prop · GQ03101D3 · 2003-04-03 00:00:00 — Ökningen beror ungefärtill hälften på fler ATP-pensionärer och högre genomsnittlig pensionspoäng hosde nytillkommande pensionärerna, och till ungefär hälften på indexförändringar.Förändringen i det nya följsamhetsindex som införts för ålderspensionssystemetutanför statsbudgeten ledde till kostnadsökningar på för 2002.Nytt med följsamhetsindexet är att där även ingår löneutveckling hosarbetstagarkollektivet som en indexdel. Prisbasbeloppet som styr kostnaderna för de flesta övriga pensionsförmåner, ökade också mer än de närmast föregåendeåren.Inom området ekonomisk familjepolitik har föräldraförsäkringens kostnader ökatmed . Antalet barn har ökat och antalet föräldrar medhögsta ersättningsberättigade inkomst har ökat. Övriga delar av familjestödetsom allmänna barnbidrag, underhållsstöd m.m. har endast förändrats marginellt.Bland annat har bostadsbidrag till barnfamiljer (kostnaden inklusivenedskrivning av återkrav) minskat med , barnbidragen harminskat med och underhållsstöd har också minskat med cirka0,1 miljarder kronor.För området arbetsmarknad har de sammanlagda kostnaderna ökat med 5 miljarderkronor. Arbetslöshetsersättningen har minskat marginellt. Arbetslösheten harhållits kvar på samma nivå som 2001, dvs. Kostnaderna förarbetsmarknadsprogram och övriga åtgärder har däremot ökat med 2 miljarderkronor, vilket innefattar en minskning av kostnaderna förarbetsmarknadsutbildning på grund av färre deltagare, och ökningar avutbetalningarna av aktivitetsstöd och medel från Europeiska socialfonden. Detnya sysselsättningsstödet till kommuner och landsting via skattekontot, som härredovisas brutto, har kostat . Dessutom har kostnaderna förlönegaranti i konkurs ökat, på grund av ökat antal konkurser.Inom området bistånd och invandring har biståndet via Styrelsen förinternationellt utvecklingssamarbete minskat med cirka en halv miljard kronorvilket förklaras av att utfallet avseende u-krediter för finansiering av framför allt infrastrukturprojekt blev lägre än året innan. Även de internationellabidrag inom biståndsområdet som betalas ut av har minskat.Bidragen till invandring har ökat som följd av ökat antal asylsökande ochflyktingar.Bland övriga transfereringar märks en minskning på avkostnaderna för studiestöd, främst beroende på att nedskrivningarna för befarade förluster liksom planat ut efter det att nya metoder för värdering avstudiemedelsfordringar införts och utvecklats . Dock kan fleraökningar och minskningar noteras bland de olika stödformer som finns.Överföringen till () ökade med nära 2 miljarderkronor. Lönesumman har stigit och andelen av inbetalda ålderspensionsavgiftersom förs till premiepensionssystemet har ökat något. Slutreglering avpensionsrätter har minskat överföringen tillpremiepensionssystemet, men den minskningen var lägre än under 2001.Överföringen till AP-fonderna avser mellanskillnaden mellan de socialavgifteroch allmänna pensionsavgifter som inbetalats till staten ochöverförts till AP-fonderna och de medel som rekvirerats från fonderna förutbetalning av pensioner. De inbetalda avgifterna har ökat på grund avlönesummeförändringar, vilket ökar överföringarna både till AP-fonden och PPM.Dock har utbetalningarna av pensioner ökat mer, vilket gör att nettoöverföringen till AP-fonden som redovisas ovan minskar med nära 5 miljarder kronor.Sveriges avgift till Europeiska unionen (EU) har minskat med nära 2,5 miljarderkronor. Det som redovisas är den periodiserade kostnaden, medan ett högre belopp har anslagsavräknats, och redovisas i statsbudgetens utfall, enligt regeringens beslut om att en del av avgift skulle betalas . Minskningenberor främst på att den del av avgiften som baseras på bruttonationalinkomstenrespektive mervärdesskatten sänktes i EU:s tilläggsbudget för 2002.Jordbruksstödet har minskat med beroende på attengångseffekter av senarelagd utbetalning av arealbidrag belastadekostnaderna . års ordinarie utbetalning harkostnaderna för arealbidraget periodiserats, så att engångseffekter avtidigareläggningar och senareläggningar av utbetalningarna inte ska påverkakostnaderna. Däremot påverkas anslagsavräkningen och därmed utgifterna istatsbudgeten med den tidigarelagda utbetalningen avseende 2003 eftersomredovisningen i statsbudgeten är utgiftsmässig.Bidragen till skolväsendet har ökat med . Ökningen avser till övervägande del bidragen för maxtaxa i barnomsorgen som tillkom detta år.Posten Övriga bidrag m.m. som uppgår till är summan av ett stort antal övriga bidrag som betalas ut av bl.a. ,, länsstyrelserna, , och Rikstrafiken.Olika former av stöd som lämnats genom kreditering av mottagarens skattekontohos har eliminerats, eftersom det är en inomstatlig kostnad (se avsnitt Utveckling av konsolideringen i 2002 bilaga 2 Redovisningsprinciper).De stödformer som här är berörda är Nedsättning anställningsstöd ochsysselsättningsstöd (inkomsttitel ), Nedsättning bredbandsstöd till kommuner (inkomsttitel ) och Nedsättning sjöfartsstöd (inkomsttitel ).Not 5Avsättning till / upplösning av fonderMiljoner kronor20022001Kärnavfallsfonden3 3151 526Insättningsgarantinämndens fond982987Medel för kompetenssparande-1 150Bilskrotningsfonden-275-158Bostadskreditnämndens garantireserv104727Batterifonden7779Fonder hos med de allmänna försäkringskassorna2458Kammarkollegiets försäkringsverksamhet m.m.10-82Övriga fonder296Summa4 2664 293Skillnaden jämfört med föregående år på posten Avsättning till/upplösning avfonder avser främst två fonder.Avsättningen till Kärnavfallsfonden har mer än fördubblats, beroende på attKärnavfallsfonden redovisat stora realisationsvinster som följd avatt fondens placeringar omvandlades i samband med förändrade placeringsregler(se avsnitt 3.3.2 Statsskuldens förändring och avsnitt 3.6 Statsskulden).Under 2000 och 2001 gjordes avsättningar från inkomster av energiskatt tillmedel för kompetenssparande efter regeringsbeslut. gjordes ingensådan avsättning.Fondernas ändamål och vilka myndigheter som redovisar olika fonder, framgår iövrigt av not 40, Fonder.Not 6Kostnader för personalMiljoner kronor20022001Lönekostnader inklusive arbetsgivaravgifterFörsvarsmakten9 3589 126Rikspolisstyrelsen8 8708 486Riksskatteverket4 4634 261Riksförsäkringsverket med deallmänna försäkringskassorna4 4394 239Arbetsmarknadsverket3 1172 991Banverket2 7332 668Kriminalvårdsverket2 5122 268Lunds universitet2 4202 263Vägverket2 4152 370Regeringskansliet2 3262 297Domstolsverket2 1712 159Uppsala universitet1 8991 790Göteborgs universitet1 8001 679Karolinska institutet1 4341 352Stockholms universitet1 3911 283Kungliga tekniska högskolan1 3321 206Umeå universitet1 3281 225Linköpings universitet1 2171 103Sveriges lantbruksuniversitet1 1461 084Statens institutionsstyrelse1 0891 005AffärsverkLuftfartsverket1 5901 598Sjöfartsverket566533Svenska kraftnät125116Statens järnvägar1631Övriga myndigheter23 11921 280Summa lönekostnader inklusive arbetsgivaravgifter82 87678 413Eliminering av arbetsgivaravgifter-20 660-19 526Summa lönekostnader efter elimineringar av arbetsgivaravgifter62 21658 887PensionskostnaderFörsvarsmakten2 4882 280Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna1 1981 075Rikspolisstyrelsen1 073779Riksskatteverket487470Domstolsverket407400Vägverket394300Regeringskansliet390389Arbetsmarknadsverket358328Lunds universitet333316Försvarets materielverk285151Banverket274245Uppsala universitet265209Göteborgs universitet249246AffärsverkLuftfartsverket412353Sjöfartsverket163156Svenska kraftnät45Statens järnvägar1-24Övriga myndigheter3 8513 540Statens tjänstepensioner: Utbetalda pensioner6 0315 965 Förändring av försäkringstekniska avsättningar10 7035 667Eliminering av premieintäkt förstatliga ålderspensioner m.m.-9 141-8 063Summa pensionskostnader20 22514 787Övriga personalkostnaderFörsvarsmakten447611Regeringskansliet360344Vägverket239281Rikspolisstyrelsen216222Arbetsmarknadsverket209199Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna185242Kriminalvårdsverket126115Riksskatteverket107128AffärsverkLuftfartsverket45177Sjöfartsverket2936Svenska kraftnät2832Statens järnvägar00Övriga myndigheter1 6891 522Summa övriga personalkostnader3 6803 909Total summa86 12177 583Statens kostnader för personal ökade med 8 539 miljoner kronor.Kostnaden för statens tjänstepensioner har ökat med . Detär den försäkringstekniska avsättningen som har ökat kraftigt, se vidare not 41Avsättningar för pensioner.Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade med eller . Personalens löneutveckling ingår som en del, menantalet anställda har också ökat. Lagstadgade arbetsgivaravgifter uppgår till32,av lönesumman. Myndigheternas inbetalda arbetsgivaravgifter,löneskatter m.m. är statsinterna transaktioner och således inga kostnader förstaten och har därför eliminerats.Myndigheternas pensionskostnader utgörs av för avtalsförsäkringar,pensionskostnader inklusive Kåpan (kompletterande ålderspension inom staten)m.m.. Pensionspremierna påverkas av åldersfördelningen hos personalen vidrespektive myndighet. för avtalsförsäkringar betalas till och har därför eliminerats.Kriminalvårdsverkets lönekostnader har ökat och förklaras avbåde löneökningar och ökning i antalet anställda. Antalet anställda har ökat med 5 procent.Lönekostnaderna vid och harockså ökat beroende på att medelantalet anställda ökat.Övriga personalkostnader utgörs av kostnader för personalutbildning,traktamenten m.m. Dessa kostnader har minskat marginellt jämfört med föregåendeår.Not 7Kostnader för lokalerMiljoner kronor20022001Försvarsmakten2 9842 313Rikspolisstyrelsen1 2791 227Regeringskansliet1 0781 017Kriminalvårdsverket705669Lunds universitet589563Riksskatteverket588584Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna564518Uppsala universitet540521Göteborgs universitet516483Kungliga tekniska högskolan510475Domstolsverket486464Arbetsmarknadsverket477474Stockholms universitet452430Karolinska institutet426366Migrationsverket364242Linköpings universitet341317Umeå universitet270240Sveriges lantbruksuniversitet269260Försvarets materielverk229209Vägverket205210AffärsverkLuftfartsverket2844Sjöfartsverket2229Svenska kraftnät1714Statens järnvägar98Övriga myndigheter4 6504 349Eliminering av inomstatliga lokalkostnader-4 272-4 210Summa13 32511 817Elimineringarna utgörs av myndigheternas lokalkostnader som betalas tillFortifikationsverket och Statens fastighetsverk.Lokalkostnaderna vid Försvarsmakten är inte jämförbara med föregående år ochavspeglar inte en ökning av lokalkostnader. För att få samstämmighet mellanFörsvarsmakten och har sådana lokalkostnader somFörsvarsmakten föregående år redovisade under tjänster, , nudefinierats som lokalkostnader. Det är de ökade kraven på inomstatligmotpartsrapportering som möjliggjort mer exakt avstämning. Motsvarandeinformation finns inte . Efter hänsyn tagen till denna omdefiniering har statens kostnader för lokaler ökat eller 6 procent.Försvarsmaktens lokalkostnader har efter hänsyn tagen till omdefinieringendäremot minskat eller på grund av neddragningar.Migrationsverkets lokalkostnader har ökat med , vilketmotsvarar en ökning . Denna kostnadsökning förklaras med attantalet asylsökande och inskrivna har ökat under2002.Regeringskansliets lokalkostnader har ökat med 60 miljoner eller ,vilket är en normal hyresavtalshöjning.Karolinska institutets lokalkostnader har också ökat. Ökningen, 59 miljonerkronor eller , hänförs till upprustning av KI-Campus i ochKI-Syd i Huddinge.Vid är ökningen av lokalkostnaderna eller4,och förklaras främst av indexreglerade hyreshöjningar.Riksförsäkringsverkets (RFV) lokalkostnader har ökat med 46 miljoner kronoreller . Ökningen beror på att ett engångsbelopp har belastatresultatet i samband med att RFV flyttat till nyrenoverade lokaler i har expanderat sin verksamhet och därmed fått högrelokalkostnader.Not 8Övriga driftskostnaderMiljoner kronor20022001Övriga driftkostnader - tjänsterVägverket10 1058 842Försvarsmakten9 3099 084Banverket4 9393 565Riksgäldskontoret4 0461 193Försvarets materielverk3 5023 382Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna1 4761 300Rikspolisstyrelsen1187999Domstolsverket1 094989Riksskatteverket1 0701 027Kärnavfallsfondens styrelse1033859Fortifikationsverket1027785Statens fastighetsverk770860Karolinska institutet761811Regeringskansliet7531012Göteborgs universitet708670Lunds universitet649628Arbetsmarknadsverket621576Kriminalvårdsstyrelsen512437Migrationsverket509487Exportkreditnämnden3972 451Övriga myndigheter11 57310 633Summa tjänster56 04150 590Övriga driftkostnader - varorFörsvarets materielverk13 44916 648Försvarsmakten4 5375 710Banverket2 1342 374Vägverket1 7171 691Fortifikationsverket493505Rikspolisstyrelsen395357Kriminalvårdsverket294271Karolinska institutet276254Lunds universitet263247Uppsala universitet243242Göteborgs universitet159148Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna156148Kungl. tekniska högskolan154152Statens fastighetsverk153161Riksskatteverket150166Sveriges lantbruksuniversitet149147Övriga myndigheter2 6472 562Summa varor27 36931 783Affärsverk, övrig drift - varor och tjänsterSvenska kraftnät2 3012 000Luftfartsverket1 4961 245Sjöfartsverket603453Statens järnvägar348256Summa affärsverk, övrig drift - varor och tjänster4 7483 954Övriga driftkostnader - reparationer, diverse m.m.Vägverket3 0262 474Försvarsmakten2 5222 med de allmänna försäkringskassorna150120Riksdagsförvaltningen14495Migrationsverket12282Lunds universitet116112Karolinska institutet102102Sveriges lantbruksuniversitet9392Umeå universitet8681Kungliga tekniska högskolan8491Riksskatteverket83113Stockholms universitet8180Göteborgs universitet7677Uppsala universitet7579Övriga myndigheter1 5311 505AffärsverkLuftfartsverket253132Svenska kraftnät176174Statens järnvägar49155Sjöfartsverket6575Summa reparationer, diverse m.m.10 0189 198Aktivering utveckling av anläggningstillgångar i egen regiFörsvarsmakten via FMV-12 588-13 738Vägverket-7 144-5 367Banverket-5 078-4 466Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna-468-373Riksskatteverket-52-35Kungliga tekniska högskolan-35-39Regeringskansliet-290Arbetsmarknadsverket-270Patent- och registreringsverket-220Verket för högskoleservice-20-22Statens energimyndighet-170Fortifikationsverket-170Naturvårdsverket-160Försvarets materielverk-14-22Övriga myndigheter-194-40Summa Aktivering utveckling av anläggnings- tillgångar i egen regi-25 721-24 102Eliminering av inomstatliga transak-tioner-13 373-14 402Total summa59 08257 021Övriga driftkostnader utgörs av myndigheternas köp av tjänster, varor,reparationer och andra diverse driftkostnader. Elimineringarna avser köp avvaror och tjänster mellan myndigheterna.Som övriga driftkostnader avseende tjänster redovisas nettot avExportkreditnämndens förändring i avsättningar för försäkringstekniskt beräknadrisk i engagemang och värdet av skadefordringar. Denna kostnad var under 2002negativ, dvs. avsättningen minskade, vilket redovisas som en kostnadsreduktion.Effekten blir att driftkostnaderna i denna del minskat med2 044 miljoner kronor.Som övriga driftkostnader avseende tjänster redovisas även Riksgäldskontoretsreservering för framtida garantiförluster. Den stora ökningen, 2 853 miljonerkronor, avser reservering i garantiverksamheten för nya garantier, varav1 avser kreditgarantier till Venantius AB.Banverket har ökade kostnader för köpta entreprenadtjänster och övrigakonsulttjänster. Det beror både på en ökning i volymen av investeringar ijärnvägsanläggningar och en ökad satsning på underhåll.Vägverket har aktiverat mer än föregående år för investering ianläggningstillgångar i egen regi. Aktiveringen innebär att kostnaden förinvesteringar i främst väganläggningar inte redovisas i resultaträkningen utantas upp som investering i balansräkningen. Ökningen hänförs till ökadinvesteringsvolym 2002.Varuinköpen vid och Försvarsmakten har minskat betydligt beroende på neddragningar inom Försvaret. Av samma anledning har ocksåaktivering vid utveckling av anläggningstillgångar i egen regi vidFörsvarsmakten, via , minskat.Not 9Avskrivningar och nedskrivningarMiljoner kronor20022001Försvarsmakten7 1273 123Vägverket2 7922 754Banverket2 3862 506Rikspolisstyrelsen674692Fortifikationsverket609598Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna524424Riksskatteverket255269AffärsverkLuftfartsverket870898Svenska kraftnät377358Sjöfartsverket8582Statens järnvägar2223Övriga myndigheter4 0803 976Summa19 80115 703Försvarsmaktens avskrivningar avser främst beredskapsinventarier. I åretsavskrivning ingår nedskrivningar av beredskapsinventarier med 2,1 miljarderkronor. Uppskrivning av lagervärde för beredskapsvaror ingår med 0,9 miljarderkronor och med föregående år. Tidigare årsavskrivningar har ökats med och minskades med 0,1miljarder kronor föregående år.Banverket har återfört en del av en nedskrivning av projektering som gjordesunder föregående år med 0,1 miljarder kronor.Riksförsäkringsverket har gjort en extra nedskrivning av immateriella tillgångar (IT-system) på 0,1 miljarder.Not 10Resultat från andelar i dotter- och intresseföretagMiljoner kronor20022001Regeringskansliet, resultat från andelar i dotterföretagVattenfall AB5 6832 293Posten AB3 627-1 409Civitas (inklusive )1 767331Vin & Sprit AB1 2161 007Venantius AB1 010510Statliga ()19096Systembolaget (inklusive )11292Specialfastigheter AB96109Svenska Rymdaktiebolaget37-20Swedfund International AB33138Lernia AB144Kasernen Fastighets AB65Apoteket 953Svenska --031TERACOM, inom Regeringskansliet-528Summa Regeringskansliet13 16510 338Svensk-Danska Broförbindelsen AB ()-371-541AffärsverkSvenska kraftnät1415Luftfartsverket - LFV Holding AB-1434Övriga myndigheter-8-18Summa resultat från andelar i dotterföretag12 7869 828Resultat från andelar i intresseföretagNordiska investeringsbanken (SOSAB)014AssiDomän AB-1 234AB Bostadsgaranti-142Övriga intressebolag-12SAS Sverige AB-180227TeliaSonera AB-7 458-AffärsverkSvenska kraftnät4037Summa resultat från andelar i intresseföretag-7 1102 041Resultat från andelar i dotter- ochintresseföretag - totaltResultat från andelar i dotterföretag12 7869 828Resultat från andelar i intresseföretag-7 1102 041Total summa5 67611 869Med dotterföretag avses företag där statens ägarandel överstiger . Med intressebolag avses företag där statens ägarandel uppgår till högst 50 procentoch lägst 20 procent.Det resultat som redovisas ovan baseras på det redovisade nettoresultatet hosbolagen under den senaste 12 månadersperioden t.o.m. tredje kvartalet 2002. Inågra fall har i stället ett tidigare hel- eller delårsbokslut använts.Det tidigare dotterbolaget redovisas 2002 inför samgåendet med som intressebolaget . Resultatandelen från TeliaSonera uppgår till en förlust på , att jämföra med vinstandelen frånTelia föregående år på . De främsta orsakerna tillförsämringen är kostnader för omstrukturering och rationalisering främst iInternational och den danska fastnätsverksamheten.Vattenfall har förbättrat sitt resultat med . Utfallet för2001 inkluderar sista kvartalet 2000 med ett negativt resultat på 0,2 miljarderkronor bl.a. på grund av kostnader för diverse engångsposter. Omfattandeföretagsförvärv i har bidragit till detförbättrade resultatet under 2002.Posten har ökat sitt resultat med bl.a. genomrealisationsvinster på totalt vid försäljning av PostgirotBank och Postfastigheter . Utfallet för 2001inkluderar en kostnad på från sista kvartalet 2000 avseende avsättning för beräknade framtida underskott för grundläggande kassaserviceåren 2001-2005.Civitas har förbättrat sitt resultat med , beroende pårealisationsvinster vid fastighetsförsäljningar i dotterbolaget avser i sin helhet 2001.Assidomän blev en del av , som redovisas underFörvaltningsaktiebolaget ovan.Svenska Lagerhus har sålts under sista kvartalet 2002.Not 11Finansiella intäkterMiljoner kronor20022001RiksgäldskontoretFinansiella intäkter för förvaltning av statsskuldenRänteintäkter avseende upplåning i utländsk valuta22 59626 564Ränteintäkter avseende upplåning i svenska kronor16 82614 254Intäktsförda, preskriberade obligationer m.m.1136Överkurs vid emission (netto)7 502 -Orealiserade valutavinster (netto)31 434 -Summa finansiella intäkter för förvaltning av statsskulden78 36940 854Övriga finansiella intäkterCentrala Studiestödsnämnden4 2954 248Regeringskansliet1 1841 186Kammarkollegiet280191Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna173152Exportkreditnämnden90417AffärsverkStatens järnvägar819766Luftfartsverket827Svenska kraftnät368Sjöfartsverket22Övriga myndigheter351421Total summa85 60748 272Finansiella intäkter för förvaltning av statsskulden innefattar även intäkterfrån skuldskötselåtgärder. Ökningen av över- och underkurser vid emissionförklaras av lägre räntenivåer och av emissioner till lägre kupongränta under2002. De orealiserade valutavinsterna beror på att kronan stärkts jämfört med de valutor som lånen är anskaffade i.Centrala redovisar ränteintäkter för studielån på och ränteintäkter för hemutrustningslån för invandrare på 78miljoner kronor.Regeringskansliets post består främst av utdelning från på 1 153miljoner kronor.Affärsverket Statens järnvägars post består främst av finansiella intäkter frånvärdepappersinnehav och leasingtillgångar på ochränteintäkter från en fordran på lokaltrafik AB (SL) på 112miljoner kronor.Kammarkollegiet redovisar överskott från statsstödda exportkrediter på 193miljoner kronor. uppgick motsvarande överskott till 103 miljoner kronor.Exportkreditnämnden redovisade 2001 orealiserade kursvinster med 332 miljonerkronor.Not 12Finansiella kostnaderMiljoner kronor20022001Finansiella kostnader exklusiveaktiveringar RiksgäldskontoretFinansiella kostnader för förvaltning av statsskuldenRäntekostnader avseende upplåning i svenska kronor71 53551 320Räntekostnader avseende upplåning i utländsk valuta39 39351 389Underkurs vid emissioner (netto) -1 625Realiserade kursförluster (netto)4 1455 102Realiserade valutaförluster6 63212 295Orealiserade valutaförluster -12 500Provisioner till banker m.fl.159188Summa finansiella kostnader för förvaltning av statsskulden121 864134 419Övriga finansiella kostnaderRegeringskansliet859250Exportkreditnämnden5354Vägverket339230Karolinska institutet21659Statens fastighetsverk201Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete197Statens jordbruksverk192Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna1527Göteborgs universitet1429Försvarets materielverk849AffärsverkStatens järnvägar802732Luftfartsverket10763Svenska kraftnät811Sjöfartsverket566Övriga myndigheter3260Summa finansiella kostnader exkl.aktivering124 913135 949Aktivering av finansiella kostnader-282-230Total summa124 631135 719I noten redovisas finansiella kostnader brutto för varje myndighet. Totalsummanvisar kostnader efter avdrag för aktivering. Några myndigheter har aktiveraträntekostnader i samband med anläggningsprojekt, eftersom räntan är en del av de utgifter för att bygga anläggningen som tas upp som tillgång.Finansiella kostnader för förvaltning av statsskulden innefattar även kostnaderför skuldskötselåtgärder. Orealiserade valutaförändringar påverkar främst värdet av skuldskötselinstrumenten och den redovisade statsskulden i utländsk valuta.Orealiserade valutaförändringar uppkommer vid omvärderingen avRiksgäldskontorets skulder och fordringar i utländsk valuta. gjordesbetydande valutavinster, att jämföra med valutaförluster , på grund av attden svenska kronan stärktes.Regeringskansliets finansiella kostnader består främst av nedskrivning av aktier i på 771 miljoner kronor.Exportkreditnämnden redovisar orealiserade kursförluster med 532 miljonerkronor.Vägverkets finansiella kostnader består främst av räntekostnader på . Av dessa har aktiverats . Aktiveringenavser räntor vid väganläggningsarbeten.Karolinska institutets finansiella kostnader består bl.a. av realisationsförlust samt nedskrivning på värdepapper med .