prop · GQ03129 · 2003-05-28 00:00:00 — Vidare konstaterades att läroplanen för förskolan bygger på att barnen får använda sin närmiljö och träna och utveckla sina olika sinnen. Området arkitektur och form kan därför naturligt inlemmas också i förskolans arbetssätt. Vidare angavs att skolan har ansvar för att eleverna får en sådan kompetens att de kan delta i samhällsdebatten och påverka planeringen i närsamhället och skolan. läroplan tar upp vikten av trivsel och trygghet i skolmiljön och betonar att alla som arbetar i skolan skall främja elevernas förmåga och vilja att ta ansvar för den sociala, kultu- Skr. 2002/03:129 rella och fysiska miljön. konstaterade när det gäller grund- skolans kursplaner att dessa redan ger förutsättningar för att eleverna skall kunna arbeta med arkitektur och form inom flera ämnen och ämnes- områden. Genom val av arkitektur- och miljöstudier som teman har elever och lärare möjligheter att skapa helheter och anknytning till ett vardagligt sammanhang. De enskilda skolorna avgör hur undervisningen utformas i syfte att nå målen i läroplaner och kursplaner. De kan välja att särskilt arbeta med arkitektur, samhällsplanering, form och design, utifrån förutsättningarna i närområdet samt lärarnas och elevernas intresse. Vid översynen av programmål och kursplaner för gymnasieskolan 19981999 uppmärksammade som nämnts särskilt områdena arkitektur, formgivning och design. Det finns ämnen med specifik inrikt- ning mot samhällsplanering, arkitektur och form, t.ex. byggteknik, form- givning, kulturhistoria och teknikutveckling. Nya kurser har tillkommit bl.a. genom det nya teknikprogrammet som startade . redovisade med anledning av uppdraget under bl.a. att utveckling av IT-satsningar har inletts, att arbetet med hur skolans fysiska miljö skall uppmärksammas i relation till den pedagogiska verksamheten måste drivas på lång sikt och att många aktiviteter genomförts i syfte att utveckla nätverk på olika nivåer. Flera statliga verk har i sina kvalitetsprogram (se avsnitt 2.1.1) behandlat behovet av fortbildning och vidareutbildning av personalen och har genomfört kurser och seminarier, delvis i samarbete med olika hög- skolor. Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID) bedriver olika projekt som omfattar kunskap och kompetensutveckling när det gäller design i små- företag. Flera småföretag har erbjudits kostnadsfri s.k. designgenomgång tillsammans med en erfaren industridesigner. Projekten har ökat före- tagarnas förståelse för och nyttan av design inom nya områden och verk- samheter. har stimulerat till cirka fyra gånger fler nyanställningar än beräknat i de medverkande företagen. Inom ramen för de prioriterade projekten inom det nationella designpro- grammet Design som utvecklingskraft (se avsnitt 2.4.3) driver SVID till- sammans med LO projektet och anställda i god form. Syftet är att för LO-medlemmar öka möjligheten att medverka i utvecklingsarbetet och bli delaktiga i det egna företaget/organisationens utveckling. Under 20032005 prioriteras medlemmar i och Kommunalarbetare- förbunden. 2.4Information, debatt och marknad Ett flertal statliga myndigheter är verksamma med information och råd- givning inom områdena arkitektur, formgivning och design. Som exempel kan nämnas , och Arkitektur- Ett allmän- och folkbildande arbete bedrivs också av folkbild- Skr. 2002/03:129 ningsorganisationerna och av institutioner som t.ex. Föreningen Form, , Form/Design Center, och . har till uppgift att belysa byggnadskonsten, samhälls- planeringen och bebyggelseforskningen. Museet skall särskilt levande- göra den byggda miljöns samband med samhället och samhällsplane- ringen. Museet är landets enda specialmuseum för arkitektur och med ansvar för att nå besökare i hela landet. Efter propositionen Framtidsfor- mer har museet haft en central roll och varit drivande i arbetet med att stärka kunskapen och medvetenheten om arkitekturen på ett bredare sätt i samhället, bl.a. genom en aktiv utställnings- och publikverksamhet. invigdes museets nya lokaler på i , i det gemensamma hus för och som ritats av den spanske arkitekten . invigde sin nya, stora basutställning som redovisar ett längd- snitt genom arkitekturhistorien. Flytten till nya lokaler medförde stor uppmärksamhet kring museets verksamhet och innebar kraftigt ökade besökssiffror . Museet har utvecklat en peda- gogisk verksamhet först på lokal, nationell och även på internationell nivå med skolvisningar, lärarutbildningar, högskolekurser och IT-verk- samhet. hade också regeringens uppdrag att ansvara för (se avsnitt 2.4.2). har sin huvudsakliga verksamhet i provisoriska lokaler i i på grund av fuktskador i museets lokaler på . För att inte förlora sina nya besökargrupper har museet funnit alternativa lösningar. Museet har bl.a. ökat spridningen av sina trycksaker och startat en tidning med stor upplaga för att kunna debattera aktuella arkitekturfrågor. I och utanför de tillfälliga lokalerna har museet haft ett flertal utställningar av debatte- rande karaktär riktade till breda medborgargrupper som bl.a. tagit upp frågor om stadsmiljön och dess förändringar. aviserades av regeringen i den storstadspolitiska propositionen Utveckling och rättvisa en politik för storstaden på 2000- talet (prop. 1997/98:165). I propositionen betonades storstaden som social, ekonomisk och kulturell miljö och storstädernas betydelse för övriga landet lyftes fram. Regeringen anförde följande skäl till att genomföra ett Arkitekturår: Storstadsbebyggelsens arkitektoniska värden och det offentliga rummets estetiska kvaliteter är av avgörande betydelse för städer- är dessa värden allt svårare att hävda och utveckla i miljöer med starka kommersiella och andra exploa- För att få till stånd en bredare debatt om de gemensamma miljöernas arkitektur och form och därigenom stimulera till en diskussion om hur dessa kvaliteter bäst skall utvecklas och förstärkas krävs en koncentrerad utåtriktad infor- mationsinsats. Det finns en stor kunskap om bebyggelsens och det offentliga rummets betydelse och kvaliteter i berörda kommuner och också i centrala statliga institutioner. Ett sam- arbete mellan , den storstadspolitiska delegatio- nen, , och övriga berörda myndig- heter samt kommunerna skulle kunna påtagligt förbättra möjlig- heterna till en fokusering på storstadens arkitektoniska kvaliteter och brister. En kampanj kring dessa frågor bör därför initieras, där den samlade kompetensen bättre kan utnyttjas. Informationsin- satser, idétävlingar och riktade kunskaps- och debattunderlag kan vara verktyg i detta arbete. Kampanjen bör resultera i en tydlig uppmärksammad manifestation , då även resultaten av regeringens handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design kan redovisas konkret. I ett beslut om uppdrag och inbjudan att medverka i Arki- angav regeringen vidare att även de mål som beslutade vid sin behandling av propositionen Framtidsformer utgör en av de centrala utgångspunkterna för de verksamheter som skall genom- föras under . Den långsiktiga målsättningen för arkitekturåret var att efterfrågan på och förståelsen för god arkitektur, formgivning och design skulle öka i hela landet. fick i uppdrag att leda och samordna det omfattande programarbetet, vilket bl.a. bestod i de särskilda verksamhe- ter som regeringen i ovan nämnda beslut gav 44 olika myndigheter i uppdrag att genomföra . Dessutom bjöds landets alla kommu- ner, landsting och länsstyrelser samt ytterligare cirka 125 andra myndig- heter, bolag, stiftelser, föreningar och organisationer in att delta med verksamheter. Satsningen resulterade i flera hundra initiativ spridda över hela landet. Viktiga teman som berördes var enligt slutredovisning sociala aspekter i stadsbyggandet, kvalitet i nybyggandet, närmiljö, det offentliga rummet, tillgänglighet för alla, formgivning och design. Som exempel på aktiviteter kan nämnas: Svenska Arkitekters Riksförbunds () initiativ till gratis arkitekt- rådgivning för allmänheten i hela landet. I samarbete med Riks- utställningar skapades Arkitekturbussen med en mobil utställning på temat sommarens arkitektur och fritidshuset. På flera platser anord- nade den lokala och/eller kommunen kringaktivi- teter. Tack vare de goda resultaten avser Arkitekter (den nya sammanslagna arkitektorganisationen) att vidareutveckla verksam- heten att ge råd till beställare . I nordvästra samarbetade tio kommuner inom ramen för NOSAM (Nordvästra ) om att ta fram en katalog över nio småhus för den vanliga husbyggaren. Avsikten var bl.a. att husen skulle ansluta till lokal byggtradition i material, färg och utformningsdetaljer och därmed utgöra ett alternativ till befintliga typhus. Förutom att presenteras i en katalog visades förslagen även i en vandringsutställning i de inblandade kommunerna under Arkitek- Skr. 2002/03:129 turåret. Projektet har även väckt intresse utanför regionen och för- frågningar har kommit från såväl som från övriga landet om att få visa utställningen. En internationell konferens om Stadens natur samarrangerades av MOVIUM (SLU) och Bo01 i . uppmärksammades miljonprogrammets bostadsområden i en rad utställningar runtom i landet. , som äger och förvaltar ca 400 000 lägenheter från anordnade konferensen bostäder och boendemiljöer för att diskutera hur man bör hantera detta byggnadsbestånd med omgivande miljöer. Ambitio- nen är att bryta den onda cirkel många förortsstadsdelar befinner sig i och att hitta vägar att öka attraktiviteten hos förorter byggda . Konferensen hölls i stadsdelen i , där ett omfattande förnyelsearbete redan påbörjats. i (LO) arbetsgrupp för Färg, form och estetik tog i samarbete med SVID fram ett debattmaterial i god form om formgivningens och designens betydelse i arbetslivet, med syfte att få i gång en diskussion på arbetsplatserna runt om i om betydelsen av en satsning på formgivning. Ett seminarium kallat Företag, form, framtid arrangerades på Bo01 i av LO, SVID och Verket för näringslivsutveckling (), med syftet att lyfta fram formgivningens betydelse för sysselsätt- ningen. I , hölls den uppmärksammade at large i ett samarbete mellan och konsthallen fabriken. I utställningen ingick programverksamhet med bl.a. work- shops i vilka svenska och internationella arkitekter och stadsplanerare med hjälp av ett stort flygfoto över föreslog framtida bebyggelse och transportsystem för att möta tilltagande problem med framför allt bostadsbrist i huvudstaden. Initiativ togs också till samverkan mellan universitet och högskolor, med utbildningar inom arkitekt-, inrednings- och landskapsarkitekts- yrkena, handikapporganisationerna och kring frågor om hur tillgänglighet i olika miljöer kan stärkas inom de olika utbildningarna. arrangerade en arkitekttävling om tillgänglig- het i kulturhistoriska miljöer tillsammans med (). Tävlingen var öppen för studerande inom områdena arkitek- tur, inredningsarkitektur och landskapsarkitektur. Vinnande bidrag, Allas stenar, utgjordes av ett förslag till åtgärder för att göra skepps- sättningen i i Ystads kommun tillgänglig för funktionshindrade. Tillsammans med producerade SFV en utställning på temat den svenska ambassaden. Utställningen visades på . I anslutning till utställningen genomfördes två seminarier med ett hundratal deltagare som diskute- rade arkitekturens betydelse för den svenska utrikesrepresentationen. genomfördes dessutom en arkitekturtävling om en ny ambassad i . genomförde tillsammans med Arkitekturskolan i , LTH vid , en nordisk konferens på temat Nordic Airport Architecture. Konferensens tema utgick från de om- fattande nybyggnader och de arkitektoniska satsningar som ägt rum på de fem nordiska huvudflygplatserna och manifesterades också i en publik utställning med samma tema på Skissernas Museum i . Under Arkitekturåret visade på vikten av långsiktigt kvalitetsarbete i det offentliga rummet och hur möjligheterna i lag- stiftningen kan tillämpas. På verkets hemsida redovisades successivt kommunala exempel och intervjuer om , arkitek- tur och offentlig miljö, som artiklar publicerades i . I samarbete med , genomfördes seminariet Arkitekturpolitik i prak- tiken i . Inom ramen för Arkitekturåret genomfördes även verkets konferens är hållbart. För att sprida kunskap och erfarenhet och inspirera kommunerna till fortsatt arbete har ett urval av goda exempel sammanställts och redovisas i . genomförde under Arkitekturåret en vandringsutställning, ARKITEKTURÅRETUR, i samarbete med och . Utställningen visade att järnvägen historiskt haft stort inflytande på våra samhällen och lyfte fram betydelsen av att stationsmiljöerna utvecklas och utformas i dialog med trafikanterna. Utställningen ägde rum i , och (under Bo01) och en modifierad utställning visades på sex olika stationer i landet. tog också fram en arkitekturutställningsguide om trafikmiljö och öppnade en webbsida med gästbok för kommunika- tion. En rad tidningsartiklar publicerades . Delar av utställ- ningen finns nu på Banmuseet i . valde att göra en publik satsning för att väcka debatt kring vägarkitektur och bredda engagemanget för frågorna. Detta skedde genom en rad olika aktiviteter som seminarier, utställningar och tävlingar riktade till såväl allmänheten och branschfolk som de egna medarbetarna. En utbildning i vägarkitektur för projektledare starta- des, en designtävling om vägutrustning genomfördes, en skrift om God vägarkitektur presenterades, en bok kallad Gestaltningsprogram en vägledning togs fram för att stärka det interna kvalitetsarbetet och Vägarkitekturguiden producerades för nätet. En konferens med titeln funktion konsten att skapa en tillgänglig miljö genomfördes av utbild- ningsstöd (Sisus). Konferensen behandlade frågan om fysisk tillgäng- lighet vid universitet och högskolor. Konferensdeltagarna inspire- rades bl.a. av goda exempel. Under Arkitekturåret genomfördes en utställning på under namnet 12 argument. Utställningen visade landskapsarkitektur i vid bemärkelse. Många projekt var av gränsöverskridande slag med olika kompetenser inblandade. De flesta argumenten för landskapet behandlade stadens problem. Grönytornas struktur, tillgång på parker och utformning av offentliga rum var några av de teman som bearbetades. Utställningen ledsagades av en föreläsningsserie med föreläsningar av några av förslagsställarna och andra föreläsare som Skr. 2002/03:129 kommenterade. Akademiska hus i genomförde en inventering av tillgängligheten vid samtliga universitet och hög- skolor inom ramen för Arkitekturåret. Inventeringen resulterade i en handlingsplan för att öka tillgängligheten. Planen har fastställts och insatser genomförs successivt enligt planens intentioner . Ett seminarium, Design för Alla, anordnades av (). , , och arrangerade den landsomfattande tävlingen tyck- omhus.nu för att uppmärksamma det folkliga intresset för arkitektur. 148 av landets kommuner anordnade en omröstning om kommunens mest omtyckta byggnad, dels i kategorin nutida byggnader, byggda och dels i kategorin alla tiders byggnader. Omröst- ningen gick sedan vidare på länsnivå där respektive länsarkitekt sam- lade representanter från de medverkande kommunerna för att kora länets två mest omtyckta byggnader. Den nationella omröstningen med alla länens vinnande byggnader genomfördes , dels på internet via webbplatsen tyckomhus.nu och dels via vanliga poströster. När tiden för den nationella omröstningen hade löpt ut hade nära tio tusen röster skickats in. Som final samlades slutligen ombud från alla medverkande kommuner till en arkitekturriksdag i Aula vid . Tyckomhus.nu kom att bli det av media enskilt mest uppmärksammade projektet under arkitekturåret. Det finns dokumenterat i boken tycktomhus, utgiven av . Boken är en katalog till samtliga del- tagande kommuners mest uppskattade byggnader. En uppföljning och utvärdering av har gjorts av och Statskontoret (se avsnitt 3.5.1). 2.4.3Form, design och konsthantverk inom landet Det offentliga satsar på att främja utvecklingen inom svensk form och design. Som exempel kan nämnas t.ex. museiverksamhet vid i och i och andra musei- och utställningsinstitutioner inom form- och designområdet runt om i landet, främjandeverksamheten vid samt stödet till Föreningen och ett flertal konsthantverkskooperativ spridda över hela landet. Detta gäller även särskilda näringslivsfrämjande insatser som t.ex. SVID:s verksam- het och insatser inom de regionala tillväxtavtalen. Vidare handlar det om utbildning vid universitet och högskolor i konst, design och konst- hantverk samt s.k. kompletterande utbildning. Staten fördelar också arbetsstipendier till bl.a. formgivare och konsthantverkare och har 1999 infört ett särskilt stöd till vissa utställare inom bild- och formområdet. Satsningarna på konceptet Design för alla har presenterats ovan (2.1.3). är för konsthantverk och design från renässansen till . Målet är att spegla nyskapande form- givning av hög kvalitet. är en av större kun- skapsproducenter inom området med en forskningsavdelning med såväl interna som externa forskare. Kunskap sprids genom utställningar, publi- kationer, visningar, debatter, föredrag, seminarier och symposier. Samlingen omfattar ca 30 000 nummer av konsthantverk, konstindu- stri, industridesign och grafisk design. Föremålen är viktiga referens- och inspirationskällor för unga formgivare och designer, nationella och inter- nationella forskare samt för allmänheten. Den moderna formen 19002000 är en permanent installation över konsthantverk och design i . öppnar en permanent utställning över Formen i 15001740. Den sista epoken 17401900 kommer i , som har huvudman, har sedan 1997 statligt bidrag för ett nationellt nätverksansvar inom form- och Genom nätverket har museet byggt upp sina kontakter med andra museer i landet verksamma på området för att utveckla en gemensam begreppsapparat och söksystem för samlingarna. ingår även i ett nätverk med de nordiska konstindustri- Mötesplats för form och design tillsatte regeringen en särskild utredning i syfte att utveckla och stärka statens ansvar på form- och designområdet (dir. I slutbetänkandet Statens insatser för form och design (SOU 2000:75) framhålls bl.a. att det finns ett behov av att etablera en institu- tion alternativt ge en befintlig institution ett särskilt ansvar för att priori- tera, initiera och samordna insatser i syfte att förverkliga de övergripande form- och designmålen. I budgetpropositionen (prop. 2001/02:1, utg.omr. regeringen bedömningen att en Mötesplats för form och design skall inrättas i och att Föreningen skall ansvara för dess verksamhet. tandet av mötesplatsen. Mötesplatsen skall vara ett utställnings- och kun- skapscentrum inom form- och designområdet. på tillfälliga utställningar som skapas i samverkan med t.ex. museer och arkiv, universitet och högskolor, företag och designfrämjande organisa- Utställningarna skall även kunna visas på andra platser i landet. Verksamheten vid Mötesplatsen skall fungera som ett och stimulera till forskning och dokumentation inom designområdet inför utställningar och som underlag till läromedel. Institutionen skall även ha ett bildarkiv och ett bibliotek inom området. verka med berörda myndigheter, institutioner och organisationer i landet. Det är även viktigt att Mötesplatsen samverkar med och stimulerar till Skr. 2002/03:129 regionala initiativ på området. Regeringen beslutade att Föreningen 2001 skulle ha ett nationellt uppdrag på formområdet. har föreningens verksamhet bl.a. bidragit till att öka allmänhetens kun- skap om formgivning och design genom utställningar, föreläsningar, debatter, seminarier m.m. Uppdraget har även haft stor betydelse för föreningens arbete med att utveckla och sprida sin verksamhet. Före- ningen har genom sina åtta regionala Svensk Form-föreningar ett väl fungerande regionalt nätverk och samarbetar med andra nationella och internationella kulturinstitutioner, organisationer m.fl. inom området. Speciellt skall i detta sammanhang nämnas de nordiska systerorganisationerna, , , samt Norsk Form. Detta har lett till olika slags samarbets- projekt, t.ex. en rad gemensamma utställningar, konferenser och annat utbyte av erfarenheter. Svensk Form har ett omfattande bibliotek och bildarkiv som hålls tillgängligt för forskare och studenter. är unikt i sin art och är en värdefull resurs för fackboksförfattare inom området design och konsthantverk. För att ge föreningen möjlighet att utveckla sin verksamhet ytterligare och i synnerhet den mötesplats som föreslogs av Form- och designutredningen (se ovan) har Föreningen fått ett fortsatt nationellt uppdrag på form- och designområdet för perioden 20022004. Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID) Inom ramen för näringspolitiken lämnar regeringen bidrag till SVID via . har detta inneburit ett årligt bidrag om till fördjupa och förmedla kunskaper om industriell design i det svenska näringslivet. Detta belopp utgör grundfinansiering i de projekt som genomförs, men en kompletterande finansiering uppnås genom en konsekvent samverkan med näringslivet, regionala aktörer som länsstyrelser, kommuner m.fl. och ofta med bidrag från EU. Vid bildandet av SVID låg fokus på industridesign, i enlighet med stiftelsens namn. arbetar SVID med att vidga sin verksamhet till att visa på design som utvecklingskraft för både näringsliv och offent- lig verksamhet. SVID:s uppgift är även att stödja utbildnings- och forskningsinsatser inom designområdet för att öka kunskapen om design. Målgrupp är svenskt näringsliv och offentlig verksamhet, designer samt högskolor och universitet. SVID verkar i hela landet med såväl egna regionkontor (5 st) som genom samverkans- kontor i samarbete med olika regionala aktörer. Genom kontakter och rådgivning får företagen en praktisk vägledning i fråga om hur design bör upphandlas och integreras i utvecklingsarbetet. SVID bedriver också såväl nationella som regionala projekt i samverkan med olika aktörer där designmetodiken och designkunskapen är utvecklings- SVID har drivit ett samnordiskt Skr. 2002/03:129 utvecklingsprojekt tillsammans med Norsk Designråd, Dansk Design Center, in , Samtök Idnadarins, , medfinansierat av Nordisk Industrifond. Arbetet går vidare i ett av projekten som prioriterats inom ramen för det nationella designprogrammet (se nedan). och har samarbetat kring projektet för det digitala samhället. Förberedelser för ett nationellt designprogram Regeringen tog initiativ ett möte för att diskutera förut- sättningarna för ett nationellt designprogram. En bred sammanslutning av företrädare från myndigheter, organisationer och näringsliv med kunskap inom designområdet deltog. Mötet resulterade i att en rad behov i näringslivet och det offentliga som design kan bidra till att uppfylla identifierades. Mötet var också ett sätt att söka nya samarbetsformer inom designområdet och mellan olika organisationer och politikområden. lämnade SVID och Föreningen över ett förslag till nationellt designprogram. Förslaget hade utarbetats i nära samarbete med , , , , , () och gruppen Framtid för svensk industri. beviljade regeringen ett bidrag om för att i samarbete med Föreningen vidareutveckla en handlingsplan och presentera idéerna till ett slutligt förslag till nationellt program på temat ger omtanken form. beviljade regeringen ett bidrag om till delfinansiering av det nationella programmet Design som utvecklingskraft för näringsliv och offentlig verksamhet. Bidraget avser de delar inom designprogrammet som utgör näringslivsområden, manifestation/marknadsföring samt organisation. Det är främst projekt- förslag som har särskild potential att utveckla och stärka konkurrenskraft och bidra till hållbar tillväxt i små och medelstora företag som skall prioriteras. Medlen får också användas för att upprätta ett programråd samt projektorganisation och andra förberedelser inför det aviserade (se avsnitt 3.5.2). Projekten bör om så är möjligt kopplas till nuvarande regionala tillväxtavtal och kommande regionala tillväxtprogram samt EG:s strukturfondsprogram. beviljade regeringen ett bidrag om som delfinansiering till stöd för bildandet av Formens hus i .