prop · GQ0329 · 2003-01-21 00:00:00 — Båda rapporterna är del av ett regeringsuppdrag om övervikt och fetma som gavs . Hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar samt reproduktiv hälsa Människors alltmer omfattande resande samt handeln med livsmedel över gränserna medför att infektionssjukdomar som uppstår i en del av världen har mycket större spridningspotential . har redan kända sjukdomar återuppstått, uppträtt i nya regioner eller uppträtt på ett förändrat sätt. Ett fördjupat internationellt samarbete inom smittskyddsområdet är av stor vikt för att spridningen av både tidigare kända och nya allvarliga infektionssjukdomar skall kunna hanteras. I syfte att ytterligare förbättra smittskyddet i landet avser regeringen att utarbeta en proposition med förslag till ny smittskyddslag med utgångspunkt i förslagen i smittskyddskommitténs slutbetänkande Smittskydd, individ och samhälle (SOU 1999:51). Bakterier som har utvecklat resistens mot antibiotika har blivit ett mycket stort problem runt om i världen. När det gäller antibiotika- resistens har ett förslag till nationell handlingsplan utarbetats av . Regeringen avser att återkomma med förslag till hur uppkomsten och spridningen av antibiotikaresistens kan motverkas. En allt större grupp av människor lever med hiv/aids i och det finns oroande tecken på spridning av hiv/aids liksom risk för biverkningar och resistensutveckling till följd av läkemedelsbehandling. genomförde en särskild session med fokus på hiv/aidsfrågorna i världen. Vid mötet enades medlemsstaterna om en deklaration om insatser för att bekämpa hiv/aids och dess följdverkningar. Som en följd av deklarationen har regeringen beslutat tillsätta en särskild utredare med uppgift att göra en samlad översyn av samhällets insatser mot hiv/aids och lämna förslag till en nationell handlingsplan mot hiv/aids. Inom EU:s utvecklingssamarbete har avsatts för att motverka hiv/aids i utvecklingsländerna. Särskild uppmärksamhet skall ägnas kvinnors behov. Insatser för reproduktiv hälsa i utvecklings- länderna finansieras med och skall genomföras i samarbete med () och International Familjeplanering, folkhälso- Skr. 2002/03:29 rådgivning och hälsa samt sexualupplysning ingår i programmet som har ett omfattande arbete och engagemang internationellt vad gäller hiv/aids. Strategin Investing in Future Generations, som godkändes av regeringen , är utgångspunkten och betonar hiv/aids som en bred utvecklingsfråga. ger stora bidrag till FN:s samlade program för hiv/aidsinsatser, , och till den Globala fonden för hiv/aids, malaria och tuberkulos. ingår i den globala fondens styrelse. Inom ramen för ett omfattande bilateralt utvecklingssamarbete prioriteras insatser som riktar sig till ungdomar. Ungdomars rätt till sexualundervisning uppmärksammas liksom hälso- och sjukvårdssystemens snabbt växande behov av utökade resurser för hiv/aids-arbetet. Jordbruk är en mångfacetterad verksamhet, med multifunktionell betydelse för samhället. Påverkan på miljön är såväl positiv som negativ. Vid sidan av livsmedelsproduktionen påverkar jordbruket i olika former och grad mark, vatten och luft som det skapar en mängd kultur- och naturvärden. Jordbruket måste därför, för att bidra till en positiv utveckling, på nationell, liksom EU och global nivå vara såväl ekonomiskt, socialt som miljömässigt hållbart. Ett jordbruk med denna inriktning kan bidra till bl.a. fattigdomsbekämpning, öka kvinnors delaktighet i beslut som rör landsbygdsutveckling och livsmedels- produktion samt ge ökad livsmedelssäkerhet. De specifika insatser som krävs för att åstadkomma ett hållbart jordbruk varierar som en följd av de vitt skilda förutsättningarna världen över. I genomförandeplanen från världstoppmötet betonas jordbrukets roll för att möta behoven hos en växande global befolkning. Att stärka kvinnors roll i allt som rör landsbygdsutveckling, inklusive jordbruk, är nödvändigt. Behovet av åtgärdsplaner på alla nivåer Målet för livsmedelspolitiken är en miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbar produktion av livsmedel. I är de långsiktiga målen för en hållbar livsmedelsproduktion i stora delar fastlagda genom de nationella miljökvalitetsmålen. För jordbrukssektorn är de mest centrala målen Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning, Grundvatten av god kvalitet och Giftfri miljö. ligger långt framme i omställningen till ett ekologiskt hållbart jordbruk. Den ekologiska odlingen är en av flera delar i omställningen till ett ekologiskt hållbart jordbruk. Det är nu av åkerarealen som brukas ekologiskt. Förutsättningarna att nå regeringens mål om ekologiskt odlad mark är goda. Jordbrukarens val av insatsmedel, produktionsmetoder m.m. är avgörande för graden av miljöpåverkan. Här är jordbrukarens kunskap om olika åtgärders effekt på miljön viktig för framgång i miljöarbetet. Kunskapsunderlag i form av forskning, försöks- och utvecklings- verksamhet tillsammans med en väl fungerande och tillgänglig rådgivningsverksamhet är en viktig del i de svenska nationella Skr. 2002/03:29 åtgärdsprogrammen för jordbrukets miljöpåverkan. Ett sådant exempel är det viktiga kunskaps- och rådgivningsprojektet näringen som sker i samarbete mellan , länsstyrelser och lantbruksnäringen. Projektet som syftar till att minska läckaget av övergödande ämnen till våra vatten, i synnerhet till haven och kusterna omfattar , och . Som ett uttryck för en ambitionshöjning kommer det att ytterligare utvidgas geografiskt samt utvecklas i sak. Andra viktiga styrmedel i arbetet för att nå miljömålen är det omfattande Miljö- och landsbygdsprogrammet som erbjuder jordbrukare ersättning för en mängd olika miljöåtgärder. Näringens ökade engagemang för miljöfrågor t.ex. i form av växtskydd är av stor vikt för att nå miljömålen. Ett förslag till ett fjärde handlingsprogram för användningen av bekämpningsmedel i jordbruket och trädgårdsnäringen har utarbetats av och Kemikalieinspektionen. Regeringen avser att återkomma till med anledning av förslaget. Inom EU är en integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling i den gemensamma jordbrukspolitiken en viktig för utvecklingen av ett hållbart jordbruk. enades i om en strategi för detta. Det är centralt att fortsatt arbeta vidare för att jordbruksrådet ska ta ett ökat ansvar för den gemensamma jordbruks- politikens inverkan på den biologiska mångfalden vid genomförande och framtida utveckling av politiken. I det regionala arbetet finns två viktiga processer för hållbar utveckling i vårt närområde. Syftet med Baltic 21 är att nå en hållbar utveckling i regionen i ett 30-års perspektiv där fokus finns på bl.a. jordbrukssektorn. Den nordiska strategin för hållbar utveckling innehåller en åtgärdsplan för jordbrukssektorn. Strategin är ett första steg där det miljömässiga perspektivet dominerar. De ekonomiska och sociala aspekterna skall utvecklas i det fortsatta arbetet. Betydelsen av en näring som ger arbetsmöjligheter åt både män och kvinnor är viktig att uppmärksamma. Kvinnors förutsättningar, kompetens och rätt till beslutsfattande bör tas till vara i så stor utsträckning som möjligt, både nationellt och internationellt. har beslutat att anta en jämställdhetsplan för det nordiska arbetet inom jord- och skogsbrukssektorn vilken också kan utgöra en god grund för jämställdhetsarbetet inom sektorn i . Det är mycket angeläget för sektorn att den nordiska planen verkställs även nationellt, för att kunna bidra till jämställdhet mellan kvinnor och män. har inom jordbruksrådet uppmärksammat kvinnornas roll inom utvecklingen av landsbygden. Kvinnors betydande roll i europeiskt jordbruk och kvinnors bidrag till sektorns multifunktionalitet är viktiga delar. Genom initiativet har jämställdhetsaspekten inom EU fått större fokus. Europeiska kommissionen har som en följd av jordbruksrådets diskussion fått ökat ansvar att ta hänsyn till jämställdhetsaspekten. I det nationella perspektivet arbetar för att kvinnors betydelse i jordbruks- och landsbygdssektorn måste uppmärksammas och deras I utvecklingssamarbete skall policy och Skr. 2002/03:29 operativt bistånd utformas i enlighet med jämställdhetsmålet och ett genusperspektiv skall genomsyra verksamheten. Kvinnor i utvecklings- länder är jordbrukare i hög utsträckning och har en viktig roll inom livsmedelsförsörjningen. Åtaganden i om ökat tillträde till existerande marknader samt utveckling av nya marknader för förädlade jordbruksprodukter är enligt svensk mening ett viktigt åtagande som ligger i linje med svensk strategi på handelsområdet. Inte minst kan detta få betydelse för de pågående WTO-förhandlingarna. För att uppnå detta mål förordar generella tullsänkningar och en minskning av spridningen i tullnivåer samt en eliminering av tulltoppar, dvs. mycket höga tullar i jämförelse med genomsnittstullen. driver vidare att tulleskalering (högre tull ju högre en varas förädlingsgrad är) skall elimineras. Tulleskalering innebär att tullstrukturen gynnar den inhemska förädlingsindustrin och drabbar framför allt utvecklingsländerna vilket hindrar en utveckling av deras livsmedelsindustri. Antalet undernärda människor i världen beräknas vara drygt 800 miljoner. Av dessa lever på landsbygden och är helt eller delvis beroende av småskaligt jordbruk, boskapsskötsel eller fiske för sin överlevnad. har ett omfattande internationellt samarbete, såväl bilateralt som multilateralt, som syftar till att förbättra den fattiga landsbygdsbefolkningens situation på ett hållbart sätt. Sida har förberett och genomfört större landsbygdsinsatser i , , , , , och . Insatserna tar sin utgångspunkt i en helhetssyn där de fattiga hushållens försörjningssystem och tryggade tillgång till naturresurser sätts i centrum. Resultatet av analysen blir ofta att det krävs insatser inom olika områden och på olika nivåer i samhället. Det kan handla om allt från det som har med själva produktionen att göra till kvinnors tillgång till mark, effekter av hiv/aids, vidareförädling av grödor eller tillgång till marknader och krediter. Svenska insatser för jordbruket i bör, i enlighet med genomförandeplanen från toppmötet, utgå från en helhetssyn på hållbar utveckling. I har exempelvis stöd givits till infrastruktur- investeringar och lokal institutionsuppbyggnad på landsbygden. Detta har bl.a. resulterat i ett ökat kvinnligt deltagande i beslutsfattande samt att befolkningar från tidigare gerillaområden har kunnat återintegreras i samhället med minskad fattigdom som följd. Unit (RELMA) som verkar i östra och södra stödjer insatser av innovativt slag med målet att förbättra livsmedels- säkerheten bland småbrukare. Insatserna är som regel av pilotkaraktär, där ny teknik och nya arbetsmetoder identifieras, testas och utvärderas i nära samarbete med lokalbefolkningen. om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk utgör en viktig grund i det globala arbetet. Dess mest centrala del utgörs av ett multilateralt system för förenklat tillträde till och vinstdelning vid Skr. 2002/03:29 användning av flertalet viktiga genresurser av betydelse för livsmedelssäkerheten. Fördraget, som har skrivits under av och som regeringen avser föreslå att ratificera, innebär bl.a. ett erkännande av de stora insatser som gjorts av människor i hela världen för att bevara och utveckla de genetiska resurser som utgör grunden för jordbruket och den moderna växtförädlingen. Fördraget innebär också en skyldighet för parterna att vid behov och i enlighet med den nationella lagstiftningen skydda och stärka jordbrukarnas rättigheter, t.ex. genom en rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid användning av genetiska resurser och rätt att delta i beslut som berör bevarande och användning av traditionell kunskap och traditionellt odlade växtsorter. Tillgången till biologiska resurser är en förutsättning för människans överlevnad. Den fattigaste delen av världens befolkning är mer direkt beroende av sina lokala naturresurser och de är därmed särskilt utsatta för utarmningen av de biologiska resurserna. Bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald och naturresurser är därmed en förutsättning för välfärd och hållbar tillväxt. Inte minst ökar biologiska resurser i betydelse som vara i den internationella handelspolitiken och har därmed en betydande potential för många utvecklingsländers möjlighet att öka sin del av den globala marknaden. Biologisk mångfald spelar dessutom en central roll när det gäller människors behov av upplevelser och rekreation, inte minst i många stressade tätortsmiljöer. Initiativ för bevarande och hållbart nyttjande Som ett steg i att bevara och hållbart nyttja den biologiska mångfalden har regeringen givit och () i uppdrag att arbeta fram ett underlag till ett nytt sextonde miljökvalitetsmål för biologisk mångfald. I uppdraget ingår att precisera delmål. Arbetet tar avstamp bl.a. i världstoppmötet. antog regeringen en samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173) där riktlinjer för den fortsatta nationella naturvårds- politiken slås fast. Inte minst understryks vikten av att verka i nära samarbete med lokala intressenter, brukare och näringslivet för att öka sektorsintegreringen och ansvaret avseende naturvård. har Sida tillsammans med CBM initierat ett projekt för att närmare integrera biologisk mångfald, naturresursförvaltningen, biosäkerhet och utvecklingsaspekterna. Denna koppling är avgörande för att nå hållbar utveckling och målen i genomförandeplanen. ratificerade Cartagenaprotokollet om biosäkerhet under konventionen om biologisk mångfald. Protokollet syftar till att säkerställa skyddet för den biologiska mångfalden vid handel och hantering av genetiskt modifierade organismer (GMO). Bättre förståelse för den biologiska mångfalden Skr. 2002/03:29 Regeringen har givit i samarbete med Artdatabanken och i uppdrag att belysa de ekologiska konsekvenserna av utsättningar av främmande arter i vattenmiljöer (M2002/1573/Na). Dessutom skall CBM utreda existerande regelverk och system för bedömningar av riskerna med avsiktlig och oavsiktlig införsel av främmande arter i landet. Regeringen har också satsat på ett långsiktigt taxonomiprojekt för att öka kunskapen om den biologiska mångfalden. Projektet sker i Artdatabankens regi och syftar bl.a. till att öka förståelse om vilka arter som finns, deras roll i ekosystemen samt deras samspel. skall ses som ett konkret steg att uppfylla Johannesburgsmålet om reduktion av förlusten av biologisk mångfald . stödjer finansiellt, genom Sida, det globala taxonomiinitiativet (GTI) som drivs under konventionen om biologisk mångfald (CBD) och som är av stor betydelse för att öka kunskap om biologisk mångfald men också för att finna referensramar i arbetet med att nå Johannesburgsmålet. Regeringens vetenskapliga expertorgan, Vetenskapliga rådet för biologisk mångfald, kommer framöver att fokusera på och ta initiativ när det gäller skyddade områden. Syftet är primärt att analysera olika skyddssystem för bevarande och hållbart nyttjande av mångfalden. Aspekter av vikt är bl.a. olika stödformer, förvaltningsansvar och skydd av stora geografiska områden. skogspolitik ligger sedan långt tillbaka väl i linje med genomförandeplanen. Regeringen avser att lägga en proposition som på nytt stadfäster och utvecklar detta arbete i en anda av hållbarhetstänkande. Regeringen avser att fram genom olika mekanismer undanta ytterligare skyddsvärd skogsmark från skogsproduktion i landet. har genomfört projektet för att bl.a. öka kunskapen hos skogsägare om vikten av hållbart nyttjande och bevarande av skogsmark. Organisationen arbetar också med skogens sociala värden där friluftsliv och tätortsnära skogsmiljöer är viktiga aspekter för bevarande och hållbart nyttjande av skogen som resurs. kommer att ge en fortsatt hög prioritet åt det internationella skogssamarbetet och verka aktivt för hållbart skogsbruk (, SFM) i alla fora. stöttar särskilt forskning till stöd för SFM. har i samarbete med fått i uppdrag att utreda möjligheterna av att, , ytterligare fem områden skall vara skyddade som reservat varav i ett fiskeförbud skall råda. Dessutom skall dessa myndigheter utveckla ytterligare åtgärdsplaner för hotade organismer exempelvis tumlare och gråsäl. Regeringen avser också att lägga en proposition om Skr. 2002/03:29 bl.a. kust- och insjöfisket som ett led i att skapa ett hållbart fiske på alla verkar dessutom för ett stopp för torskfiske i . har efter samråd med , berörda länsstyrelser och organisationer utrett vilka biologiska effekter och ekonomiska konsekvenser ett sådant stopp skulle få. har även fått i uppdrag att utreda hur olika fiskemetoder såsom drivgarn och bottentrålning påverkar de ekosystemen. Dessutom skall mer selektiva fångstmetoder även fortsättningsvis utvecklas för att säkerställa ett hållbart fiske och att bestånden hålls inom biologiskt säkra gränser. Regeringen lämnade en skrivelse om EU:s framtida fiskeripolitik, Ansvarsfullt fiske svenska prioriteringar för EU:s framtida fiskeripolitik, m.m. (skr. 2001/02:152, bet. 2001/02:MJU23, rskr. 2001/02:321), till . Skrivelsen utgår från regeringens mål att förvaltningen av gemenskapens fiskeresurser ska ske på ett hållbart sätt och i enlighet med såväl försiktighetsprincipen som ekosystem- ansatsen. Det innebär att förvaltningsbeslut skall baseras på forskarnas rekommendationer avseende tekniska åtgärder såväl som på högsta tillåtna fångstmängder och moratorium. Subventioner som bidrar till överkapacitet skall fasas ut. En minskning av flottans kapacitet är också nödvändig för att anpassas till resursens storlek. Åtagandet i genomförandeplanen, som inkluderar fiskeriförvaltning, visar att den institutionella och juridiska ramen för varaktig förvaltning existerar både internationellt och regionalt medan ytterligare åtgärder krävs för fullständigt genomförande på alla nivåer. Detta återspeglar etablerad svensk politik har godkänt om gränsöverskridande fiskbestånd. arbetar aktivt och på bred front för genomförandet av detta avtal och övriga internationella instrument som åberopades i . En av de viktiga förutsättningarna för att nå en hållbar global förvaltning är att politiska målsättningar genomförs. En annan central förutsättning är en minskning av det olagliga och oreglerade fisket vars omfattning dels utgör allvarliga hot mot bestånden i flera delar av världen, bl.a. i djuphavsgravar, dels underminerar de regionala fiskeriorganisationernas verksamhet. Ett brett och skyndsamt genomförande av den internationella handlingsplanen för att hindra och eliminera olagligt, icke rapporterat och oreglerat fiske är likaså ett prioriterat svenskt område. En tredje och fjärde förutsättning för att nå en hållbar förvaltning är förstärkningen av de regionala fiskeriorganisationernas arbete med att genomföra ett hållbart fiske, och att den fiskeripolitiskt relevanta forskningen och de vetenskapliga rådens kvalitet ständigt utvecklas och förbättras. Ett avskaffande av snedvridande subventioner genom överens- kommelse i pågående WTO-förhandlingar och ett uppfyllande av åtaganden i den internationella handlingsplanen, när det gäller kapacitetshöjande subventioner, är andra viktiga faktorer i arbetet med att återuppbygga hotade bestånd. Det gröna konventionsarbetet Skr. 2002/03:29 Inom EU verkar aktivt för att öka integreringen av och ansvaret för miljö i allmänhet och biologisk mångfald i synnerhet, inom andra sektorer. drev skyddet av biologisk mångfald aktivt under framtagandet av EU:s sjätte miljöhandlingsprogram. verkar också inom unionen när det gäller att leva upp till de åtaganden som följer av CBD. Inte minst blir detta synligt inom jordbruksområdet. Arbetet är främst inriktat på att EU aktivt skall verka för att arbetet med och inom CBD och andra internationella avtal med anknytning till biologisk mångfald drivs framåt. Bland annat verkar för att ytterligare hotade arter skall listas i det s.k. och därmed bli skyddade inom EU och listade på unionens Art- och habitatdirektiv. driver på samma sätt aktivt frågan om utveckling och effektivisering av arbetet inom de internationella avtal som berör frågorna runt bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald. Inom CBD verkar bl.a. för att problematiken runt främmande arter hanteras liksom vikten av att finna mekanismer för att säkerställa u- ländernas (och särskilt då ursprungs- och lokalbefolkningarnas) del av vinsterna som emanerar från nyttjandet av genetiska resurser och traditionell kunskap som kommer från dessa länder och befolkningar. Regeringen verkar aktivt för att säkerställa att åtagandena inom CBD avseende tillgång till och rättvis fördelning av vinsterna vid användning av genetiska resurser och traditionell kunskap och de åtaganden som gäller enligt WTO:s är ömsesidigt stödjande. anser det vara av särskild vikt att de aspekter och problemställningar som utvecklingsländerna för fram beaktas noga i såväl CBD som TRIPS. har lämnat stöd till insatser för att bevara och hållbart nyttja biologisk mångfald i och arbetet med att integrera målsättningarna i konventionen om biologisk mångfald i utvecklingssamarbete har pågått sedan konventionen undertecknades. Följande områden inom det svenska bilaterala utvecklingssamarbetet för biologisk mångfald är prioriterade: N Arbete för att respektera, bibehålla och utveckla kunskap om bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald hos lokalsamhällen och ursprungsbefolkningar, inklusive stöd till stärkt lokal kontroll över användning av biologiska resurser och rättvis fördelning av nyttan av biologiska resurser och av användningen av lokal kunskap. N Bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald i områden som brukas av människan. Detta innefattar bruk av jord, skog och akvatiska resurser. N Forskning och utveckling rörande tillträde till och rättvis fördelning av genetiska resurser och kunskap om biologisk mångfald, inklusive stöd till kapacitetsuppbyggnad för biosäkerhet och hantering av bioteknik. bidrar även till GEF vars huvuduppgift är att finansiera verksamhet i som syftar till att uppnå globala miljövinster inom bl.a. områdena biologisk mångfald, klimatförändringar och Inom biologisk mångfald har utbetalats Skr. 2002/03:29 . arbetar också inom andra internationella fora och avtal såsom Bonnkonventionen om skydd för vilda flyttande arter, konventionen om internationell handel med hotade arter (CITES) och () för att säkerställa ett högt och effektivt skydd av fauna och flora. 4.10Kunskap och information om hållbar utveckling Allmänhetens och beslutfattares tillgång till kunskap och information är grundläggande för framgång i arbetet med hållbar utveckling. Genomförandeplanen anger att insyn och delaktighet skall genomsyra uppföljningen av . En nödvändig del i att åstadkomma hållbar utveckling i , inom EU och internationellt är en god vetenskaplig grund att stå på, en hög grad av förståelse bland medborgarna och en legitim tillgång till information. I genomförandeplanen från sägs att besluts- fattande på alla nivåer bör förbättras genom ökad samverkan mellan naturvetenskap och samhällsvetenskap samt mellan forskare och beslutsfattare. Utbildningsfrågor ges också en framskjuten plats i genomförandeplanen med betoning på dess roll som nyckelfaktor för förändring. Genomförandeplanen från ger tydliga signaler om hur forskning för hållbar utveckling behöver stödjas och utvecklas, inte minst i fattiga länder. Det handlar både om allmänt större kapacitet för forskning och teknologiutveckling för hållbar utveckling och om partnerskap mellan nord och syd. Kapacitetsuppbyggnad i syd, samarbete mellan olika discipliner, arenor för kontakt mellan forskare och politiker liksom mellan forskare och andra aktörer, är nödvändiga liksom nätverk och kanaler för att förmedla användarnas önskemål till forskarsamhället. Kunskap från forskarna till beslutsfattare på olika nivåer, internationella nätverk mellan centers of scientific excellence, tvärvetenskapliga studier och syntesstudier, nyttiggörande av lokal kunskap samt ett mer utvecklat, vetenskapligt baserat riskhanteringssystem är andra viktiga faktorer för framtidens forskning.