringens beräkning av resurser till respektive lärosätes anslag och anslagsposter för grundutbildning och forskning har varit följande förutsättningar. Varje lärosäte erhåller efter fördelningen resurser motsvarande de medel som tidigare tilldelats respektive lärosäte på anslagsposter under anslaget 25:76 Universitets och högskolors för de statliga ålderspensionsavgifterna, justerat endast med de medel som omfördelas till andra statliga finansiärer. Efter reduceringen fördelas återstående medel proportionellt mellan lärosätets grundutbildningsanslag och forsknings- och forskarutbildningsanslag alternativt anslagspost för forskning. Sammantaget fördelas till forskning och till grundutbildning. Den samlade ökningen av samtliga grundutbildningsanslag till följd av ålderspensionsavgifterna motsvarar en ökning totalt av dessa anslag . Per capitaersättningen har därför inom samtliga utbildningsområden räknats upp . Den procentuella uppräkningen av per capitaersättningen motsvaras inte av samma procentuella uppräkning av vart och ett av grundutbildningsanslagen. Fördelningen av pensionspremier till anslagsposter under anslagen för grundutbildning respektive forskning och forskarutbildning är proportionell mot anslagspostens storlek. Inga pensionsmedel har fördelats till anslagsposter med medel för lokaler eller tillfälliga projektmedel. Vid fördelning av premiebeloppet till andra statliga forskningsfinansiärer har utgångspunkten varit 2000. Fördelningen baseras på statistik från och från myndigheternas egna uppgifter. Detta för att få fram hur mycket medel universitet och högskolor mottog från statliga finansiärer 2001. De statliga forskningsfinansiärena har sedan tillförts premiemedel i relation till sin andel av utbetalningarna . De myndigheter som utifrån dessa principer skulle ha erhållit har inte beaktats vid fördelningen av premiebeloppen. Regeringens bedömning: Ersättningsbeloppen för helårsstudent och helårsprestationer bör för vara: Tabell 7.10 Ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer Humanistiskt, teologiskt, Naturvetenskapligt, tekniskt, 1Avser den del av lärarutbildningen som ligger inom det allmänna utbildningsområdet 2Avser journalist- och bibliotekarieutbildningar samt praktisk-estetiska kurser inom bl.a. lärarutbildning med inriktning mot samt utbildning vid /vid . För kurser som ges inom ramen för gäller en extra ersättning om per helårsstudent. Se kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning. Skälen för regeringens bedömning: De ovan redovisade förändringarna avseende grundutbildningsanslagen innebär att ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer har räknats upp avseende pris- och löneomräkning. Vidare har en uppräkning på gjorts av per capitaersättningarna för humanistiskt, teologiskt, juridiskt och samhällsvetenskapligt utbildningsområde till följd av en fortsatt satsning på kvalitetsfrämjande åtgärder inom dessa områden. En uppräkning har dessutom gjorts av per capitaersättningarna inom utbildningsområdet vård i enlighet med den kvalitetsförstärkning av vårdutbildningarna som aviserades i budgetpropositionen . Vidare har ersättningsnivåerna för samtliga utbildningsområden räknats upp med till följd av det nya kopieringsavtal som staten tecknat med Bonus Presskopia. Regeringen styr forskarutbildningens dimensionering genom särskilda examinationsmål. I regleringsbrevet anger regeringen även ett villkor för användningen av anslaget för forskning och forskarutbildningen. Villkoret avser det lägsta belopp som skall användas för studiefinansiering inom forskarutbildningen av den anvisade anslagsposten för varje vetenskapsområde. Studiefinansiering kan avse utbildningsbidrag och anställning som doktorand. Regeringen redovisade i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15, bet. 2001/02:UbU4, rskr. 2001/02:98) avsikten att närmare granska nyttan med och behovet av detta villkor. Av lärosätenas årsredovisningar framgår att majoriteten av lärosäten och ämnesområden använder något eller mycket mer än det angivna minimibeloppet för studiefinansiering. Inom t.ex. det humanistisksamhällsvetenskapliga vetenskapsområdet fördelar lärosätena resurser som överstiger det angivna minimibeloppet för studiefinansiering . Samtliga lärosäten och ämnesområden anslår betydligt större summor till forskarutbildningen än vad som anges i årsredovisningarnas uppgifter 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 om kostnader för studiefinansiering. Utöver kostnader för själva studiefinansieringen finns kostnader för bl.a. handledning, gemensamma funktioner och utrustning. Detta framgår av de nyckeltal avseende forskarutbildningen som , , Kungl. Tekniska högskolan samt tagit fram på regeringens begäran. Av dessa framgår att kostnader för studiefinansiering utgör en mindre del av den totala kostnaden för forskarutbildningen. I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) anges att lärosäten kan utnyttja anslag för forskning och forskarutbildning utöver de öronmärkta beloppen för att nå uppställda examinationsmål. Även extern finansiering av forskarutbildningen kan utgöra en väsentlig och nödvändig förstärkning av lärosätets resurser för ändamålet. Den externa finansieringen av forskning och forskarutbildning har ökat. En stor del av den externa finansieringen används till forskarutbildning, i första hand till doktorandanställningar inom forskningsprojekt. Utbildningen vid universitet och högskolor styrs primärt genom examinationsmål. Villkoren avseende studiefinansiering inom forskarutbildningen är inte kopplade till angivna examinationsmål. Lärosätenas årsredovisningar visar att det angivna minimibeloppet spelar en liten eller ingen roll för det belopp som varje ämnesområde och lärosäte anslår till studiefinansiering inom forskarutbildningen. Regeringen avser därför att ta bort villkoret om minimibelopp för studiefinansiering inom forskarutbildningen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Inom studiestödsverksamheten finns åtta transfereringsanslag som i huvudsak finansierar bidrag till studerande. De studiestöd som når flest personer är studiehjälp och studiemedel. Dessa stöd är generella och rättighetsstyrda. Därtill finns vissa stöd som riktar sig till speciella grupper i samhället. Dit hör vuxenstudiestöd, rekryteringsbidrag, bidrag till vissa organisationer m.m., bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk samt bidrag till vissa studiesociala ändamål. Studiestöden administreras i huvudsak av (). Myndigheten beviljar studiestöd i form av bidrag och lån samt har hand om återbetalning av studielån. Även andra myndigheter och organisationer har en administrativ funktion inom området. Talboks- och (TPB) hanterar bidrag till produktion av studielitteratur för synskadade och andra läshandikappade högskolestuderande och hanterar bidrag till kostnader vid viss föräldrautbildning i teckenspråk. inrättades () som har till uppgift att pröva överklaganden inom studiestödsområdet. Vidare har utbildningsstöd (Si- sus), i (LO) och () hand om hanteringen av bidrag vid korttidsstudier. Kostnaden för administrationen av studiestödet hänförs huvudsakligen till CSN:s verksamhet. Verksamheten skall bidra till att personer kan studera utan att begränsas av sina ekonomiska resurser eller av funktionshinder. Staten satsar ca i form av bidrag och räntesubventioner till studerande på gymnasienivå och eftergymnasial nivå. Villkoren för dessa bidrag regleras främst i studiestödslagen (1999:1395), men också i andra lagar och förordningar. För förvaltningsändamål anslås till studiestödsmyndigheterna. började en ny studiestödslag (1999:1395) och en ny studiestödsförordning (2000:655) att gälla. Det nya studiestödssystemet har medfört en rad följdändringar i angränsande författningar. Reformen innebär att antalet stödformer minskas. Vissa stöd, t.ex. särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa), avvecklas eftersom det nya systemet täcker användningsområdet för dessa stöd. Andra stöd får en annorlunda utformning och hantering. Korttidsstudiestöd och internatbidrag regleras t.ex. inte längre i studiestödslagen. Regeringen har i en proposition föreslagit vissa lagändringar till följd av den nya hanteringen av bidrag vid korttidsstudier (prop. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2000/01:107). föreslogs vissa anpassningar i det nya studiestödssystemet i syfte att underlätta övergången mellan det gamla och det nya systemet. har beslutat i enlighet med förslagen (bet. 2000/01:UbU18, rskr. 2000/01:228). Regeringen har i särskild förordning lämnat närmare föreskrifter om verksamheten. Regeringen har även med stöd av studiestödslagen utökat möjligheten för studerande i åldrarna att få studiebidrag för studier inom s.k. bristyrkesutbildningar. Det rekryteringsbidrag vid vuxenstudier som införs (prop. 2001/02:161, bet. 2001/02:UbU15, rskr. 2001/02:312) är en viktig komponent i utvecklingen av vuxenutbildningen. Avsikten är att landets kommuner skall kunna använda rekryteringsbidraget som ett verktyg i sin uppsökande verksamhet för att stimulera till studier på grundskole- och gymnasienivå. Kommunerna skall avgöra vilka personer som har rätt att få stödet. Regeringen föreslår under utgiftsområde 15 Studiestöd i avsnitt 4.1.4 att anvisas för verksamheten. Syftet är att rekrytera personer , som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som har vissa funktionshinder och som bedöms ha behov av kompletterande utbildning på grundskole- och/eller gymnasienivå. Kommunerna skall anta riktlinjer för rekryteringsarbetet och verka för att det sker efter samråd med olika lokala parter. Bidraget är ett utpräglat rekryteringsstöd och kan endast lämnas under en begränsad studietid . Stödet är i sin helhet ett bidrag, men är i allt väsentligt utformat i enlighet med studiemedelssystemets grundprinciper, för att fortsatta studier med studiestöd skall underlättas. För varje kommun beräknas en särskild resursram. Medel som inte utnyttjats skall kunna omfördelas mellan kommunerna. Kommunerna skall kompenseras för sin medverkan i enlighet med finansieringsprincipen. CSN handhar rekryteringsbidraget i övrigt, dvs. fastställer bidragets storlek och ansvarar för utbetalning av stödet etc. Regeringen avser att noga följa och senast ha utvärderat verksamheten. som rekryteringsbidraget införs avvecklas det särskilda utbildningsbidraget (ubs). Regeringen har i en förordning om rekryteringsbidrag lämnat närmare föreskrifter om tillämpningen av det nya systemet. I syfte att förbättra tillgängligheten för och servicen till de studerande har CSN förstärkts med ett kundcenter i . Som tidigare nämnts inrättade regeringen en ny myndighet, (), i syfte att förstärka de studerandes rättsäkerhet. Vidare har den nya ordningen beträffande stöd till korttidsstuderande inneburit att administrationen av bidraget som tidigare nämnts, förts över från CSN till LO, TCO och Sisus. Syftet har varit att hantera bidraget så nära de studerande som möjligt. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som skall göra en översyn av studiehjälpssystemet (dir. 2002:47). Utredaren skall bl.a. klargöra stödets roll i relation till andra ekonomiska samhällsstöd, främst på det familjepolitiska området. Uppdraget innefattar också en granskning av regelverket. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Regeringen avser att uppdra åt CSN tillsammans med att utvärdera den särskilda utbildningssatsningen inom naturvetenskap och teknik (s.k. NT-ut- bildning med särskilt vuxenstudiestöd). Insatser inom andra politikområden fungerar studiestödssystemet tillsammans med andra trygghetssystem. Förändringar i ett trygghetssystem får därför ofta följdverkningar inom andra områden. Regeringen har uppdragit till en särskild utredare att göra en analys av studerandes ekonomiska och sociala situation under den samlade studietiden, inklusive studieuppehåll (dir. 2002:120). Utredaren skall, mot bakgrund av de studerandes skiftande sociala situation, kartlägga samspelet mellan studiestödssystemet och andra förmånssystem som socialförsäkringssystemet inklusive bostadsbidragssystemet samt det ekonomiska biståndet enligt socialtjänstlagen och arbetslöshetsförsäkringen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen beslutade att höja nivåerna för arbetslöshetsersättningens lägsta och högsta belopp samt det högsta beloppet . Förändringen gäller fr.o.m. . Särskilt vuxenstudiestöd (svux), särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) samt särskilt utbildningsbidrag (ubs) är beloppsmässigt anpassade till nivåerna i arbetslöshetsförsäkringen och har därför höjts i motsvarande mån. Regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att se över bestämmelserna om skyddstiden för sjukpenningsgrundande inkomst (dir. 2001:104). Utredningen skall göra en översyn av studenternas skydd i samband med sjukdom. Uppdraget skall enligt tilläggsdirektiv (dir. 2002:118) redovisas . Tabell 8.1 Antal studiestödstagare och utbetalda belopp 2001 för de viktigaste studiestöden bidrag 2001 (mnkr) lån 2001 (mnkr) 1Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar 2Jämförelser med tidigare statistik över antalet studerande per utbildningsnivå är inte fullt ut jämförbar, beroende på att svux och svuxa har avskaffats och att det högre bidraget i studiemedelssystemet har tillkommit. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Under fick 942 179 studerande studiestöd. har, utöver de studerande som redovisas i tabellen, fler än 13 000 personer fått bidrag vid korttidsstudier och över 700 högskolestuderande med synskada eller andra läshandikapp försetts med studielitteratur. Vidare har ca 800 föräldrar till döva barn fått bidrag till kostnader för utbildning i teckenspråk. Slutligen har 420 funktionshindrade gymnasieelever fått bidrag till kostnader för studier vid riksgymnasierna. lämnades studiehjälp till 388 490 personer, vilket motsvarar en ökning med 2 037 studiehjälpsmottagare jämfört med föregående år. Antalet personer som fick inackorderingstillägg ökade med , medan det behovsprövade extra tillägget minskade . Antalet studerande med studiemedel har ökat med nästan 20 000 till 439 575 personer. Könsfördelningen bland studiemedelstagarna är i stort sett oförändrad jämfört , dvs. majoriteten är kvinnor. Det är en minskning jämfört med . studerade 77 274 personer på grundskole- eller gymnasienivå. Av dessa hade studiemedel med ett högre bidragsbelopp som motsvarar av studiemedlens totalbelopp. Av dem som studerade på grundskolenivå med studiemedel hade det högre bidraget. Möjligheten till studielån har utnyttjats av omkring 393 000 personer . Lånebenägenheten, dvs. studerande som tar lån i förhållande till antalet studerande som tar emot bidrag, skiljer sig beroende på utbildningsnivå. På grundskole- och gymnasienivå har benägenheten att låna sjunkit till , vilket är lägre än föregående år. På eftergymnasial nivå har av studiemedelstagarna nyttjat lån, vilket är oför- ändrat jämfört med . Utlandsstuderande har haft den högsta lånebenägenheten. Deras lånebenägenhet uppgick till beräknat på kalenderår1. Tabell 8.2 Lånebenägenhet i procent 1999 - 2001 Lånebenägenheten är något annorlunda på terminsnivå och varierar även mellan höst- och vårtermin. Studiestödsreformen innebar också att ett nytt tilläggslån infördes. utnyttjade drygt 12 600 personer tilläggslånet. finns det i huvudsak låntagare i tre olika återbetalningssystem. De flesta låntagarna finns än så länge i de äldre lånesystemen. Antalet låntagare var drygt 1,4 miljoner personer. Låntagarnas skuld till CSN uppgick vid samma tillfälle till . CSN:s upplåning hos () för lån beviljade 19892001 utgjorde och för det nya studielånet . Skillnaden mellan låntagarnas skuld till CSN och CSN:s skuld till RGK beror på att myndigheten betalar låntagarnas obetalda räntor till RGK med anslagsmedel. fick ca 247 000 låntagare anstånd med sin återbetalning, vilket är ungefär samma antal som föregående budgetår. Antalet studerande med ubs har under minskat med drygt 17 000 personer jämfört med föregående budgetår. Vidare har antalet studerande med svux och svuxa minskat med ungefär 22 000. 1 Lånebenägenheten är något annorlunda på terminsnivå och varierar även mellan höst- och vårtermin. Efterfrågan på information om studiestöd har under det senaste verksamhetsåret varit omfattande. Frågeställningarna har dessutom varit komplexa, vilket ställt stora krav på de studiestödsadministrerande myndigheterna. Nedan redovisas några nyckeltal för CSN:s och ÖKS verksamhet. Tabell 8.4 Några nyckeltal för CSN:s verksamhet Antal besök på webbsida Antal besök på webbsvar Antal besök på datasvar Som framgår av tabell 8.4 uppvisar CSN, för nästan alla typer av studiestöd, en minskande andel ärenden som avklaras . Uppgifterna om antalet besök på webbsvar och datasvar visar på en allt större efterfrågan på information beträffande studiestödet. Tabell 8.5 Några nyckeltal för ÖKS verksamhet Avvisade/avskrivna m.m. Andel ärenden behandlade inom 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Uppgifterna omfattar enbart 2001. Det saknas jämförbara uppgifter på grund av att myndigheten inrättades . Enligt regeringens bedömning har insatserna inom studiestödsområdet bidragit till att målen för utbildningspolitiken har kunnat uppnås. Högskolans och den kvalificerade yrkesutbildningens utbyggnad har kunnat fortskrida i planerad takt. Efterfrågan på studiestöd har stått i nära relation till tillgängliga medel. Antalet personer med studiestöd har minskat jämfört med , som en följd av att antalet vuxenstuderande på grundskole- och gymnasienivå blivit färre. Det färre antalet vuxenstuderande kan antas bero på att fasats ut samt det förbättrade sysselsättningsläget. kommer anslagsbehovet för studiestödsverksamheten att öka med ca jämfört med anvisade medel 2002, framför allt till följd av att vissa anslag är knutna till makroekonomiska förändringar samt att studiehjälpen förstärks. Regeringen har ekonomiska vårproposition föreslagit att medel skall avsättas så att studiebidraget inom studiehjälpen kan lämnas . Med anledning av detta lämnas i denna proposition (utgiftsområde 15, avsnitt 4.1.1) förslag till ändring i studiestödslagen (1999:1395). Två omständigheter har påverkat utfallet. För det första kan fr.o.m. nya vuxenstuderande inte längre ansöka om svux och svuxa. Studerande på grundskole- och gymnasienivå kan i stället få studiemedel, där sökanden har möjlighet att ansöka om den högre bidragsdelen om av totalbeloppet i studiemedlen. Detta har medfört att antalet studiemedelstagare på grundskole- och gymnasienivå ökat med ungefär 10 000 personer . För det andra har antalet studerande med studiemedel på den eftergymnasiala utbildningsnivån ökat 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 med drygt 11 000 personer, vilket framför allt är ett resultat av den kraftiga utbyggnad av nya högskoleplatser som genomförts . Ökningen av antalet studerande är dock lägre än det utbildningsuppdrag som beslutade . Studiestödsreformen 2001 är den största förändringen av studiestödssystemet sedan systemet infördes och tillkomsten av vuxenstudiestöden . Det reformerade studiestödssystemet har av förklarliga skäl ännu inte till fullo utvärderats. Det är också för tidigt att göra säkra bedömningar av effekterna av reformen. CSN har till uppgift att följa studiestödsreformens effekter. Som ett första led i detta uppföljningsarbete har myndigheten föreslagit vissa författningsändringar. Förslagen återfinns bl.a. i CSN:s rapport 2002:1 Den första terminen med det nya studiestödet, i en handlingsplan över utvecklingsarbetet vid CSN (dnr 2002-19-5305) och i CSN:s budgetunderlag . Under en följd av år har lånebenägenheten ökat (se tabell 8.2, lånebenägenhet i procent), men visar utfallet att uppgången är bruten bland studerande i . Att lånebenägenheten minskat på grundskole- och gymnasienivå beror sannolikt på de regelförändringar som infördes i och med studiemedelsreformen . Framför allt kan de skärpta återbetalningskraven, bidragsdelens ökning från av totalbeloppet, val av studietakt och det höjda s.k. fribeloppet ha påverkat studenternas behov av studielån. Utvecklingen av antalet låntagare och beslut om nedsättning, överensstämmer med tidigare bedömningar. Den sammanlagda studieskulden har ökat nominellt med ca 10 miljarder . Vid utgången av innevarande år beräknas skuldstocken för lån tagna mellan och hos () vara . För lån tagna fr.o.m. beräknas skuldstocken vara , varav avser nyupplåning . Återbetalning av studielån i det nya systemet kommer tidigast att påbörjas , vilket inte föranleder regeringen att nu föreslå några förändringar. Antalet studerande med svux och svuxa har sjunkit jämfört med . Dessa stöd avvecklas successivt fr.o.m. . Antalet studerande med ubs har likaså sjunkit gradvis i takt med att fasas ut. Detta har medfört att antalet studerande med dessa stöd minskat med omkring 37 300 personer. Utvecklingen bör också ses i ljuset av att sysselsättningsläget förbättrats. Ubs upphör /03 och övriga vuxenstudiestöd . Regeringen avser att vidta nödvändiga förändringsåtgärder med anledning av att ubs försvinner. Vuxenstuderande får i fortsättningen studiestöd inom ramen för det generella studiestödssystemet. Regeringens bedömning är att 2001 var ett extraordinärt verksamhetsår, särskilt för CSN. Ett helt nytt studiestödssystem togs i bruk och hela CSN:s personal utbildades för detta ändamål. Dessutom ökade antalet ansökningar markant , då alla studerande som en följd av reformen, var tvungna att ansöka om studiemedel på nytt. Situationen medförde betydligt längre handläggningstider och sämre telefonservice än vad som annars hade varit fallet. Hanteringen av det nya studiestödssystemet har stabiliserats och CSN:s förmåga att effektivare hantera regelverk och handläggningsrutiner har förbättrats. Regeringen menar att det nu är mycket som talar för att myndigheten kommer att ha bättre förutsättningar att klara de krav som regering och riksdag ställer. Bland annat för att ge CSN bättre förutsättningar att sköta studiestödshanteringen föreslår regeringen (se utgiftsområde 15 avsnitt 4.1.2) vissa ändringar i studiestödslagen (1999:1395). Förändringsförslagen är av teknisk karaktär och innebär ingen genomgripande förändring av studiestödssystemet, men de medför att studiestödsadministrationen förenklas. Systemet blir även mer överblickbart för studiestödstagarna. CSN har också vidtagit vissa anpassningar av systemet på myndighetsnivå. ÖKS har endast varit i verksamhet . Därför måste regeringens bedömningar göras med viss försiktighet. visar myndigheten på ett gott administrativt resultat. Regeringen gör bedömningen att myndigheten har goda förutsättningar att fortsättningsvis uppfylla de mål som regeringen ställer. Nya regleringar på studiestödsområdet ger förändrade förutsättningar för ÖKS. Regeringen bedömer att ÖKS bör klara sådana förändrade krav inom nuvarande resursramar.