prop · GR032 · 2003-09-30 00:00:00 — medlemskap i unionen. Om en miljökvalitetsnorm för ett Om en bestämmelse om miljö- kvalitet för ett geografiskt område därför att miljön påverkas av en överträds därför att miljön påverkas av en verksamhet som ligger området, skall regeringen eller den bestämmer fastställa ett åtgärds- hela det område där störningar som program för hela det område där störningar som påverkar möjlig- heten att uppfylla bestämmelsen om kommun upprättar ett åtgärds- program skall den samråda med fastställas av en kommun skall beslutas av kommunfullmäktige. berörs samt med verksamhets- utövare som berörs i betydande till de myndigheter som regeringen som upprättas av en kommun skall Med kommun avses i denna beslutas av kommunfullmäktige. paragraf även kommunalförbund. till de myndigheter som regeringen stycket gäller inte för åtgärds- program för vattendistrikt. Med kommun avses i denna paragraf även kommunalförbund. 5 § fastställs, skall regeringen eller den myndighet eller kommun som regeringen bestämmer upprätta ett förslag till åtgärdsprogram. mänheten och övriga som berörs av kungörelse i ortstidning eller på annat sätt beredas tillfälle att förslaget till åtgärdsprogram under Efter samråd över förslaget till åtgärdsprogram skall myndigheten redovisa sina förslag med anled- ning av dem, däribland de änd- ringar som gjorts i förslaget till som skall fogas till handlingarna i andra stycket gäller inte för åt- gärdsprogram för vattendistrikt. Ett åtgärdsprogram får omfatta all Ett åtgärdsprogram får omfatta all verksamhet som kan påverka de verksamhet och alla åtgärder som nivåer som avses i 2 § första eller störningsnivåer som före- skrivits i bestämmelser om miljö- I ett åtgärdsprogram skall anges kvalitet med stöd av 1 §. 1. den miljökvalitetsnorm I ett åtgärdsprogram skall anges 1. den bestämmelse om miljö- 2. de åtgärder som skall vidtas kvalitet som skall uppfyllas, 2. de åtgärder som skall vidtas vara uppfylld senast den tidpunkt för att bestämmelsen om miljö- som avses i 2 § andra stycket, kvalitet skall vara uppfylld senast den tidpunkt som anges i före- skriften om miljökvalitet, 3.vilka myndigheter och kommuner som skall se till att angivna åtgärder vidtas, 4.när de skall vara genomförda, och 5.de uppgifter som i övrigt krävs till följd av medlemskap i den Europeiska unionen. Ett åtgärdsprogram skall inne- hålla en analys av programmets konsekvenser utifrån allmän och enskild synpunkt. Ett åtgärdsprogram skall omprövas vid behov, dock minst . Bestämmelserna i förstafjärde stycket gäller inte för åtgärds- program för vattendistrikt. åtgärdsplaner som kan krävas till följd av medlemskap i att en eller flera myndigheter eller kommuner eller kommunalförbund skall upprätta sådana åtgärds- planer. Regeringen skall i samband med att Regeringen skall i samband med att även besluta vilka som är skyldiga även besluta vilka som är skyldiga att kontrollera att en miljö- att kontrollera att bestämmelser om Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet meddela föreskrifter om provtag- meddela föreskrifter om provtag- ning och andra metoder för att ning och andra metoder för att resultatet av sådana kontroller skall resultatet av sådana kontroller skall Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela de föreskrifter om 1.karaktärisering, undersökning av miljöpåverkan och ekonomisk analys av vattenanvändning, 2.miljömål för vattendistrikt, 3.undantag från miljömål för vattendistrikt, 4.förvaltningsplaner och åt- gärdsprogram för vattendistrikt, 5.övervakning av vattenmiljön, 6.förvaltning av vattendistrikt i övrigt, som följer av medlemskap i den Europeiska unionen. I en förvaltningsplan för vatten- distrikt skall redovisas en samman- fattning av vattenförvaltningen och förhållandena i distriktet. I ett åtgärdsprogram för vat- tendistrikt skall anges de åtgärder som skall vidtas för att uppfylla verksamhet och alla åtgärder som kan påverka vattnets kvalitet. Ett åtgärdsprogram skall inne- hålla en analys av programmets Innan förvaltningsplaner och åtgärdsprogram för vattendistriktet fastställs skall vattenmyndigheten upprätta 1. en tidtabell och ett arbets- program för att utarbeta förvalt- ningsplaner och åtgärdsprogram samt en redogörelse för vilka samråd som planeras, 2. en preliminär översikt över väsentliga frågor som rör vatten- förvaltningen, och 3. förslag till förvaltningsplaner och åtgärdsprogram. skall samråda med myndigheter, kommuner, orga- nisationer, verksamhetsutövare, allmänheten och övriga som berörs av en förvaltningsplan eller ett åtgärdsprogram. skall genom kungörelse i ortstidning bereda de som omfattas av samrådet tillfälle att lämna skriftliga synpunkter på de handlingar som anges i 15 § . Av kungörelsen skall framgå var handlingarna finns tillgängliga samt inom vilken tid, på vilket sätt och till vem synpunkter skall lämnas. Ett exemplar av hand- lingarna skall alltid förvaras hos vad som är föreskrivet i lagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m. Efter samråd över förslagen till lämnats och redovisa sina förslag med anledning av dem, däribland de ändringar som gjorts i förslagen till planer och program, i ett utlåtande som skall fogas till handlingarna i ärendet. program för vattendistriktet. skall med eget yttrande överlämna till regeringen att fastställa ett åtgärdsprogram eller en del av ett program om 1.detta är nödvändigt för att uppfylla miljömålen för vatten- distriktet, eller 2.åtgärdsprogrammet rör ett annat allmänt intresse av synnerlig vikt än sådant som avses i 1 kap. 1 § . 6 kap. Miljökonsekvensbeskrivningar och annat beslutsunderlag En miljökonsekvensbeskrivning för en verksamhet eller åtgärd som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan skall innehålla de uppgifter som behövs för att uppfylla syftet enligt 3 §, däribland 2. en beskrivning av de åtgärder 2. en beskrivning av de åtgärder som planeras för att skadliga som planeras för att skadliga verkningar skall undvikas, minskas verkningar skall undvikas, minskas eller avhjälpas, t.ex. hur det skall eller avhjälpas, t.ex. hur det skall enligt 5 kap. överträds, Varje myndighet som skall tillämpa denna balk skall se till att sådana planer enligt 5 kap. som behövs för finns tillgängliga i målet eller Om myndigheten begär det, är upprättat åtgärdsprogram och för- valtningsplaner enligt 5 kap. skyl- dig att tillhandahålla dessa. Regeringen får i ett visst fall besluta att en eller flera kommuner skall redovisa till regeringen eller någon annan myndighet hur kommunen eller kommunerna i sin planering enligt (1987:10) avser 1. genomföra ett åtgärdsprogram enligt 5 kap. 5 § eller på annat sätt enligt 5 kap. eller på annat sätt enligt 5 kap. uppfylls, och 2. tillgodose ett intresse som rör hushållningen med mark och vatten enligt 3 och 4 kap. Statliga myndigheter skall anmäla till regeringen om det uppkommer behov av en sådan redovisning. Ett större mark- eller vattenområde Ett större mark- eller vattenområde får av regeringen förklaras som får av regeringen förklaras som området eller en del av området är området eller en del av området är utsatt för föroreningar eller annars utsatt för föroreningar eller annars inte uppfyller en miljökvalitets- inte uppfyller en bestämmelse om Om två eller flera som bedriver Om två eller flera som bedriver eller avser att bedriva verksamhet eller avser att bedriva verksamhet kommer överens om att vidta åt- kommer överens om att vidta åt- gärder för att förebygga eller mot- gärder för att förebygga eller mot- hälsa och miljön, får villkor som hälsa och miljön, får villkor som avses i 2 § andra stycket omfatta avses i 2 § andra stycket omfatta två eller flera verksamheter. två eller flera verksamheter. förutsättning för detta gäller att förutsättning för detta gäller att möjligheterna att uppfylla miljö- möjligheterna att uppfylla bestäm- kvalitetsnormer enligt 5 kap. ökar eller att fördelar från hälso- och 5 kap. ökar eller att fördelar från hälso- och miljösynpunkt uppnås på något annat sätt. Frågor enligt första stycket får avgöras genom gemensamt beslut om tillstånd som innehåller villkor för verksamheterna eller genom skilda beslut med gemensamma villkor. 24 kap. Tillstånds giltighet, omprövning m.m. I fråga om miljöfarlig verksamhet eller vattenverksamhet får tillstånds- myndigheten ompröva tillstånd såvitt avser bestämmelse om tillåten produktionsmängd eller annan liknande bestämmelse om verksamhetens omfattning, samt ändra eller upphäva villkor eller andra bestämmelser eller meddela nya sådana 2. om verksamheten med någon 2. om verksamheten med någon betydelse medverkar till att en betydelse medverkar till att bestäm- melser om miljökvalitet överträds, Sammanfattning av betänkandet från Utredningen svensk vattenadministration Här återges den sammanfattning som Utredningen svensk vattenadmi- nistration gjorde i sitt betänkande Klart som vatten (SOU 2002:105). och övriga medlemsstater i EU har genom ramdirektivet för vatten åtagit sig att väsentligt öka ambitionerna vad gäller att skydda våra vatten och ekosystemen i vatten. Jag föreslår nu att delas in i fem vattendistrikt, med utgångspunkt från de geografiska områdenas samband med havsbassängerna , , , och naturen och miljön blir styrande, inte gamla administrativa gränser. Resurser och kompetens avseende vattenfrågor koncentreras, i syfte att uppnå hög kostnadseffektivitet och tydliga ansvarsgränser I vart och ett av de fem distrikten etableras en vattenmyndighet, som skall se till att miljömålen för vatten uppnås. Till en början knyts myndighetsansvaret till en av länsstyrelserna i varje distrikt. Vattenmyndigheterna skall ansvara för miljömål, åtgärdsprogram och förvaltningsplan för vattendistriktet och se till att analyser och övervakning av vattendragen kommer till stånd. På den lokala nivån bildas lokala samverkansorgan genom kommu- nernas försorg, i princip baserade på landets huvudavrinnings- områden. I samverkansorganen kan också ingå organisationer, vattenvårdsförbund m.fl. Uppgiften är att driva det lokala vatten- vårdsarbetet. Vattenvårdssamfälligheter bör bildas där det behövs särskilda åtgär- der för att skydda vissa vattendrag eller grundvattenförekomster. För detta föreslås en ny lag. Avtal mellan vattenbrukare i syfte att åstadkomma förbättringar i vattenmiljöer skall kunna ges myndighetssanktion, för att åstad- komma mindre byråkrati och större rättssäkerhet. För att skapa nödvändiga resurser i miljömålsarbetet behövs ett fungerande avgiftssystem. Utredningen föreslår en principmodell för ett sådant avgiftssystem. Vattenmyndigheterna skall ha ett tillsynsansvar avseende beredskaps- åtgärder för vattenförsörjningen. En av myndigheterna skall ha ett nationellt samordningsansvar för sådan tillsyn. EG:s ramdirektiv innebär högre ambitioner kommer att höja ribban i arbetet för att skydda våra vatten. är innebörden av det ramdirektiv för vatten som och Syftet är att skydda vattenkvaliteten och ekosystemen i vattnen och att trygga den långsiktiga vattenförsörjningen Ramdirektivet omfattar både ytvatten och grundvatten. status skall uppnås . Någon försämring av vattnet accepteras Centrala delar är att ta fram miljömål för vatten och åtgärdsprogram, som skall vara klara . Myndigheter skall etableras, och de skall grundas på vattnets avrinning och inte befintliga administrativa gränser. EG-direktiv är bindande för medlemsstaten, vilket innebär att varje medlemsstat är skyldig att se till att direktivet genomförs i den nationella Uppdraget Utredningen svensk vattenadministration Regeringen tillsatte en särskild utredare för att utarbeta förslag till organisation för genomförande av EG:s ramvattendirektiv i (Dir 2001:78). Utredningen har tagit namnet Utredningen svensk vattenadministration. I uppdraget har även ingått att analysera förutsätt- ningarna för vattenavgifter i , att föreslå former för miljö- samverkan kring vattenförekomster och att lämna förslag angående tillsynsansvaret för beredskapsåtgärder för vattenförsörjningen. har haft i uppdrag att föreslå hur ramvatten- direktivets materiella innehåll skall implementeras i svensk lagstiftning. Våra båda utredningar har haft ett nära samarbete och våra förslag är koordinerade. Utredningsarbetet har bedrivits i en bred och öppen process. Tre hearingar har genomförts med vardera ett 80-tal deltagare. Landet delas in i fem vattendistrikt. Avgränsningen utgår från avrinningsområdenas sammanhang med de stora havsbassängerna, dvs. , , , södra och (se karta i bilaga 2). Vattenmyndigheternas inriktning på strategiska frågor, behovet av kompetens och möjligheterna att effektivisera vattenarbetet och begränsa behovet av nya resurser är några av skälen för ett begränsat antal distrikt. ges möjlighet till samordning med en eventuell förändring av tillståndsprövningen enligt . har före- slagit att den flyttas från miljödomstolarna till förvaltningsmyndighet och då kan den ske i myndigheter av samma antal, på samma orter och med samma geografiska områden som vattenmyndigheterna. I vart och ett av de fem vattendistrikten etableras en vattenmyndighet. Härigenom koncentreras resurser och kompetens, i syfte att uppnå hög kostnadseffektivitet och tydliga ansvarsgränser. Med hänsyn till den snäva tidplanen för myndighetsorganisationen, klart , bör myndigheterna till en början knytas i form av en delegation till en länsstyrelse i varje vattendistrikt. (inledningsvis delegation) bör utses av reger- ingen, som också bör utse styrelsens ordförande och myndighetschefen. Styrelsen bör spegla olika delar av samhället staten, kommunerna, näringslivet och miljövårdens organisationer. ett huvudkontor kunna ha områdeskontor på olika platser i vatten- Myndighetens uppgifter se till att miljömålen nås Den grundläggande uppgiften för myndigheterna är att se till att miljö- målen för vatten uppnås. Dessa miljömål kommer att vara författnings- reglerade, och får därmed en särskild ställning gentemot övriga miljömål. De viktigaste besluten för vattenmyndigheterna avser målen och åtgärdsprogrammet. Vattenarbetet skall dokumenteras i förvaltnings- planer. De skall spegla helheten vattnets tillstånd, mål, åtgärder och övervakning och blir viktiga dokument för dialogen med medborgare och organisationer. Som underlag för mål och åtgärdsprogram skall man ta fram en analys och karakteristik av vattnet. Vidare skall en över- vakning av vattnet etableras. Genomförandet av åtgärdsprogrammet berör ett stort antal nationella och regionala myndigheter, kommuner, vattenvårdsförbund, företag m.fl. Myndigheter och kommuner skall genomföra beslutade åtgärdsprogram. Enligt ramdirektivet skall organisationen av vattenarbetet följa vattnets avrinning. Det innebär att 119 huvudavrinningsområden (se karta i bilaga 3) bör vara utgångspunkt för det lokala arbetet. Kommunerna bildar lokala samverkansorgan med bas i huvud- avrinningsområdena. Mindre huvudavrinningsområden kan kanske slås ihop och större kan delas. Hur många det blir kanske 7090 får bli resultatet av en lokal och regional process. I samverkansorganen kan även ingå företag, vattenvårdsförbund, organisationer m.m. Samverkansorganen bör medverka i att ta fram analyser, ge underlag för miljömål, ta fram åtgärdsförslag och vara aktiva i genomförandet. En förvaltningsplan skall tas fram för varje huvudavrinningsområde. En viktig del är att driva samråd. skall ha en rätt att i sista hand kunna besluta om bildande av samverkansorgan. På den lokala nivån finns även en superlokal dimension. handla om åtgärder och samverkan för att skydda eller förbättra ett visst vattenområde eller en grundvattenförekomst. Utredningen föreslår en ny På grundval av åtgärdsprogrammet för vattendistriktet skall samfällig- heter kunna bildas för att genomföra vattenvårdande åtgärder. åtgärdsprogrammet är övergripande kan vattenmyndigheten behöva specificera samverkansbehov m.m. Samfällighetens uppgift är att genom- Bildande sker genom förrättning. finns kan samfälligheter bildas om behovet klarläggs genom beslut av Avtal mellan vattenbrukare skall kunna användas mera i vattenvårds- arbetet och den modellen författningsregleras. Avtal om åtgärder kan upprättas t.ex. mellan jordbrukare och den ansvariga myndigheten kan som motprestation ge dispens från bestämmelser eller göra andra åtaganden gentemot den samverkande gruppen. bekräftas genom ett myndighetsbeslut. En principmodell för avgiftssystem För att skapa nödvändiga resurser för arbetet att nå målen för vatten- miljön behövs ett fungerande avgiftssystem. Utredningen föreslår en principmodell för ett sådant system. Alla vattenanvändare som påverkar vattnet i fysikaliskt/kemiskt och/eller ekologiskt avseende skall ta ansvaret för sin påverkan genom kompensatoriska åtgärder eller avgifter Avgifter bör bekosta vattenvårdande aktiviteter. Vattenmyndigheternas planerande och myndighetsutövande verksamhet bör inte bekostas med avgifter utan finansieras skattevägen. Befintliga avgifter bör inordnas i en sammanhängande modell där påverkan på vatten kopplas samman med avgiftsuttag. Där avgifter inte tas ut och kostnader uppkommer bör avgifter införas. I första hand bör prioriterade farliga ämnen ingå avgiftssystemet. Avgifterna kan behöva differentieras regionalt beroende på recipientens status. Ett avgiftssystem bör införas i etapper, där steg 1 kan vara kväve och fosfor. Även diffusa utsläpp från jordbruk och skogsbruk bör ingå i modellen, men här krävs mer generella lösningar. Skatterna på handels- gödsel och bekämpningsmedel utreds av en annan statlig utredning. Enligt ramdirektivet skall medlemsstaterna se till att pris- politiken för vatten ger vattenförbrukarna incitament till en effektiv användning av vattenresurserna. Principen skall vara att förorenaren betalar. Beredskapsskyddet för vattnet har avgörande betydelse för samhället. Störningar kan uppstå genom t.ex. skador på vattentäkter och i distributionsnät och bortfall av elförsörjning. För en effektiv hantering av beredskapsåtgärder måste ansvaret, som ligger på flera händer, vara tydligt och samordningen fungera. Utredningen föreslår att de fem vattenmyndigheterna får ansvaret för den övergripande tillsynen av beredskapsåtgärder. Samverkan skall ske med berörda centrala myndigheter. Vattenmyndigheterna kompetens och helhetssyn inom vattenområdet utgör en styrka, även inom beredskaps- området. En av myndigheterna har ett nationellt ansvar för rapportering och samordning. Införandet av vattenmyndigheter ger även nya möjligheter att på regional nivå samordna tillsynen av beredskaps- åtgärder. Lagförslagen från Utredningen svensk vattenadministration Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om att 5 kap. 10 § skall ha följande lydelse. land- och havsområden skall indelas i vattendistrikt. Ett vattendistrikt består av ett eller flera angränsande avrinnings- områden tillsammans med deras förbundna grund- och kustvatten. Ett avrinningsområde utgörs av ett landområde från vilket all ytvattenavrinning strömmar genom en sekvens av åar, floder och, möjligen, sjöar till havet vid ett enda flodutlopp, eller vid en enda flodmynning eller ett enda delta. För varje vattendistrikt skall det finnas en myndighet som ansvarar för förvaltningen av distriktet (vattenmyndighet). Regeringen får indela riket i vattendistrikt med tillhörande av- rinningsområden och utse vatten- myndigheter, som följer av medlemskap i den Europeiska unionen. För varje huvudavrinningsområde skall finnas ett samverkansorgan med uppgift att medverka i vatten- förvaltningen. Efter bestämmande av vattenmyndigheten kan ett samverkansorgan omfatta mer än ett huvudavrinningsområde, eller del av ett huvudavrinningsområde. Berörda kommuner skall ingå i organet får även ingå juridisk person eller annan som väsentligt berörs av vattenförvaltningen. organet och i samband därmed besluta i vilken omfattning medver- kan skall ske. Förteckning över remissinstanser avseende betänkandena Bestämmelser om miljökvalitet (SOU 2002:107) och Klart som vatten (SOU 2002:105) (), (Miljödom- stolen), (Miljödomstolen), (Miljö- domstolen), (Miljödomstolen), (Miljödomstolen), , Kammarkollegiet, Stats- kontoret, , Försvarsmakten, Försvarets materiel- verk, , , , , , , i , i län, i Söder- manlands län, i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , i , , Kungl. Tekniska högskolan, , , Lunds uni- versitet, , , , , , , , , , Kemikalieinspektionen, Stiftelsen forskning, , , , , , , , , , geolo- giska undersökning, , , , , Statens energi- myndighet, , av plan- och bygglag- stiftningen (M2002:05), (M2002:07), kommun, kommun, kommun, , kommun, , , kommun, , , kommun, , , , , , kommun, , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien, , , , Alrutz´ Advokatbyrå, , Föreningen , , , vattenvårdsförbund, Kemikontoret, vattenvårds- förbund, , Ljusnan-voxnans vattenvårds- förbund, LRF Skogsägarna, , , , Skogs- och Träfacket, Skogsindustrierna, Sportfiskarna, , , , Svenska Natur- skyddsföreningen, , , Advokatsamfund, Bergmaterielindustri, Energi- , Verkstadsindustrier, Sågverkens , Vattenregleringsföretagen, Världsnaturfonden i . Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att rubrikerna närmast före 5 kap. 7 och 8 §§ skall utgå, dels att 5 kap. 2 och 48 §§, 6 kap. 11 §, 29 kap. 8 § samt rubriken till 5 kap. skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 5 kap. 5 § skall sättas närmast före 5 kap. 4 §, dels att det i balken skall införas två nya paragrafer, 5 kap. 10 och 11 §§, samt närmast före 5 kap. 10 § en ny rubrik av följande lydelse. Miljökvalitetsnormer skall ange de föroreningsnivåer eller störnings- nivåer som människor kan utsättas för utan fara för olägenheter av betydelse eller som miljön eller naturen kan belastas med utan fara för påtagliga olägenheter. Miljökvalitetsnormernas nivåer får inte överskridas eller under- skridas efter en viss angiven tid- punkt och de skall ange 1.högsta eller lägsta förekomst imark, yt- och grundvatten, luft eller miljön i övrigt av kemiska produkter eller biotekniska organ- ismer, 2.högsta nivå för buller, skak- ning, ljus, strålning eller annan sådan störning, eller 3.högsta eller lägsta nivå eller värde för vattenstånd eller flöde i vattensystem, vattendrag, grund- vatten eller delar av dem. Miljökvalitetsnormer kan också ange högsta eller lägsta förekomst iyt- eller grundvatten av organis- mer som kan tjäna till ledning för bedömning av tillståndet i miljön. 1.föroreningsnivåer eller stör- ningsnivåer som människor kan utsättas för utan fara för olägen- heter av betydelse eller som miljön eller naturen kan belastas med utan fara för påtagliga olägenheter och som inte får överskridas eller underskridas efter en viss angiven tidpunkt eller under en eller flera angivna tidsperioder, 2.föroreningsnivåer eller stör- ningsnivåer som skall eftersträvas eller som inte bör överskridas eller underskridas efter en viss angiven tidpunkt eller under en eller flera angivna tidsperioder, 3.högsta eller lägsta förekomst iyt- eller grundvatten av organis- mer som kan tjäna till ledning för bedömning av tillståndet i miljön, eller 4.de krav i övrigt på kvaliteten på miljön som följer av medlemskap i unionen. Miljökvalitetsnormer skall vid behov omprövas. Verksamhet skall bedrivas så att miljökvalitetsnormer inte över- träds. Bestämmelser om att tillstånd inte får beviljas för verksamhet som medverkar till att en miljö- kvalitetsnorm överträds finns i 16 kap. 5 §. Bestämmelser om att tillstånd eller villkor för ett till- stånd får omprövas, om verk- samheten med någon betydelse medverkar till att en miljö- kvalitetsnorm överträds, finns i 24 kap. 5 § första stycket 2. Om det behövs för att en miljö- kvalitetsnorm skall kunna upp- fyllas, skall regeringen eller den eller de myndigheter eller kommu- ner som regeringen bestämmer upprätta ett förslag till åtgärds- program.