prop · GR039 · 2003-10-29 00:00:00 — I takt med de senaste årens utbyggnad av framförallt trådlösa nät för mobiltelefoni har det vuxit fram en debatt om krav på en skärpning av nuvarande rekommendationer. Fortsatt forskning kan enligt regeringens bedömning visa om detta område behöver regleras ytterligare. Regeringens bedömning: Skall miljökvalitetsmålet Ingen övergödning nås måste hög prioritet ges åt att den gemensamma jordbrukspolitiken utformas på ett sätt som möjliggör minskade fosfor- och kväveutsläpp från jordbruket, särskilt till vattenmiljöer. Att utvidgningen av EU skall leda till en minskad belastning av närsalter i bör också prioriteras högt. Även arbetet med införandet av relevanta rättsakter inom EU med direkt eller indirekt påverkan på övergödningsproblematiken på land och vatten, såsom utsläpp av kväveoxider och andra gödande ämnen från bl.a. trafiken, bör få hög prioritet. : Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: i anser angående den halvtidsöversyn av EU:s gemensamma jordbrukspolitik som redovisats att förslagen till förändringar av direktstödet kan ses som ett steg i rätt riktning. För att hävda såväl miljö- som konsumentintressen krävs dock enligt i betydligt mer grundläggande förändringar genom minskade stödramar och ökad betoning av hållbara brukningsmetoder. Världsnaturfonden vill poängtera vikten av att gödande ämnen i mark och vatten minskas så långt möjligt. Världsnaturfonden anser att det är mycket viktigt att ramdirektivet för vatten får den klara ekologiska kvalitetskoppling som krävs för att vända trenden. menar att har speciellt stort ansvar att arbeta för dessa frågor i EU, eftersom effekterna av övergödning blir så tydliga i . för miljö, areella näringar och samhällsbyggande instämmer i de sammanfattande slutsatserna. Svenskt Vatten tillstyrker, angående Avloppsvattendirektivet, att behöver få en ändrad tolkning av direktivet för att möjliggöra undantag för vissa reningsverk när det gäller biologisk rening och/eller kväverening. anges att en skärpning av ammoniakkraven skulle vara mest effektivt för att minska kvävenedfallet i under förutsättning att ytterligare kostnadseffektiva åtgärder för detta utvecklas. det är angeläget att prioritera åtgärder mot ammoniakutsläpp på EU-nivå. Det är viktigt att även åtgärder riktade mot andra källor till kvävenedsläppet beaktas i samband med att ytterligare åtgärder övervägs för att minska detta nedfall. Skälen för regeringens bedömning: Övergödning orsakas av för höga halter av närsalterna kväve och fosfor. De största källorna till utsläpp av kväve och fosfor är jordbruket, avloppsvatten från hushåll och industrier samt avgaser från trafiken. Särskilt bör den regionala obalansen mellan växtodling och djurhållning uppmärksammas. Effekterna av utsläpp av närsalter är gränsöverskridande och innebär att övergödningsproblematiken i främst haven inte kan lösas genom enbart svenska åtgärder. Skall miljökvalitetsmålet Ingen övergödning nås krävs både kraftfulla nationella åtgärder och att verkar för att de gemensamma åtagandena inom EU såväl som utanför EU leder till minskad tillförsel av närsalter till miljön. Den biologiska mångfalden hotas av de konsekvenser som följer av Skr. 2003/04:9 övergödning t.ex. dominans av mörtfisk, algblomning, syrebrist i vattenområden och bottendöd på grund av syrebrist. Även terrestra ekosystem påverkas av luftburna nedfall av övergödande ämnen genom förändringar i vegetationen i skogar samt ängs- och hagmarker. Delmålen är fortsatt beroende av kraftfulla nationella insatser, vilka dock påverkas av genomförandet av gemensamma EU-regler. Detta gäller inte minst arbetet med genomförandet och utvecklandet av och rådets direktiv /60/EG av om upprättandet av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område, rådets direktiv /676/EEG av om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket, avloppsvattensdirektivet och CAFE-programmet mot luftföroreningar. När det gäller övergödningsproblematiken i våra näraliggande hav, och , kommer införandet av EG:s ramdirektiv för vatten tillsammans med andra styrinstrument att ha stor betydelse vid den stundande utvidgningen. En anslutning av nya medlemsländer till den gemensamma jordbrukspolitiken kan komma att innebära en ökad tillförsel av närsalter till våra hav om inte motåtgärder vidtas. Införlivandet och genomförandet av nitratdirektivet och avloppsreningsdirektivet i dessa länder måste ske på sådant sätt att målet om minskade utsläpp uppnås. 4.8Levande sjöar och vattendrag Regeringens bedömning: Delmålen för miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag förutsätter fortsatta nationella åtgärder för att medlemsstaterna skall kunna uppfylla sina åtaganden så att Natura 2000-områden med eller i anslutning till sjöar och vattendrag kan bevaras och vårdas. Inom EU bör hög prioritet ges åt att skärpa EU:s riktlinjer för introduktion av främmande arter i enlighet med konventionen om biologisk mångfald, liksom att ett hållbart fiske skall bedrivas. Hög prioritet bör även ges åt att säkerställa att utsläppen inom EU av försurande och gödande ämnen minskar. : Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Världsnaturfonden anser att restaureringsarbetet inom målområdet också måste omfatta våtmarkerna i anslutning till sjöar och vattendrag eftersom de utgör delar av samma hydrologiska system. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande instämmer i de sammanfattande slutsatserna. Skälen för regeringens bedömning: Levande sjöar och vattendrag är framförallt ett miljömål som kräver nationella insatser, men påverkas i hög grad även av andra länders försurande utsläpp och fisketryck på fiskbestånd som vandrar mellan salt- och sötvatten såsom öring och lax. I avsnitt 3.3 beskrivs arbete inom EU för att undvika främmande arters och bestånds skadliga inverkan på den biologiska mångfalden, vilken särskilt gäller akvatisk miljö. Natura 2000 har stor betydelse för antalet naturskyddade sjöar och Skr. 2003/04:9 vattendrag. Det är viktigt att medlemsländerna intensifierar sitt arbete med att tillskapa ett gott skydd för Natura 2000-områdena, särskilt inom det kulturpåverkade och odlade landskapet. Det är viktigt att aktivt verkar för ett uthålligt fiske baserat på ekosystemansatsen och försiktighetsprincipen. Selektiva fiskeredskap skall användas i ökad omfattning och andra tekniska bevarandeåtgärder, som t.ex. trålningsförbud, stängda områden och säsongsstopp för fiske bör övervägas i större utsträckning. Många kustnära fiskbestånd och fiskbestånd i sötvatten, såsom torsk, ål, lax och öring påverkas av andra nationers fiske och andra åtgärder på nationellt och internationellt vatten. Även starkt hotade arter såsom flodnejonöga och alosasillar påverkas av fiske och miljöstörningar som sker i andra länder. Det är därför viktigt att verkar inom EU för att förstärka den biologiska mångfalden och uppfylla de mål som slås fast i miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. 4.9Grundvatten av god kvalitet miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet är att inom EU prioritera arbetet med regleringen av bekämpningsmedel med skadlig inverkan på miljön och att EU-arbetet med ramdirektivet för vatten stärker befintliga kvalitetskrav för grundvatten och anpassas till : Överensstämmer i huvudsak med Remissinstanserna: anser det vara fel att säga att dricksvatten regleras av byggproduktdirektivet. gäller för byggprodukter. I artikel 10 i dricksvattendirektivet finns dock en hänvisning till byggproduktdirektivet. under båda dessa direktiv för att förse byggprodukter i kontakt med vatten för mänsklig förbrukning med en speciell märkning (EAS) som skall visa att de är säkra att använda för distribution av dricksvatten. Världsnaturfonden påpekar att grundvattenkvaliteten både påverkar och påverkas av kvaliteten på de ytvatten som är delar av samma för miljö, areella näringar och samhällsbyggande instämmer i de sammanfattande slutsatserna. Vatten anser att det långsiktiga skyddet för grundvatten måste stärkas för att kunna uppnå miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. menar angående att det skall vara ekonomiskt rimligt att införa vattenskyddsområden, att det ganska ofta handlar om att olika ekonomiska intressen står mot varandra. Skälen för regeringens bedömning: Grundvattnets kvalitet är betydelsefull för att ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning och för att bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och Trots att har förhållandevis god tillgång på grundvatten saknas tillräckliga mängder i vissa områden, t.ex. vid vissa städer, i kustområden med mycket fritidsbebyggelse och i vissa områden med låg nederbörd. 2003/04:9 Föroreningar i grundvatten beror bl.a. på läckage av nitrat och bekämpningsmedel från främst tidigare användning, men också från t.ex. vägsaltning, energiborrning, täktverksamhet, farliga transporter, tätorter och från förorenad mark. Det är alltså många faktorer som på olika sätt påverkar grundvattnet. Målet Grundvatten av god kvalitet är dessutom beroende av att andra miljökvalitetsmål som Ingen övergödning, Bara naturlig försurning och Levande sjöar och vattendrag nås. Det är viktigt att bevakar att framtida ändringar i EU:s gemensamma jordbrukspolitik leder till åtgärder som ger förutsättningar för att vi skall nå miljömålen. Det är också viktigt att det nationella utrymme som den gemensamma jordbrukspolitiken medger utnyttjas på ett sätt som ger en bättre måluppfyllnad. Även rådets direktiv /31/EG av om deponering av avfall, uppföljning av kemikaliestrategin, den kommande tematiska strategin för bekämpningsmedel, samt direktivet om nationella utsläppstak för luftföroreningar har stor betydelse för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet, och behöver därför bevakas. Kopplat till arbetet med ramdirektivet för vatten tar kommissionen fram ett förslag till ett dotterdirektiv för grundvatten. Dotterdirektivet kommer att ta fram preciseringar, som skall gälla för grundvatten; en fråga som återstod när ramdirektivet beslutades. Det är viktigt att intentionerna i ramdirektivet för vatten efterlevs för att flera svenska miljömål på vattensidan skall uppnås. Det blir därför betydelsefullt för att medverka och bevaka så att dotterdirektivet inte innebär en försvagning av kraven på grundvattenområdet. är det viktigt att dotterdirektivet blir tillämpbart på de speciella svenska förutsättningarna, med många små grundvattenförekomster. Hav i balans samt levande kust och skärgård Regeringens bedömning: bör driva på arbete med en strategi för att skydda och bevara den miljön samt för att skapa nätverk av skyddade områden. minska andra länders utsläpp av närsalter måste intensifieras. skall också aktivt verka för en gemensam, uthållig och effektivt kontrollerad fiskepolitik, som baseras på ekosystemansatsen och bör vidare driva frågan om att behöver strängare regler än andra havsområden när det gäller åtgärder mot förorenande utsläpp från sjöfarten. : Överensstämmer i huvudsak med Remissinstanserna: delar uppfattningen angående fiskeripolitiken, att aktivt bör arbeta för att driva på anser att det är viktigt att det även kommer att finnas forum för samarbetet mellan , dels för att det är viktigt att länderna gemensamt skall kunna hävda väsentliga krav för att skydda och bevara den miljön och fisket i , dels för den fortsatta samverkan med . I frågan om att behöver strängare regler än andra havsområden när det gäller åtgärder mot förorenade utsläpp, oljefrakter m.m. konstaterar att miljö- och jordbruksutskott i sitt betänkande (2002/03:MJU6) som särskilt känsligt havsområde, föreslagit att regeringen hos () ansöker om att svenskt vatten i skall få status som särskilt känsligt havsområde. Världsnaturfonden anser det vara mer intressant, än att sätta övergripande delmål och mängd, att de skyddade objekten har en vetenskapligt seriös prioritering som bas. Världsnaturfonden vill speciellt peka på betydelsen av utvecklingen av EU:s strategi och de anpassningar till densamma som skulle diskuteras inför miljöministermötet inom konventionerna för (HELCOM) och Nordostatlanten (OSPAR). Världsnaturfonden menar att enbart genom en integrerad kustzonplanering kan man förbättra både miljö, resursutnyttjande och fast boende i kustområdena. stöder i hög grad att fortsätter driva frågorna om fiskeripolitiken baserad på ekologisk kunskap. En integrerad kustzonsplanering bör genomföras, som är proaktiv och inte enbart riktar sig till att konstatera vilka störningar som redan skett. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande vill betona forskningens viktiga roll inom detta område. Försvarsmakten påpekar att som delmål 4 (buller) är formulerat kan det uppstå begränsningar för Försvarsmakten att genomföra sin övningsverksamhet. Försvarsmakten påpekar att förband har behov av att öva i sin bedömda stridsmiljö och har då en påverkan på omgivningen. anser angående EU:s strategi att en viktig del som påverkar möjligheten att uppnå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård är att den gemensamma fiskeripolitiken i sin nya form genomförs fullt ut. menar att möjligheter till regleringar av fisket inte enbart gäller skydd av lekområden . kan redan nu reglera fisket för att skydda känsliga livsmiljöer, t.ex. korallrev från bottentrålning och bedriva fiskevård inom sitt territorium såväl under känsliga perioder som permanent i tiden. understryker behovet av en integration av miljöfrågor i andra politikområden för att lösa problemen i den miljön. Skälen för regeringens bedömning: fäster stor vikt vid EG- kommissionens arbete med att utarbeta en strategi för att skydda och bevara den miljön. Strategin, som skall läggas fram , förväntas utgöra ett användbart instrument för att miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård skall kunna uppnås. bör därför aktivt bidra med underlag till arbetet med strategin och verka för skapandet av nätverk av skyddade områden i och i . Större delen av belastningen på och beror på utsläpp av närsalter från jordbruk och storstäder i andra länder. Det är nödvändigt att verkar för att dessa utsläpp minskar. Detta bör ske genom insatser inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, genom samarbetsprojekt med berörda länder och genom finansiellt stöd. bör aktivt verka för att kommissionens arbete med en Skr. 2003/04:9 handlingsplan för att integrera miljöskyddskraven i den gemensamma Vidare bör vara pådrivande när det gäller att slutföra integrationsstrategin (Cardiffstrategin) för fiskesektorn. Den nya fiskeripolitikens mål om ett hållbart fiske baserat på ekosystemansatsen och försiktighetsprincipen måste uppnås bl.a. genom ett selektivt fiske och under effektiv kontroll. bör inom EU vidare driva frågan om att behöver strängare regler än andra havsområden när det gäller åtgärder mot förorenande utsläpp från sjöfarten. Detta gäller även krav på rening av barlastvatten och sjöfartens utsläpp av kväveoxider. bör tillsammans med övriga EU-länder verka för att den konvention om barlastvatten som behandlas inom kan antas . bör också driva frågan om införande av miljödifferentierade farleds- och hamnavgifter inom EU. I syfte att undanröja risken för avsiktliga oljeutsläpp från sjöfarten bör vara aktsam på kommissionens kommande utvärdering av vilka effekter och rådets direktiv /59/EG av om mottagningsanläggningar för fartygsgenererat avfall har fått på miljön och vid behov driva på de regelförändringar som behövs för att direktivet skall uppfylla sitt syfte. EU kommer att anta de första gemensamma buller- och avgaskraven för fritidsbåtar. Dessa krav är förhållandevis lindriga och bör kontinuerligt skärpas så att skyddet för miljön blir högt. Vid den kommande översynen av och rådets direktiv /25/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar i fråga om fritidsbåtar är det viktigt att miljökraven på fritidsbåtar utvecklas generellt. Däremot anser regeringen att direktivet inte skall utvidgas till att reglera användningen av fritidsbåtar. En särskild strategi behöver utvecklas för hur bör driva havsmiljöfrågorna genom EU och internationella konventioner. För att miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård skall uppnås måste åtgärder vidtas även inom bl.a. miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Ett rikt odlingslandskap, Giftfri miljö och Bara naturlig försurning. Regeringens bedömning: För att uppnå miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker behövs framför allt nationella insatser för att skydda och återställa våtmarker i odlingslandskapet. bör därför inom EU verka för att varken den gemensamma jordbrukspolitiken eller olika direktiv och/eller styrmedel motverkar målet. bör stödja ett initiativ att EU skall bli medlem i den internationella konventionen om våtmarker, Ramsarkonventionen, och för att arbetet med hållbart nyttjande och bevarande av gränsöverskridande djurbestånd som fåglar och fiskar effektiviseras. : Överensstämmer i huvudsak med Skr. 2003/04:9 regeringens bedömning. Remissinstanserna: Världsnaturfonden anser att det är synnerligen viktigt att våtmarkernas funktion som källor för en rik biologisk mångfald också beaktas. Viktigt är också att det nationella arbetet integreras med EU:s även när det gäller limniska våtmarker. anser att de nationella insatserna till stöd för myllrande våtmarker bör inriktas främst mot bevarande av befintliga våtmarker. understryker behovet av kontinuitet och att, inte bara gällande målet myllrande våtmarker utan generellt, förändrade direktiv eller ekonomiska styrmedel inte äventyrar arbetet mot att nå miljömålen. Skälen för regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker har som delmål att det till 2010 skall anläggas eller återställas 12 000 ha våtmarker och småvatten i odlingslandskapet. I första hand bör våtmarker anläggas och återställas i bygder där de i stor utsträckning har försvunnit genom mänsklig aktivitet och där de leder till en reduktion av närsalttransporter. Anläggning och skötsel av våtmarker och småvatten finansieras bl.a. inom ramen för det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet enligt rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar. Dessa åtgärder är av central betydelse för att delmålet skall kunna nås. Arbetet med att genomföra och sköta de värdefulla naturområden som ryms under Natura 2000 är centralt när det gäller att skydda våtmarker. Ramsarkonventionen om våtmarker och rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter har direkta kopplingar då direktivet kräver att länderna särskilt pekar ut våtmarksområden av internationell betydelse. Områden utpekade under Ramsarkonventionen skall därför ingå i Natura 2000-nätverket som särskilda skyddsområden. För att säkerställa att målet uppnås bör verka för att EU blir fullständiga medlemmar i . Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålet Levande skogar kan fortsatt genomföras effektivt genom nationella beslut, insatser och åtgärder. Området är prioriterat i den nationella naturvårdspolitiken. Måluppfyllelsen är även beroende av insatser inom andra målområden, främst Myllrande våtmarker och Bara naturlig försurning. Samarbete inom EU måste bedrivas med beaktande av den s.k. subsidiaritetsprincipen. Inom EU bör därför främst verka för att dessa miljökvalitetsmål kan uppnås, t.ex. genom gemenskapsinsatser som motverkar luftföroreningar. bör arbeta aktivt för att de åtgärder för miljöövervakning och de gemensamma aktiviteter som beslutas utformas så att de kan skapa synergieffekter med våra nationella övervakningssystem. som anges I regeringens Skr. bedömning har Verket även pekat på kopplingen mellan miljökvalitetsmålet Levande skogar och utvecklingen och finansieringen av Natura 2000-arbetet där riktlinjer för främmande arter bedöms viktiga att ta fram. Arbetet med miljöcertifiering av skogsråvara bör enligt verket Remissinstanserna: påpekar att det är viktigt hur miljömärkningssystemen är utformade. och EU arbetar för att användningen av miljömärkning ur ett livscykelperspektiv försvaras som vi skall värna om de grundläggande handelsprinciperna om icke-diskriminering och nationell behandling. Därför är det viktigt att miljömärkningssystem inte utformas på ett sätt som kan vara anser att resonemanget om miljömärkning av skog bör utvecklas. bör verka för att det föreslagna övervakningssystemet Focus får så liten betydelse som möjligt eftersom systemet sannolikt skulle medföra begränsad nytta men ökade kostnader. anser att certifieringssystemet () har bäst förutsättning att långsiktigt bevara den biologiska mångfalden i Det storskaliga bevarandet måste ske genom en anser att har en mycket modern lagstiftning inom skogen när det gäller balansen mellan produktion och Denna princip borde arbeta för att införa också i för miljö, areella näringar och samhällsbyggande instämmer, när det gäller miljöövervakningen, i skrivningen om samordning med nationella program och vill betona vikten av en sådan samordning. Skälen för regeringens bedömning: Det finns inom ingen grund för en gemensam skogspolitik. respekterar och kompletterar medlemsländernas nationella skogspolitik. ståndpunkt inom EU är en fortsatt nationell bestämmanderätt för skogspolitiken i enlighet med den s.k. subsidaritetsprincipen. hindrar dock inte att EU-samarbetet på olika politikområden som t.ex. det miljöpolitiska får direkta konsekvenser för det svenska skogsbruket. Genomförandet av miljökvalitetsmålet Levande skogar bygger emellertid främst på nationella ställningstaganden och internationella Åtgärder på nationell nivå i syfte att uppnå skogspolitikens miljömål och miljökvalitetsmålet Levande skogar är därför mest effektivt. Såväl vår nationella naturvårdspolitik som EU- arbetet på miljöområdet är förenligt med denna ståndpunkt. av Natura 2000-nätverket bidrar till att uppfylla miljökvalitetsmålet Levande skogar främst genom att områdesskyddet förstärks och att vissa skogslevande arters bevarandestatus ges uppmärksamhet. Gemenskapsintresset inom EU med relevans för miljökvalitetsmålet Levande skogar kommer till uttryck främst på områden som miljöövervakning och datainsamling. deltar i detta samarbete. EU avser bl.a. utveckla miljövervakningen på skogsområdet inom ramen för en ny förordning kallad . I utvecklingsarbetet av nya föreslagna övervakningsmoduler är det viktigt att verkar för bör arbeta på liknande sätt även beträffande övriga initiativ kring insamlandet av miljödata på skogsmark som pågår i Dit hör bland annat statistik över markanvändningen och rådsförordningen för ett europeiskt skogligt informations- och kommunikationssystem (EFICS). Bland övriga gemenskapsaktiviteter med anknytning till miljökvalitetsmålet Levande skogar kan nämnas pågående diskussioner kring miljömärkning eller certifiering av hållbart skogsbruk. Genom certifiering garanterar ett oberoende kontrollorgan att skogsbruket inom ett område bedrivs med stöd av särskilt utarbetade rutiner i syfte att nå en viss definierad ambitionsnivå eller s.k. nivåstandard. har en i internationell jämförelse mycket hög andel certifierade skogar, vilket har varit en frivillig och marknadsdriven process. Certifieringen bidrar positivt till strävan att uppfylla skogspolitikens miljömål och miljökvalitetsmålet Levande skogar. Certifiering kan i många fall innebära en högre ambition jämfört med reglering genom lagstiftning. Inom EU förekommer diskussioner om statlig medverkan i utveckling av certifieringsstandarder. Det är i detta sammanhang viktigt att skilja på de olika roller som regeringar och marknaden har när det gäller krav på skogsbruket. Statlig inblandning i utveckling av skogscertifieringssystem kan leda till dubbla och svårförenliga roller för staten och undergräva förtroendet för certifieringssystemen.