prop · GQ031d21 · 2003-01-01 00:00:00 — Interreg III B avser samarbete inom större sk. transnationella områden. deltar i tre program; , och Norra periferin. Östersjöprogrammet omfattar hela och ytterligare tio länder runt . Programmet har förvaltningsmyndighet och utbetalande myndighet i . Sekretariat finns i och . Nordsjöprogrammet omfattar sydvästra och ytterligare sex länder runt . Programmet har förvaltningsmyndighet och utbetalande myndighet i . Programmet för omfattar de norra delarna av , , , och samt , och . Programmet administreras av ett sekretariat i . i är förvaltningsmyndighet och utbetalande myndighet och ansvarar även för EU-medlen från och samt nationella medel från , och . Medlen för redovisas inte på statsbudgeten, utan har ett bankkonto där inbetalningar från EG-kommis- sionen och utbetalningar till projektägarna hanteras. Interreg III C avser interregionalt samarbete mellan regioner i hela EU och dess grannländer i form av ett strukturerat utbyte av erfarenheter och metoder från verksamheter mellan myndigheter inom målen 1 och 2, gemenskapsinitiativen Interreg och samt Innovativa åtgärder. Administrativt är EU:s 15 medlemsländer indelade i fyra zoner. tillhör den norra zonen tillsammans med , och norra samt , som deltar med egna me- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 godkände programmet för Interreg III C . och utbetalande myndighet finns i . Programmet kommer att vara operativt på EU-15 nivå . syftar till social förnyelse av städer och genomförs i . Equal syftar till att i transnationellt samarbete främja nya metoder för att motverka all slags diskriminering och ojämlikhet i anknytning till arbetsmarknaden. LEADER+ omfattar de södra och mellersta delarna av och syftar till att stödja landsbygdens utveckling. Programmet har kommit igång väl och beslut har börjat fattas. 3.5.3Insatser utanför politikområdet av stor betydelse för den regionala utvecklingen Det är inte i första hand åtgärder inom ramen för politikområdet Regionalpolitik, som varit avgörande för den regionalpolitiska utvecklingen och möjligheterna att uppfylla de regionalpolitiska målen. Regionalpolitiska hänsynstaganden inom andra politikområden har varit av större betydelse för den regionalpolitiska utvecklingen. Därför tas i möjligaste mån inom ramen för andra viktiga politikområden fram lösningar som kännetecknas av ett regionalpolitiskt helhetsperspektiv. Dessa åtgärder ingår inte i politikområdet Regionalpolitik. I följande avsnitt redovisas insatser utanför politikområdet som bedöms ha stor betydelse för den regionalpolitiska utvecklingen. För en helhetsbild av insatsernas sammanhang inom deras respektive politikområden hänvisas i texten till aktuella utgiftsområden. Stiftelsen har finansierat etablering, utveckling och expansion av näringslivet, främst små och medelstora företag, med sammanlagt , varav lån . I dagens kunskapssamhälle är tillgången till utbildning och lärande en av de mest betydande faktorerna för att uppnå tillväxt och rättvisa. Den viktiga grunden läggs redan i förskolan och fortsätter sedan i grund- och gymnasieskolan, vuxenutbildningen och i högskolan. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 ning på gymnasial nivå skall tillgodose såväl arbetslivets som individens efterfrågan på kunskap och kompetens. Arbetskraft med gymnasial utbildningsnivå är viktigt för näringslivets utveckling samt utgör rekryteringsbas för högskolestudier. Kommunerna bär i det decentraliserade systemet ansvaret för att uppfylla kraven på en likvärdig skola för alla elever oavsett geografisk hemvist. Utbyggnaden av högskolan fortsätter i hela landet. Antalet helårsstudenter ökade med 11 230 . Närheten till en högskola kan stimulera till högskolestudier i miljöer där studietraditionen och därmed utbildningsnivån är låg. En geografisk spridning av utbildningen ger därmed fler möjligheter att studera. Små lärosäten inriktar ofta sina resurser på att skapa spetskompetens inom ett fåtal forskningsområden. Särskilda medel för att utveckla forskningen vid dessa högskolor bidrar till att högskolorna kan utveckla forskningsområden som stärks av de regionala förutsättningarna, vilket också ofta initieras genom kontakter med näringslivet i högskolornas närområde. Dessa insatser har också i flera fall fått industrin att placera egen forskning och utveckling i anslutning till högskolorna. Insatser inom de regionala tillväxtavtalen har bidragit till att högskolans roll i den regionala utvecklingen har tydliggjorts, enligt vad som framkommer i regeringens Rapport om tillväxtavtalen, Andra året (Ds. Inom Forskningspolitiken stöds forskning av hög kvalitet via de externa forskningsfinansiärerna, främst forskningsråden och . För att kunna konkurrera om medel från dessa behövs forskning av högsta kvalitet. Genom att inom smala sektorer utveckla starka forskningsprogram ökas möjligheterna för små lärosäten att framgångsrikt konkurrera om bidrag. (Ut- giftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning.) Insatser inom Transportpolitiken är av väsentlig betydelse för utvecklingen i regionalpolitiskt prioriterade områden. Ett av delmålen är en positiv regional utveckling, där transportsystemet främjar utvecklingen genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverkar nackdelar av långa transportavstånd. , och har i uppdrag att utar- beta relevanta resultatmått för det transportpolitiska målet om en positiv regional utveckling. För att hela landet skall få en tillfredsställande transportförsörjning beslöt regeringen att ett nytt statligt bidrag till kommunala flygplatser skulle införas. uppgick de totala bidragen till de kommunala flygplatserna till . Vidare har regeringen infört allmän trafikplikt på tio inrikesflyglinjer, huvudsakligen till och från inlandskommuner i norra . Rikstrafiken har även inlett upphandling av denna trafik. Restids- och resekostnadsminskningar för vägtrafikanterna har varit mindre i stödområdena än i övriga landet. har skillnader mellan vägens ytstandard i olika regioner minskat . Insatser för bättre godstransporter på järnväg har bidragit till lägre kostnader och därmed ökad konkurrenskraft för olika regioner. Ett exempel på detta är uppgraderingen av . Kortare restider har i vissa fall bidragit till regionförstoring. Byggandet av den från regionalpolitisk synpunkt viktiga Bothniabanan utefter har fortsatt . Målet för IT, tele- och postpolitiken är att alla skall ha tillgång till en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar infrastruktur och därtill hörande samhällstjänster. Därutöver skall det finnas en grundläggande kassaservice i hela landet. Av särskilt stor betydelse för den framtida regionala utvecklingen bedöms utbyggnaden och användningen av modern kommunikationsteknik vara. IT-politikens inriktning är också bl.a. att främja tillväxt, sysselsättning och regional utveckling. Hushåll och företag i alla delar av bör få tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Detta skall i första hand ske på kommersiella grunder. har härutöver beslutat om särskilda åtgärder för utbyggnad av IT-infra- struktur i gles- och landsbygd för att förbättra tillgängligheten. Åtgärderna omfattar bl.a. bidrag till lokala och regionala telenät i områden som inte förses med IT-infrastruktur genom marknadens försorg, skattereduktion till fysiska och juridiska personer för bredbandsanslutning samt ett stomnät med hög tillgänglighet till landets alla kommuner. På grund av det förändrade marknadsläget har dock förutsättningarna för en snabb utbyggnad av IT-infrastruktur förändrats. Regeringen har därför vidtagit åtgärder för att (Utgiftsområde 22 Kommunikationer.) Näringspolitiken syftar till att skapa fler och växande företag i hela landet. Omfattningen och utformningen av insatserna skall anpassas till och utföras inom respektive region för att motsvara det lokala och regionala behovet. Regeringen har påbörjat en omstrukturering av centrala myndighetsfunktioner inom näringspolitiken. Syftet är att dels anpassa strukturen till förändrade förutsättningar, dels skapa en enklare, tydligare och mer kraftfull myndighetsstruktur. En ny myndighet för företagsutveckling, , inrättades . Inom Näringspolitiken bedrivs också investeringsfrämjande åtgärder genom Delegationen för utländska investeringar i (). har också erhållit särskilda bidrag för bl.a. regionalpolitiska insatser. Dessa har använts för bl.a. samverkan med och kunskapsöverföring till såväl regional som lokal nivå. Verksamheten bedöms ha givit långsiktigt resultat i form av bl.a. sysselsättning i regionalpolitiskt prioriterade regioner. introducerade regeringen den regionala näringspolitiken och därmed ett nytt sätt att bedriva regionalt utvecklingsarbete. Under 19981999 har tillväxtavtal utarbetats i alla delar av landet. Avsikten är att bättre kunna ta tillvara den tillväxtpotential som finns i alla delar av landet. Regeringen bedömer att processen med tillväxtavtal medfört många positiva effekter. (Utgiftsområde 24 Näringsliv.) Arbetsmarknadspolitikens huvudsakliga uppgifter är att snabbt tillsätta lediga platser och öka de arbetslösas anställbarhet genom kompetenshöjande insatser och rörlighetsfrämjande åtgärder. Härigenom skapas förutsättningar för en väl fungerande arbetsmarknad. Genomförandet och omfattningen av åtgärderna anpassas till lokala och regionala förutsättningar, vilket bidrar till att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen i regionerna. Förändringarna inom arbetslöshetsförsäkringen, som började gälla , innebär större krav på yrkesmässig och geografisk rörlighet efter de första 100 dagarnas arbetslöshet. Detta liksom införandet av den s.k. aktivitetsgarantin, som har visat på ökade möjligheter för långtidsarbetslösa att komma ut på arbetsmarknaden, bidrar till en väl fungerande arbetsmark- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 nad med full sysselsättning och god ekonomisk tillväxt. En utredning om rörlighetsstimulanser har tillsatts (Dir. 2002:80). Den skall dels göra en översyn av generella åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken som stimulerar arbetsmarknadsrelaterad geografisk rörlighet med särskild tyngdpunkt på flyttningsbidragen, dels göra en översyn av andra möjligheter att främja tillgången till nyckelpersoner i mindre lokala arbetsmarknadsregioner. När det gäller forskningen om regional utveckling står bidrag. (Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad.) Landsbygdspolitiken, som är en del av den gemensamma jordbrukspolitiken, bidrar till utvecklingen i gles- och landsbygdsområden. har bemyndigat regeringen att tillämpa ett miljö- och landsbygdsprogram för perioden 20002006 enligt rådets förordning (EG) nr 1257/99 om stöd till utveckling av landsbygden av . Programmet medfinansieras över EG-budgeten. Landsbygdsprogrammet skall främja en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av jordbruket, livsmedelsproduktionen, skogsbruket och landsbygden. Jordbrukets natur- och kulturvärden skall värnas och jordbrukets negativa miljöpåverkan minimeras. I samverkan med andra delar av den gemensamma jordbrukspolitiken, struktur- och regionalpolitikens mål 1- och 2-program, LEADER+ och det nationella stödet till jordbruket i norra medverkar miljö- och landsbygdsprogrammet till utveckling av en livskraftig landsbygd i hela landet. (Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar.) Storstadspolitiken syftar till att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för tillväxt så att de kan bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl inom som utom storstadsregionerna. Storstadspolitiken skall också medverka till att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna. har förstärkt tillväxtaspekten inom storstadspolitiken genom att öka fokuseringen på tillväxt, sysselsättning och utbildning. Ett första steg har tagits för att öka samverkan mellan det arbetet som pågår inom de lokala utvecklingsavtalen och arbetet inom ramen för regionala tillväxtavtal och kommande regionala tillväxtprogram. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Kulturpolitiken skall bl.a. främja ett rikt kulturutbud i hela landet och skapa möjlighet till kulturutbyte mellan olika regioner. Alla skall ha möjlighet att uppleva kultur och ägna sig åt eget skapande oberoende av var de bor. Inriktningen av de statliga insatserna har i mycket hög grad varit att bygga upp en infrastruktur av kulturinstitutioner på nationell, regional och lokal nivå. (Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid.) Miljöpolitiken är av stor betydelse för en hållbar regional utveckling ur flera aspekter. Förverkligandet av de nationella miljökvalitetsmålen, som bl.a. innebär att skydda miljön, utveckla och vårda naturresurserna, kulturarvet och boendemiljön. En attraktiv natur-, kultur- och boendemiljö är viktigt för att attrahera såväl entreprenörskap och företag som boende och bidrar direkt till hållbar tillväxt. Turistnäringen är ett exempel på näring för vilken detta är av betydelse. Inom ramen för lokala investeringsprogram har samhällsinvesteringar gjorts för att bidra till en hållbar utveckling och uppfyllelse av miljömålen. Utgångspunkten för arbetet har t.ex. varit att en miljöinsats är ett led i en strukturomvandling av t.ex. en gammal industriort, som söker nya vägar för ekonomisk utveckling och sysselsättning. Bidrag från de lokala investeringsprogrammen har, tillsammans med andra offentliga medel (miljö- och landsbygdsprogrammet, energiomställningsprogrammet, strukturfonderna, EG:s övriga program och fonder m.m.) bidragit till att omsätta kommunens eller regionens strategier och idéer för utveckling i praktiken. (Ut- giftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård.) Syftet med det statliga bidrags- och utjämningssystemet i kommunsektorn är att ge kommuner respektive landsting med olika strukturella förutsättningar möjligheter att erbjuda likvärdig service i landets olika delar. Regeringen fattade beslut om en parlamentarisk kommitté för översyn av systemet, den s.k. utjämningskommittén (dir. 2001:73). Kommittén skall redovisa sitt arbete . För att bereda ärenden om ekonomiskt stöd till kommuner och landsting, som har särskilt svår ekonomisk situation tillsattes en kommitté (kommundelegationen). Kommundelegationen avslutade sitt arbete och det har resulterat i att staten ingått överenskommelser med 36 kommuner och tre landsting. följa överenskommelsen har en särskild delegation tillsatts för att följa upp kommundelegationens ärenden. (Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner.) Dessutom inrättades en bostadsdelegation 1998 för att sluta avtal med och besluta om bidrag till kommuner som haft övermäktiga åtaganden för boendet. Delegationen, som upphörde , har prövat och avgjort ansökningar från 91 kommuner och slutit avtal med 40 av dessa. Det finns även i fortsättningen kommuner som behöver stöd för att klara sina åtaganden för boendet. En ny myndighet, , inrättades därför . (Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande.) Inom integrationspolitiken kan kommunernas flyktingmottagande vara av betydelse för den regionala utvecklingen. har storstäderna tagit emot en allt större andel av de nyanlända flyktingar som beviljas uppehållstillstånd. Detta har skett som tillgången på lämpliga bostäder har minskat i storstadsområdena. finns det många kommuner i andra delar av landet som har tillgång till goda bostadslösningar och arbetstillfällen och som kan erbjuda bra introduktionsprogram. har möjligheter att som en försöksverksamhet ekonomiskt kompensera kommuner utanför storstäderna att organiserat ta emot flyktingar som har svårt att få en bra bostad och introduktion i storstäderna. (Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar.) Målen för regionalpolitiken är att den skall skapa förutsättningar för hållbar ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvillkor skapas för medborgarna i hela riket. Målet för utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling är att verksamheten främst skall underlätta för näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden att utvecklas så att det bidrar till att uppfylla målen för regionalpolitiken. Resultatbedömningen omfattar den verksamhet som bedrivs med anslag inom ut- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 giftsområde 19 Regional utjämning och utveckling, förutom anslaget 37:1 IT-infrastruktur: Re- gionala transportnät, den s.k. lilla regionalpolitiken. Åtgärder inom andra politikområden är dock av större betydelse för möjligheterna att uppnå de regionalpolitiska målen. Resultatbedömningen av de selektiva regionalpolitiska företagsstöden och den regionala projektverksamheten avser beviljade stöd . Det är ännu inte möjligt att redovisa utbetalade medel för dessa beslut. Resultatbedömningen av de generella stöden, nedsatta socialavgifter och transportbidrag, avser utbetalda medel 2001. Resultatbedömningen av strukturfondsprojekten redovisas samlat för respektive programperiod och avser avslutade projekt. I sammanställningen nedan återfinns en förteckning över de åtgärder som redovisas i denna resultatbedömning. Av sammanställningen framgår även från vilka anslag åtgärden finansieras, vem som beslutar om respektive åtgärd och vilket geografiskt område den avser. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 3.2 Åtgärder som finansierats av anslag inom utgiftsområde 19 Hela landet med tyngdpunkt i Hela landet med tyngdpunkt i Medfinansiering av EG:s struk- Målområdena 1 och 2 samt vissa organen, och regeringen Stödområdena A och B organen, och regeringen Stödområdena A och B samt gles- och landsbygd enligt läns- Stöd till kommersiell service Gles- och landsbygd enligt läns- Stödområdena A och B organen, och regeringen Stödområdena A och B samt gles- och landsbygd enligt läns- Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom regional- Stödområde A och del av stöd- Målområdena 2, 5b och 6 samt Målområdena 1 och 2 samt ge- Utgifter för lokalisering av stat- Kommuner med särskilda om- liga arbetstillfällen till vissa Program för regional närings- Hela landet med tyngdpunkt i politik och särskilda regional- 1 Alla nedan angivna anslag, förutom anslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder anslagspost 24, avser anslag uppsatta på statsbudgeten . Beslut för har fattats i form av regional projektverksamhet, medfinansiering av strukturfondsprogram och selektiva regionalpolitiska företagsstöd av länsstyrelserna, självstyrelseorganen, och regeringen. Det är en ökning med jämfört med . Det förklaras i huvudsak av att medfinansieringen av struktur- fondsprogrammen har ökat. (ca ) och regeringen (ca ) har beviljat sammanlagt ca som central projektverksamhet. Härutöver har beviljats inom programmet för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder. Totalt har således beviljats för ovan nämnda ändamål . Driftstöd i form av transportbidrag och nedsatta socialavgifter har utbetalats till ett sammanlagt belopp av ca . I det följande redovisas detta mer i detalj. Av medlen för central projektverksamhet som regeringen fattat beslut om har använts i arbetet med att bistå de kommuner som har särskilda omställningsproblem på grund av strukturomvandlingar inom försvarsmakten. har inom sin projektverksamhet deltagit i finansieringen av projekt till ett sammanlagt belopp av . Projekten har varierande inriktning, t.ex. förstudier till stora utvecklingsprojekt eller projekt av pilotkaraktär. har också beslutat om bidrag till medfinansiering av projekt vid lokala och regionala resurscentra för kvinnor. har beviljat bidrag till 77 projekt till ett belopp om ca . Tabell 3.3 Beviljat belopp för regional projektverksamhet, medfinansiering av strukturfondsprogram och inom Program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder Program för regional närings- politik och särskilda regio- har ca beviljats som regional projektverksamhet av länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen. En stor del av den regionala projektverksamheten förväntas leda till ett i stort förbättrat företagsklimatet genom att den främjar bl.a. förnyelse av företag och nyföretagandet i framför allt regionalpolitiskt prioriterade områden. Projekten förväntas även leda till ett utvecklat samarbete mellan näringslivet och t.ex. universitet och högskolor. har ca beviljats av länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen som medfinansiering av strukturfondsprogram. Anledningen till att beloppet är högre än föregående år är att strukturfondsprogrammen för den nya perioden kom att starta 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 senare än avsetts eftersom godkännande försenades. Därför genomfördes programmen endast under del av 2000. Resultatet av strukturfondsprogrammen för hela programperioden 19951999, inkl. medel från regionalfonden, annan offentlig medfinansiering och privata medel är, enligt , cirka 65 000 nya eller bevarade arbetstillfällen och ca 12 000 nya företag. Målsättningen i programdokumenten var 45 000 nya eller bevarade arbetstillfällen och 3 500 nya företag och resultatet överstiger alltså målet. Flera utvärderingar visar dock att detta är en överskattning av antalet arbetstillfällen. Även de selektiva företagsstöden medfinansierar strukturfondsprogrammen. An- talet arbetstillfällen inom ramen för strukturfondsperioden är därför till vissa delar även ett resultat av de selektiva företagsstöden. En samlad redovisning av antal arbetstillfällen är därför inte möjlig. För nuvarande programperiod är målsättningen 30 000 nya eller bevarade arbetstillfällen och 8 000 nya företag. Avslutade projekt redovisar att de har bidragit till att skapa ca 2 000 nya eller bevarade arbetstillfällen och 500 nya företag. Resultatet går inte att redovisa uppdelat på olika år. Tabell 3.4 Vissa uppgifter om beviljade selektiva regionalpolitiska företagsstöd åren 1999-20011 Beviljat belopp (mnkr)1 Beräknat antal nya arbets- tillfällen (antal)1 arbetstillfälle (tkr)2 delfinansieras med de selek- tiva företagsstöden (mnkr)2 1Regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd, småföretagsstöd och sysselsättningsbidrag. Beslut om totalt ca i olika former av selektiva företagsstöd (exkl. stöd till kommersiell service och såddfinansiering) i samband med investeringar beräknas enligt bidra till ca 6 375 nya arbetstillfällen inom främst stödområde A och B. Totalt beviljat belopp 2001 innebär en minskning jämfört med . Skälet är att företagsstödens andel av beviljade medel inom anslaget 33:1 har minskat, dvs. andelen medel för regional projektverksamhet har ökat. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 jektverksamheten används i betydande utsträckning till medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram. Behovet av medfinansiering var större 2001 än 2000 på grund av att genomförandet av programmen i princip inleddes först . Ge- nomsnittlig subvention per arbetstillfälle uppgår till . Det innebär att den genomsnittliga subventionen per arbetstillfälle har ökat. Förklaringen är att stödformer med relativt högre subvention per arbetstillfälle, i detta fall regionalt utvecklingsbidrag, har ökat sin andel av beviljade belopp. Investeringar i storleksordningen beräknas delfinansieras med dessa stöd. Av beviljat regionalt utvecklingsbidrag har av beloppet beviljats små och medelstora företag, dvs. företag med 0199 anställda. Det genomsnittliga regionala utvecklingsbidraget är per företag. Totalt har 198 preliminärt beviljade beslut avseende regionalt utvecklingsbidrag fattats . Av dessa har det enbart varit möjligt att redovisa resultatet av förväntade resultatmått i 148 beslut (). Av redovisningen framgår enligt att de företag som fått bidrag förväntas uppvisa en god tillväxt inom utifrån de resultatmått som rapporteras. Förädlingsvärdet förväntas öka på total nivå , sysselsättningen förväntas öka med 1 239 personer varav 506 kvinnor, omsättningen kommer enligt företagens prognoser att öka samt vinstmarginalen . Eftersom investeringarna inte är fullt genomförda förrän om kan inte det verkliga utfallet redovisas förrän . uppföljning av bidrag som beviljats visar att övervägande delen av alla företag har uppnått den sysselsättningsökning som angavs i ansökan.