prop · GQ03101 · 2003-04-03 00:00:00 — De största förändringarna kan hänföras till ochVattenfall AB som ökat det egna kapitalet med 7,7 (statens andel) respektive 5,6 miljarder kronor.Från och med 2001 baseras informationen om statliga bolag på uppgifter sominhämtats direkt från de statliga bolagen. I bilaga 5 Statliga bolag, banker och finansinstitut, återfinns en sammanställning av väsentliga nyckeltal 2002 församtliga bolag med statligt ägande. En mer omfattande redovisning lämnas senarei vår i regeringens årliga skrivelse till om de statliga bolagensverksamhet. Utveckling av statlig produktionDen statliga produktionen av tjänster uppgick till ilöpande priser, vilket innebär att den totala produktionsvolymen har ökat med1,jämfört med . iakttagelserRiksrevisionsverkets (RRV) effektivitetsrevision har avslutat nio egeninitierade granskningar . Vidare har RRV genomfört 12 studier på uppdrag avregeringen. I kapitel 10 görs en genomgång av flertalet av rapporterna ochregeringens åtgärder med anledning av dessa.RRV:s årliga revision har resulterat i att 13 myndigheter har fått invändning irevisionsberättelsen för . Motsvarande antal 2001 var 10myndigheter. Revision av EU-medel för budgetåret 2000Revisionsrättens granskning av verksamheter som finansierats med EU-medelavslutas med en årsrapport och ett antal särskilda rapporter. Dessa rapporterligger till grund för rådets och parlamentets ansvarsfrihetsprövning.Iakttagelserna berör samtliga utgiftsområden i EU-budgeten. De områdendär revisionsrättens iakttagelser särskilt berör är främst egna medel(inkomsterna i EU-budgeten) samt EU:s jordbruks- och strukturpolitik.Redovisningen omfattar både generella iakttagelser samt områden där bl.a.Sverige pekats ut. Revisionsrättens påpekanden föranleder ingakorrigeringsåtgärder från svensk sida.1.3 Kvalitetsbedömning av årsredovisningen för staten omfattningRiksrevisionsverket (RRV) skall enligt sin instruktion översiktligt granskaunderlaget till årsredovisningen för staten avseende de delar som upprättas avEkonomistyrningsverket (ESV). Granskningen omfattar de konsoliderade resultat-och balansräkningarna och finansieringsanalysen med tillhörande noter ochredovisningsprinciper. Därutöver granskas materialet avseende utfallet påstatsbudgetens inkomsttitlar och anslag.RRV noterar i sitt granskningsutlåtande över underlaget till årsredovisningenför staten 2002 att en översiktlig granskning skiljer sig väsentligt frånrevision av en årsredovisning. Översiktlig granskning är enligt praxis mindreomfattande och mer inriktad mot granskning av metoder än detaljer. Det innebärenligt RRV att alla förhållanden som skulle framkommit vid en revision avmotsvarande årsredovisningsmaterial inte kan förväntas bli uppmärksammade.RRV:s granskning omfattar en genomgång av de metoder som har tillämpats av ESVvid upprättandet av underlaget. Det interna informationsflödet från ESV:sstatsredovisningssystem har kartlagts och bedömts. De största myndigheternasårsredovisningar har stickprovsvis stämts av mot uppgifterna ikoncernredovisningssystemet.Granskning har också skett av ESV:s kvalitetssäkring av redovisad informationsamt justeringar och elimineringar av interna mellanhavanden mellan de ingåendeorganisationerna. Granskningen har omfattat de revisorsintyg över rapporteringen till statsredovisningen m.m. som RRV, inom ramen för den årliga revisionen, har lämnat avseende de största myndigheterna. En genomgång har därutöver gjorts avrevisionsberättelser med invändning eller upplysning samt revisionsrapporter för myndigheterna med avseende på om det föreligger sådana förhållanden som bordepåverkat underlaget för den konsoliderade årsredovisningen. Granskning av ESV:s underlag för 2002RRV:s bedömning är att ESV:s underlag avseende 2002 på ett tydligt ochinformativt sätt visar vilka organisationer som underlaget omfattar samt vilkaprinciper som tillämpas för redovisning och konsolidering av statens samladeårsredovisning. Enligt RRV visar den översiktliga granskningen att innehållet iallt väsentligt är rättvisande utifrån de regeringsbeslut och de principer somanges i ESV:s underlag. Vid genomgång av revisionsberättelser med invändningeller upplysning och revisionsrapporter har det inte framkommit någraförhållanden som på ett väsentligt sätt borde ha påverkat underlaget.RRV anser att ESV ytterligare har ökat kvaliteten i sin arbetsprocess ochdokumentation av underlaget jämfört . Väsentligaprincipförändringar som förbättrat underlagets kvalitet är enligt RRV bl.a. attavstämning av transaktioner och andra mellanhavanden mellan myndigheter, dens.k. motpartsavstämningen, har utvidgats till att omfatta helaresultaträkningen. Även ändrade redovisningsrutiner för lönegarantiersättningenhar bidragit till färre avstämningsdifferenser. Reglerna om att aktiveraimmateriella tillgångar som infördes är ytterligare ett stegmot enhetlighet i det underliggande regelverket, även om det ännu inte fåttfullt genomslag på grund av regeringens beslut om dispens för polisväsendet.Förändringar som påverkat årsredovisningen beskrivs närmare i bilaga 2Redovisningsprinciper.Beträffande förutsättningarna för att upprätta ett underlag till årsredovisningför staten helt i enlighet med statsbudgetens intentioner och godredovisningssed för koncernredovisning, gör RRV bedömningen attnormeringsarbetet bör fortsätta. Ett område, som uppmärksammades av RRV ävenföregående år, gäller principer för redovisning av uppbörd och transfereringarenligt bokföringsmässiga grunder.Ett annat område som RRV vill uppmärksamma gäller undantag från principerna förbruttoredovisning av vissa transfereringar som sker genom nedsättning avskatter. Genom särskild lagstiftning frångås bruttoredovisningsprincipen enligtlag (1996:1059) om statsbudgeten genom att nettoredovisning tillämpas avseendeanställningsstöd, kompetensutveckling, bredbandsinstallation och sjöfart. Denettoredovisade beloppen uppgår enligt RRV till sammanlagt 5,4 miljarder kronorför 2002. RRV anser även att ESV bör överväga att bruttoredovisa subventionersom redovisas som kreditering av företags skattekonton genom att i ställetredovisa dessa som transfereringar inklusive motsvarande subvention. För attytterligare öka kvaliteten på underlaget efterlyser RRV en tydligare normeringoch information som klargör i vilka fall uppbördsmedel och transfereringsmedelbör betraktas som intäkt respektive kostnad.RRV anser vidare att ESV bör överväga att använda helårsresultat vid redovisning av aktier och andelars värde, särskilt avseende större dotter- ochintresseföretag.2Uppföljning av de budgetpolitiska målen2 Uppföljning av de budgetpolitiska målenDe budgetpolitiska mål som har beslutat om innebär att:* Den offentliga sektorns finansiella sparande skall uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. har fastställt måletför det finansiella sparandet till av BNP. * De takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgiftstak för staten. har fastställt utgiftstaket till 812 miljarder kronor.2.1 Den offentliga sektorns finansiella sparandeDet finansiella sparandet för den offentliga sektorn är resultatet av samtligatransaktioner som påverkar den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. Finansiella transaktioner som köp och försäljning av aktier och andrafinansiella tillgångar påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värdeförändringar på tillgångar och skulder.Målet för det finansiella sparandet omfattar hela den offentliga sektorn som den definieras i nationalräkenskaperna (NR), dvs. förutom staten ävenålderspensionssystemet och den kommunala sektorn. Det finansiella sparandetpåverkas därför inte av transaktioner mellan den offentliga sektorns olikadelar. Till ålderspensionssystemet räknas AP-fonderna ochpremiepensionssystemet. Den kommunala sektorn omfattar kommuner och landsting.Affärsverken ingår enligt nationalräkenskapernas definition inte i den statligasektorn utan räknas till företagssektorn.Utifrån beslut att det långsiktiga målet för de offentliga finanserna skall vara ett överskott på av BNP i genomsnitt över enkonjunkturcykel fastställs sedan årsvisa överskottsmål.Målet för den offentliga sektorns finansiella sparande infördes 1997.Överskottsmålen har överträffats med god marginal. haröverskottet i de offentliga finanserna varit i snitt av BNP. En förklaring till det gynnsamma utfallet är att svensk ekonomis potentiellaproduktionsnivå har ökat. Därmed har BNP-tillväxten kunnat öka utan attinflationsmålet hotats. Dessutom har skatteintäkterna blivit högre än förväntat. uppgick överskottet för den offentliga sektorns finanser till 103miljarder kronor eller till av BNP, vilket var betydligt högre änmålet på 2,5 procent.Tabell 2.1 Den offentliga sektorns finansiella sparandeProcent av BNP19971998199920002001Mål-3,00,00,52,02,5Utfall-1,72,31,33,44,6För 2002 har beslutat att de offentliga finanserna skall uppvisa ettöverskott på av BNP. Den offentliga sektorns finansiella sparandeuppgick preliminärt till , motsvarande avBNP. Det är lägre än 2001. Som andel av BNP minskadesparandet jämfört med (se tabell 2.2).I budgetpropositionen angavs att även ett lägre överskott än 2 procentkunde accepteras om konjunkturen skulle bli sämre än väntat så att deautomatiska stabilisatorerna skulle kunna verka fullt ut. I budgetpropositionenför 2002 bedömdes tillväxten till i fasta priser. Om tillväxtenskulle avvika från denna prognos skulle motsvarande avvikelse frånöverskottsmålet tolereras. Enligt NR:s preliminära utfall uppgick BNP-tillväxten till 2002. Även om avvikelsen i ekonomisk tillväxt från bedömningen i budgetpropositionen är relativt måttlig, så gör den allmännakonjunkturutvecklingen och den osäkerhet som rådde , att avvikelsen ifinansiellt sparande är förenlig med det av beslutade överskottsmåletför 2002. Den offentliga sektorns finansiella sparande 2002 blev 22 miljarderkronor sämre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Avvikelsenförklaras framför allt av högre konsumtion.Tabell 2.2 Den offentliga sektorns finansiella sparandeMiljarder kronorUtfall2001BP 20021Utfall2002Utfall-BP2002Inkomster1 3371 3201 33010 varav skatter och avgifter1 2121 1861 20114Utgifter1 2331 2731 30532Finansiellt sparande1034725-22Procent av BNP4,62,11,1-1,0 varav staten213-12-14-2 varav ÅP-systemet-1045448-6 varav kommunsektorn-55-8-14Anm. BP2002 = Budgetpropositionen för 2002Anm. Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.1 Till följd av förändrade redovisningsprinciper efter BP2002 har såvälinkomster som utgifter justerats upp med avseendemervärdesskatt på den offentliga sektorns förbrukning och investeringar.2.2 Utgiftstaket för statenUtgiftstaket för staten infördes . Utgiftstaket har klaratssamtliga år (se tabell 2.3). Syftet med utgiftstaket är framför allt att geriksdagen och regeringen förbättrad kontroll över anvisade medel ochutgiftsutvecklingen, vilket möjliggör en bättre finansiell styrning. Genom attriksdagen beslutar om ett tak för utgifterna tydliggörs även behovet avprioriteringar mellan olika utgiftsområden. Vidare ger utgiftstaketbudgetpolitiken en långsiktig inriktning med hög förutsägbarhet, vilket främjartrovärdigheten i den ekonomiska politiken. Utgiftstaket för staten underlättardärmed möjligheten att uppnå målet för det finansiella sparandet i denoffentliga sektorn.Tabell 2.3 Utgiftstak för statenMiljarder kronor19971998199920002001Takbegränsade utgifter698,9718,0751,5760,0786,3Budgeteringsmarginal24,12,01,55,04,7Utgiftstak för staten723,0720,0753,0765,0791,0De takbegränsade utgifterna omfattar utgifterna för 26 utgiftsområden (nr 1-25och 27) samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten.Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ingår inte eftersom ochregeringen i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kortsikt. De takbegränsade utgifterna utgörs av faktiskt förbrukade anslagsmedel,vilket innebär att även myndigheternas utnyttjande av ingående reservationer,anslagssparande och anslagskredit ingår.Skillnaden mellan det fastställda utgiftstaket och de takbegränsade utgifternautgörs av budgeteringsmarginalen. Dess syfte är att utgöra en buffert mot såvälmakroekonomisk osäkerhet som den osäkerhet som finns kring de finansiellakonsekvenserna av fattade beslut. Om budgeteringsmarginalen tas i anspråkinnebär det i regel att överskottet i de offentliga finanserna försämras.Riksdagen fastställde utgiftstaket för staten för budgetåret 2002till . Budgeteringsmarginalen beräknades till . Med anledning av olika riksdagsbeslut om tekniska justeringarreviderades utgiftstaket till i budgetpropositionen för2002. Utgiftstaket fastställdes av till 812 miljarderkronor i enlighet med förslag i budgetpropositionen . Beslutet innebaratt utgiftstaket höjdes med . Motivet till denna justering var att slutliga beräkning av utjämningsbidraget tillkommuner och landsting blev högre än den preliminära och att dennautgiftsökning motsvaras av en lika stor ökning av utjämningsavgiften påstatsbudgetens inkomstsida.Enligt statsbudgetens utfall uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstakettill . Därmed underskreds utgiftstaket med 0,4 miljarderkronor.Utgifterna exklusive statsskuldsräntor blev högre än vadsom beräknades i budgetpropositionen . Avvikelsen förklaras bl.a. avhögre utgifter främst för utgiftsområdena:UtgiftsområdeMdkr8Invandrare och flyktingar1,510Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp4,513Arbetsmarknad2,125Allmänna bidrag till kommuner3,4Utgifterna blev lägre än budgeterat främst för utgiftsområdena:UtgiftsområdeMdkr6Totalförsvar1,215Studiestöd1,927Avgiften till Europeiska gemenskapen2,4Tabell 2.4 Takbegränsade utgifterMiljarder kronorUtfall2001BP2002Utfall2002Utfall-BP2002Utgifter exkl.statsskuldsräntor640,8653,71658,04,3Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten145,5153,4153,60,2Takbegränsade utgifter786,3807,1811,64,6Budgeteringsmarginal4,71,90,4-1,6Utgiftstak för staten791,0809,02812,03,0Anm. BP2002=Budgetpropositionen för 20021 Inkl. posten Minskning av anslagsbehållningar på . EfterBP2002 beslutade att tidigarelägga utbetalningarna av arealersättningfrån 2002 till 2001, vilket innebar att utgifter exkl. statsskuldsräntorfastställdes till i statsbudgeten för 2002.2 beslutade att höja utgiftstaket från 809 till 812miljarder kronor i enlighet med förslag i budgetpropositionen för 2003.Utfallet för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgick till153,, vilket är högre än beräkningen ibudgetpropositionen . I kapitel 4 Statsbudgetens utfall redovisasskillnader mellan utfall och budgeterade belopp för olika anslag ochutgiftsområden.32002 års resultaträkning, balansräkning ochfinansieringsanalys3 resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys1.11.13.1 Omfattning och avgränsningResultat- och balansräkningarna, finansieringsanalysen och noterna iårsredovisningen för staten omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken,under och regeringen och de fonder som redovisas av myndigheter.Dessutom ingår de allmänna försäkringskassorna. Försäkringskassorna är intestatliga myndigheter, men ingår eftersom de finansieras med anslag och ingår iden statliga redovisningsorganisationen. omfattas inte med hänsyntill dess självständiga ställning. Däremot ingår eftersomden utgörs av kapital som ursprungligen tillskjutits av staten.Även Allmänna arvsfonden ingår. AP-fonderna och ingårinte eftersom deras tillgångar har en annan karaktär än statens tillgångar iövrigt. De erkända arbetslöshetskassorna ingår inte i den statligaredovisningsorganisationen och därmed inte heller i de konsoliderade resultat-och balansäkningarna. En förteckning över samtliga ingående organisationerframgår av bilaga 4 Statliga myndigheter m.m.Till skillnad från vad som är fallet i statsbudgeten innehållerresultaträkningen i årsredovisningen för staten i huvudsak intäkter ochkostnader, vilket bl.a. innebär att utgifterna för en investering, viaavskrivningar, fördelas över investeringens hela livslängd.Resultaträkningen omfattar myndigheternas alla verksamheter oavsettfinansiering. Redovisningen utgår från vedertagna redovisnings- ochvärderingsprinciper, som i så stor utsträckning som möjligt hållits konstantaöver tiden. Det är dock viktigt att notera den utveckling som fortlöpande skerav den statliga redovisningen. Under de som årsredovisningen förstaten tagits fram har redovisningsprinciperna i ökad grad tydliggjorts,tillgångar i större utsträckning invärderats eller tagits upp i redovisningen,och redovisning enligt bokföringsmässiga grunder vidareutvecklats. Istatsbudgeten har utvecklingen bl.a. gått mot ökad bruttoredovisning av utgifter och inkomster. Genom denna utveckling blir den statliga redovisningen tydligare och mer tillgänglig för analyser av hur den statliga ekonomin utvecklas urolika aspekter. Principer samt utveckling beskrivs i bilaga 2Redovisningsprinciper.Konsolideringen av myndigheternas redovisning innebär att transaktioner mellanstatliga myndigheter, t.ex. arbetsgivaravgifter för statligt anställda ochbidrag mellan myndigheter tas bort, dvs. elimineras, i resultaträkningen och att fordringar och skulder mellan myndigheter elimineras i balansräkningen. På såvis erhålls en samlad redovisning på statsnivå.3.2 Konsoliderad resultaträkningI resultaträkningen redovisas redovisningsperiodens intäkter och kostnader.Statens kostnader innefattar driften av statens egen verksamhet ochtransfereringar. De största kostnaderna uppkommer i de stora bidrags- ochförsäkringssystem staten hanterar, t.ex. socialförsäkringssystemet. För skatteroch transfereringar sammanfaller kostnader och intäkter till största delen medbetalningar.Den statliga verksamheten finansieras i viss utsträckning med avgifter frånförsäljning av varor och tjänster och bedrivs, med undantag för affärsverkensverksamhet, utan vinstkrav. En begränsad del av intäkterna kommer även i form av bidrag från externa givare.I kommentarerna till resultaträkningen jämförs utfall från 2002 och 2001.Resultaträkningen redovisar ett överskott på , somskall jämföras med ett överskott på . De viktigasteförändringsfaktorerna är att skatter m.m. minskat med 42 miljarder kronorsamtidigt som det totala finansiella nettot förbättrats med . Kostnaderna (exklusive finansiella poster) har ökat med och resultat från andelar i dotter- och intresseföretag har försämrats med 6miljarder kronor.Tabell 3.1 Konsoliderad resultaträkningMiljoner kronorNot20022001IntäkterSkatter m.m.1825 506867 662Intäkter av avgifter och andra ersättningar235 53836 326Intäkter av bidrag323 12422 873Summa intäkter884 168926 861KostnaderTransfereringarLämnade bidrag m.m.4-647 502-632 361Avsättningar till/ upplösning av fonder5-4 266-4 293Summa transfereringar-651 768-636 654Statens egen verksamhetKostnader för personal6-86 121-77 583Kostnader för lokaler7-13 325-11 817Övriga driftkostnader8-59 082-57 021Avskrivningar och nedskrivningar9-19 801-15 703Summa statens egen verksamhet-178 329-162 124Summa kostnader-830 097-798 778Saldo före resultat från andelar och finansiella poster54 071128 083Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag105 67611 869Finansiella intäkter och kostnaderFinansiella intäkter1185 60748 272Finansiella kostnader12-124 631-135 719Summa finansiella poster-39 024-87 447ÅRETS ÖVERSKOTT20 72352 5053.2.1 IntäkterDiagram 3.1 Statens intäkter 2002 fördelade på typ av intäktAnm. : Inom parentes anges motsvarande värden för redovisningsperioden 2001Intäkterna 2002 exklusive resultatandelar och finansiella poster uppgick till884 miljarder kronor. Skatter m.m. utgjorde den dominerande delen med 826miljarder kronor, vilket innebar en minskning med jämförtmed 2001.Minskningen av fysiska personers inkomstskatt förklaras nästan uteslutande avlägre utfall från slutregleringar avseende . De bokfördaskatterna för fysiska och juridiska personer avser dels preliminärskatteravseende inkomståret, dels slutregleringar (skillnaden mellan slutlig skatt ochpreliminär skatt) avseende det föregående inkomståret. Detta innebär att 2002redovisas preliminärskatter avseende 2002 och slutregleringar avseende 2001.Fysiska personers inkomstskatt minskade med och juridiskapersoners inkomstskatt minskade med 15 miljarder kronor.Slutregleringens utfall, som i huvudsak består av skatter och skattereduktionersom inte ingår i preliminärskatteuttagen, minskade med 26miljarder kronor. Skatt på kapitalvinster och förmögenhetsskatt förklarar 21miljarder kronor medan den beslutade skattereduktionen för avgift tillarbetslöshetskassa och fackförening förklarar drygt 3 miljarder kronor.Preliminärskatterna ökade endast med . Den låga ökningenförklaras till största delen av tredje steget i den skattereform som påbörjades2000. Dessutom utvidgades skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare till att även omfatta pensionärer.Även minskningen av juridiska personers inkomstskatt förklaras huvudsakligen avatt utfallet från slutregleringen minskade . Utfallet frånslutregleringsutfallet förklaras dels av minskade bolagsvinster men även av att inkomstskatten 2000 påverkades av tillfälliga skatteintäkter till följd avåterbäringar från försäkringsbolaget (f.d. SPP).Utbetalningarna av kommunalskatter ökade med knappt 24 miljarder kronor.Mervärdesskatt ökade med nästan till följd av ökad privatoch offentlig konsumtion. Arbetsgivaravgifterna ökade med på grund av högre lönesumma.Intäkter från avgifter och andra ersättningar har minskat något. Minskningenhänför sig till uppdragsverksamhet och utgör . De totalaintäkterna av bidrag har ökat med från föregående år. har EU-bidragen förändrats t.ex. genom minskning av arealbidrag på grundav engångseffekter och ökningar för miljö-, struktur- och regionala åtgärdersamt bidrag från regionalfonden.3.2.2 KostnaderDiagram 3.2 Statens kostnader 2002 fördelade på typ av kostnadAnm. : Inom parentes anges motsvarande värden för redovisningsperioden 2001Kostnaderna för lämnade bidrag m.m. under rubriken uppgick till648 miljarder kronor 2002, en ökning med jämfört med 2001.Kostnaderna för socialförsäkringen har ökat med . Den största förändringen är ökade kostnader för ålderspensioner med 8 miljarder kronor.Hälften av kostnadsökningen inom äldrepolitiken förklaras av flerATP-pensionärer och högre genomsnittlig pensionspoäng, medan resten förklaras av indexförändringar (se not 4).Kostnaderna för sjukpenning har ökat med liksom kostnadernaför förtidspensioner.Sedan ett par år är avgiftsinbetalningarna större än pensionsutbetalningarnavarför en nettoöverföring görs från staten till pensionssystemet.Nettoöverföring av medel till AP-fonderna avseende pensionssystemet har minskatmed jämfört med , beroende på att ökningen i utbetaladepensioner varit högre än ökningen av avgiftsinbetalningarna.Bidrag till skolväsendet för den nya maxtaxan i barnomsorgen har kostat cirka 4miljarder kronor.Kostnaderna för statens egen verksamhet uppgick till 2002,vilket är en ökning med jämfört med 2001.Personalkostnaderna ökade med nästan , varav kostnaderna förförsäkringstekniska avsättningar för pensioner hos svararför (se bilaga 2 Redovisningsprinciper). Statenslönekostnader har ökat eller med inklusivearbetsgivaravgifter. En del förklaras med personalens löneutveckling, menantalet anställda har också ökat (se avsnitt Statens anställda i avsnitt 3.5Femårsöversikt).Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag har minskat netto med 6miljarder kronor. Resultatandelen från TeliaSonera uppgår till en förlust pådrygt , vilket har påverkat posten negativt, att jämföra medvinstandelen från föregående år på 7 miljarder kronor.De totala finansiella posternas förändring mellan åren uppvisar ennettokostnadsminskning med . De finansiella posterna bestårtill största delen av kostnader och intäkter hänförbara till statsskulden.De finansiella intäkterna för förvaltningen av statsskulden har ökat med 38miljarder kronor. har de finansiella kostnaderna för förvaltning avstatsskulden minskat med 13 miljarder kronor.Tillsammans ger detta en nettokostnadsminskning på förförvaltning av statsskulden.