prop · GQ0329 · 2003-01-21 00:00:00 — För att begränsa transportsektorns bidrag till klimatförändringar krävs vidare på alla nivåer en tydlig politisk styrning som leder till minskade behov av privatbilism som utsläppen av koldioxid per kilometer reduceras kraftigt. Turism är en viktig inkomstkälla i många delar av världen, inte minst i regioner där andra näringar utgör otillräckliga försörjningskällor. Turism kan dock motverka hållbar utveckling genom t.ex. ökade transporter och påverkan på känsliga ekosystem. lanserade en kvalitetsmärkning av svensk ekoturism, Naturens Bästa, i samband med det av FN utlysta Internationella Ekoturismåret. presenterades det första dussinet godkända svenska ekoturismarrangörer. Turistdelegationen och har medverkat i projektets finansiering. Bakom märkningen står som huvudman tillsammans med och . Vid världstoppmötet i presenterades Naturens Bästa och beslutade att anslå till dess fortsatta utveckling. Turistdelegationens arbete med miljö- och naturfrågor tar sin utgångspunkt i ett program Hållbar utveckling i svensk turistnäring vilket uppdateras. Ett projekt om fiske- turism som en naturlig näring drivs i samarbete med , entreprenörer och fiskevattenägare. Även och Jord- bruksverket har viktiga roller i detta arbete. Skogen och turismen är ett strategiarbete som bedrivs i samarbete med . Turistdelegationen har fått regeringens uppdrag att genomföra ett program för ökad innovationskraft inom turismnäringen. En särskild del av programmet skall inriktas mot åtgärder som stimulerar en ökad miljömärkning av turistföretag. Inom EU pågår också ett arbete med en för europeisk turism för en hållbar utveckling av turismen i och globalt. En arbetsgrupp för turism inom arbetar med ett projekt om en hållbar utveckling av turismen i de nordiska länderna. En handlingsplan för genomförandet är klar . är, tillsammans med , ledande land för det mellanstatliga samarbetet i turistfrågor inom för (Baltic 21 turistsektorn). Turistdelegationen deltar i detta arbete. arbetar aktivt för att toppmötets resultat skall prägla det fortsatta arbetet inom båda dessa regioner. Många kulturmiljöer används också i kulturturistiska sammanhang. 2002/03:29 Detta gör att kulturmiljövården har kommit att spela en allt viktigare roll i det regionala utvecklingsarbetet. Olika projekt och satsningar på att göra kulturmiljöerna sevärda och tillgängliga har ökat medvetandet om kulturvärdenas betydelse för att öka en orts eller en regions attraktivitet. Insatserna bidrar exempelvis till turism som skapar arbetstillfällen och därmed ökar inflyttningen. har spelat och spelar alltjämt en aktiv och pådrivande roll i det internationella samarbetet, särskilt inom ramen för UNECE, för att begränsa de gränsöverskridande luftföroreningarnas inverkan på miljön och människors hälsa. De protokoll som hör till konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar leder till minskade utsläpp av svavel- och kväveföreningar, flyktiga organiska ämnen, långlivade organiska föroreningar samt tungmetaller i . Detta har följts upp inom EU på flera sätt bl.a. i direktivet om utsläppstak. har , genom en strikt nationell lagstiftning och ett aktivt internationellt arbete, gått i spetsen för begränsningen av användningen av ämnen som bryter ner det skyddande ozonskiktet. Beslut har tagits om påfyllnad av den Multilaterala fonden för avveckling av ozonnedbrytande ämnen och har under påfyllnadsförhandlingarna aktivt arbetat för att det globala finansiella stödet skall svara upp mot rådande strategier och mål. bidrag till fonden kommer att uppgå till , vilket representerar en tydlig ökning jämfört med perioden 20002002. verkar också bl.a. för att få till stånd en snabbare procedur för att lägga till nya ozonnedbrytande ämnen till protokollet och uppbyggnad av nätverk för regionalt samarbete mellan tull och miljömyndigheter för att stävja den illegala handeln. Regeringen anser vidare att det är särskilt viktigt att stödja projekt som syftar till kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländerna. Fattigdom finns i alla delar av världen. För att bekämpa fattigdom krävs strategier inriktade på att skapa ökade möjligheter för individer, stärka deras makt över sitt eget liv och ge dem ökad trygghet och säkerhet. Det faktum att sårbarhet, maktlöshet och brist på möjligheter i högsta grad är ålders- och genusrelaterade skall beaktas. I och EU finns, trots en utbredd välfärd, alltför många utsatta grupper och individer. bidrar till fattigdomsbekämpning i omvärlden både genom Sidas bilaterala arbete och i samverkan med internationella och multilaterala aktörer. Välfärd för utsatta och sårbara i Den svenska välfärdspolitikens främsta uppgift är att ge människor trygghet och möjlighet till utveckling. I genomförandeplanen från världstoppmötet har alla regeringar åtagit sig att utveckla nationella program för att stärka människor som lever i fattigdom och deras Skr. 2002/03:29 organisationer. Socialtjänstpolitiken omfattar insatser för de mest sårbara grupperna i samhället, som barn och familjer i socialt utsatta situationer, hemlösa, missbrukare, prostituerade och kvinnor som hotas och misshandlas. Ansvaret för olika former av stödinsatser såsom socialbidrag och vård av missbrukare, vilar på kommunen. Statens uppgift är att svara för lagstiftningsåtgärder, tillsyn, uppföljning och utvärdering. Ett övergripande mål för socialtjänstpolitiken är att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer samt stärka skyddet för barn. antog en ny socialtjänstlag, som bl.a. förstärkte den enskildes rätt till ekonomiskt bistånd. Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller få dem tillgodosedda på annat sätt skall ha rätt till bistånd av försörjning eller sin livsföring i övrigt. Som ett led i arbetet för ökad välfärd har regeringen som mål att socialbidragsberoendet skall halveras . Det är viktigt att höja kunskapsnivån om de mest utsatta grupperna i samhället. Regeringen har uppdragit åt att utarbeta en strategi för nationellt stöd av kunskapsutvecklingen inom . Ett omfattande arbete pågår också kring välfärdspolitikens förutsättningar och framtida utmaningar. träder lagen om äldreförsörjningsstöd i kraft. Genom lagen tillförsäkras alla som är och som inte har en pension att leva på en viss lägsta levnadsnivå. har också beslutat om ett högkostnadsskydd för hemtjänst och dagverksamhet för äldre och funktionshindrade, samt bestämmelser för beräkning av enskildas förbehållsbelopp. Prostitution förorsakar allvarliga skador för den enskilda individen men också för samhället. I är köp av sexuella tjänster kriminaliserat. Andra viktiga insatser är stöd till prostituerade för att förbättra deras möjligheter och motivation att lämna prostitutionen samt insatser på bred front att komma tillrätta med de värderingar som tillåter att människor reduceras till handelsvaror. Regeringen genomför tillsammans med en kampanj mot prostitution i . Regeringen genomför dessutom tillsammans med övriga nordiska och baltiska länder samt en kampanj mot kvinnohandel. drivs en svensk kampanj mot prostitution och kvinnohandel. Arbetsgruppen för kunskap om sexuell exploatering av barn i tillsattes . Arbetsgruppen skall bl.a. inventera kunskaper om sexuellt utnyttjande av barn och se över behovet av insatser för attitydpåverkan kring sådan exploatering av barn. Arbetsgruppen skall slutredovisa sitt uppdrag och lämna två delrapporter . En annan viktig del i arbete mot sexuell exploatering av barn är samarbetet inom ramen för Östersjöstaternas råd. arbetar inom flera departement och myndigheter med att bekämpa människohandel och stödja dem som blivit offer för handeln i vårt eget land, inom EU och i omvärlden i övrigt. Engagemanget har främst fokuserat på gränsöverskridande organiserad brottslighet, fattigdomsbekämpning, migration, jämställdhet För att säkerställa en långsiktig inriktning och Skr. 2002/03:29 institutionell förankring utarbetas en samlad strategi för bekämpning av människohandel inom ramen för svenskt utvecklingssamarbete. med förslag till åtgärder att motverka hemlöshet. avsatte regeringen totalt för att förbättra situationen för hemlösa. Ytterligare har reserverats för utvecklings- och metodarbete i syfte att förebygga hemlöshet. har fått i uppdrag att leda det fortsatta arbetet. Regeringen redovisade en skrivelse till Barnpolitiken arbetet med strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter (skr. 2001/02:166, bet. 2001/02:SoU23, rskr. 2001/02: 309). I skrivelsen presenteras förslag till åtgärder för att stärka skyddet för barn i utsatta situationer bl.a. mot bakgrund av de förslag som lagts i slutbetänkandet (SOU 2001:72) av kommittén mot barnmisshandel. beslutade om en narkotikapolitisk handlingsplan, vilken som en viktig utgångspunkt har att förstärka kompetensen och kvalitén i vården (prop. 2001/02:91, bet. 2001/02:SoU15, rskr. 2001/02:193). En narkotikapolitisk samordnare har tillsatts av regeringen med uppdrag att t.o.m. genomföra planen. EU:s arbete mot social utslagning Samtliga medlemsstater inom EU utarbetade tvååriga nationella genomförandeplaner för att bekämpa fattigdom och social utslagning. Arbetet med genomförandeplanerna tar sin utgångspunkt i Europeiska rådets beslut i , varvid fastställdes följande fyra mål i kampen mot fattigdom: N Främja sysselsättningen och allas tillgång till resurser, rättigheter, varor och tjänster. N Förebygga risker för utslagning. N Agera för de mest utsatta. N Mobilisera samtliga aktörer. På grundval av medlemsstaternas genomförandeplaner antog en gemensam rapport, utarbetad av Europeiska kommissionen och rådet, innehållande en sammanfattning och analys av medlemsstaternas bidrag. En utvärdering av första omgången med de nationella genomförandeplanerna pågår inför arbetet med den andra rundan avseende perioden 20032005. Medlemsstaterna skall ha färdigställt sina genomförandeplaner inför andra omgången . För att underlätta uppföljning och jämförelser på EU-nivå pågår parallellt ett arbete med att utveckla sociala indikatorer. En direkt uppföljning på EU-nivå av världstoppmötet har bl.a. gjorts i form av förslag till slutsatser i rådet för sysselsättning, sociala frågor, konsumentfrågor och hälsa. I slutsatserna bekräftas åtagandena från vad gäller fattigdomsbekämpning, främjande av företagens sociala ansvar, vikten av att ta itu med orsakerna till ohälsa och att stödja sociala trygghetssystem samt tillgång till hälso- och sjukvård för alla. Att utrota fattigdomen är ytterst en global utmaning. Den utmärks av brist och maktlöshet i både materiell, politisk, social, ekonomisk och miljömässig bemärkelse. fattigdomen är att låta alla människor, oavsett kön, ålder, etnisk tillhörighet och religion, få möjlighet att utveckla och använda sin inneboende kapacitet och potential och medverka i beslut som påverkar I det samspel som krävs mellan det internationella samfundet och enskilda länder för att uppnå utveckling och utrota fattigdomen måste det enskilda landet ta ledning och utöva ägarskap för såväl analyser som planer och åtgärder i det egna landet. nationella fattigdomsstrategier, s.k. Poverty Reduction Strategies (PRS), utarbetats i allt fler länder. Dessa tar ett samlat grepp på utvecklingsfrågorna i ett enskilt land och arbetas fram i konsultativa processer inom landet. De olika mål som anges i genomförandeplanen i avsnittet om fattigdomsutrotning skall uppnås inom de nationella fattigdomsstrategierna, bl.a. genom att samtliga tre dimensioner av hållbar utveckling integreras i dessa strategier. samfundet har åtagit sig att samordna sitt stöd inom ramen för dessa Ett sextiotal arbetar redan med att formulera sina PRS, varav 18 länder har tagit fram färdiga strategier. det direkt landdestinerade svenska biståndet gick till PRS-länder. Nya förutsättningar och ambitioner i kampen mot fattigdom beskrivs i betänkandet En rättvisare värld utan fattigdom (SOU: 2001:96) som i överlämnades av den parlamentariska utredningen för en samlad svensk politik för global utveckling (Globkom). kommer att ligga till grund för den utvecklingsproposition som föreläggs Regeringen avser att fortsatt arbeta för FN:s förstärkta roll och ökade har åtagit sig att genom samverkan mellan olika politikområden bidra till genomförandet av FN:s åtta s.k. Det övergripande millenniemålet är att halvera den andel människor som lever i absolut fattigdom och hunger fram till Övriga mål rör utbildning, jämställdhet, hälsa, miljö och I kompletterades utvecklingsmålen med ytterligare mål som bl.a. rör sanitet, integrerad vattenförsörjning, biologisk mångfald, kemikalier och fiske. Målen är globala åtaganden och den svenska politiken för global utveckling är ett bidrag till deras uppfyllelse. anser att det är möjligt att uppnå millennieutvecklingsmålen även om tidsplanen för vissa mål troligtvis inte kommer att hålla. kommer det att krävas särskilda insatser från det internationella samfundet för att och skall kunna uppnå målen. Dessutom krävs strukturella reformer som ändrar inkomstfördelningen för att målen skall kunna uppnås i . Ett förbättrat skydd och mer hållbart utnyttjande av naturresursbasen är en viktig förutsättning för att nå målen. Skydd av naturresursbasen som grund för fattigdomsbekämpning En grundläggande förutsättning för utveckling är bevarande och hållbart utnyttjande av naturresurser. I ansträngningarna att bekämpa fattigdomen utgör de biologiska resurserna, i synnerhet de genetiska resurserna, en potentiell ekonomiskt viktig tillgång i många utvecklingsländer. kommer att främja möjlighet att tillvarata dessa resurser på bästa sätt för att åstadkomma en diversifiering av inhemsk produktion och företagande i kombination med ökade exportinkomster. GEF har till uppgift att finansiera verksamhet i och länder med övergångsekonomier som syftar till att uppnå globala miljövinster inom områdena biologisk mångfald, klimatförändringar, internationellt vatten, markförstörelse och kemikaliehantering. tredje påfyllnaden av fonden avslutades och resulterade i att fonden har cirka 28 miljarder kronor till sitt förfogande. välkomnar att GEF dels utvidgas till finansiell mekanism för om långlivade organiska föroreningar, dels ökar stödet till genomförande av förhandlade bidrag till fonden uppgår till Mot bakgrund av den ökande betydelsen av globala miljöfrågor och att fonden fått nya uppgifter har regeringen beslutat om ett extra bidrag till fonden på . En av de frågor som drivit i såväl påfyllnadsprocessen som i fondens styrelse är vikten av att GEF:s insatser för den globala miljön integreras i det enskilda mottagarlandets egna planer för hållbar Detta är nödvändigt för att insatserna skall vara långsiktigt Ett arbete för att åstadkomma motsvarande integrering av miljökonventionerna i utvecklingssamarbetet pågår inom Regerings- kansliet och på andra håll. för hur en sådan integrering kan genomföras. genom att påbörja ett arbete för att utarbeta konkreta genomförande- En process har påbörjats för att utarbeta en ny svensk strategi för En stor del av de tänkta strategiska insatserna avses fokusera på samordning och tillämpning av FN:s miljökonventioner och synergier dessa emellan inom regionen. Vidare kommer fokus att riktas mot naturresursfrågor i decentraliseringsprocesser. ning kommer att vara ett genomgående tema i strategin och dess En ytterligare utgångspunkt kommer att utgöras av lokala, nationella och regionala prioriteringar. I genomförandeplanen från världstoppmötet anges att ohållbara skuldbördor för fattiga länder skall minska. skuldpolitik har varit att lämna stöd till fattiga och skuldtyngda länder som bedriver en sund ekonomisk politik med en tydlig inriktning på Det övergripande ansvaret för landets utveckling vilar därmed på landet självt. Den svenska skuldpolitiken visavi de fattiga länderna syftar till att stödja länderna i deras eget arbete att nå en hanterlig skuldbörda och därigenom förbättra landets möjlighet att En grundläggande förutsättning för detta är att orsaken till landets ursprungliga skuldsituation åtgärdas. har sedan starten för skuldsaneringsinitiativet för tungt Skr. 2002/03:29 skuldsatta fattiga länder (HIPC-initiativet) aviserat och inbetalt tre bidrag om totalt (100, 125 respektive ) till . Under årsmötena i och i och senare under ett i aviserade ett ytterligare bidrag till om sammanlagt . Detta inkluderar bidrag via EU. Tillsammans med flera andra givare har lämnat stöd till IMF för uppbyggnaden av två kapacitetscenter i för makroekonomisk och finansiell rådgivning, s.k. African Technical Assistance Centers (AFRITAC). Stöd har även lämnats till IMF för att möjliggöra en uppmjukning av lånevillkoren för länder som bilagt en konflikt, då dessa länder enligt inte har tillgång till IMF:s s.k. mjuka utlåning. undersöker även hur kapacitetsuppbyggnad inom skuldhanteringsområdet kan förbättras ytterligare. De s.k. Utstein- länderna (, , , och ), har enats om att detta är ett område där en mer övergripande strategi bör utformas. Sötvattenfrågorna berörs inom de flesta av genomförandeplanens områden men lyfts framför allt fram i ett fattigdoms- och naturresurs- perspektiv. Förutom den helhetssyn som genomsyrar vattenfrågan i genomförandeplanen betonas även institutionella frågor och planeringsfrågor som en nödvändighet för att skapa beredskap för torka och översvämningar, men också för att kunna hantera en ökande efterfrågan på vatten inom alla samhällssektorer. I gjordes ett nytt åtagande för sanitet som kompletterar Millenniedeklarationens mål om dricksvattenförsörjning. Sammantaget är målet att halvera andelen människor som inte har tillgång till tjänligt dricksvatten och som inte har tillgång till grundläggande sanitet . Dessutom gjordes ett nytt åtagande om att varje land skall upprätta en nationell plan för integrerad vattenresursförvaltning och effektiv vattenhantering . Regeringen kommer i detta sammanhang fortsatt verka för att målen för vatten och sanitet genomförs integrerat med hygienutbildning för att en förbättring av hälsoläget skall kunna uppnås och att ekologisk sanitet lyfts fram. kommer även att driva frågan om vikten av god styrning och planering och att detta även omfattar gränsöverskridande avrinningsområden, trots att enighet om detta inte kunde nås i . De frågornas hantering i genomförandeplanen tar avstamp i ett naturresursperspektiv där hav och kuster lyfts fram som betydande komponenter för ekonomisk utveckling och hushållssäkerhet i utvecklingsländerna. Vikten av effektivt samarbete och samordning både på global och regional nivå betonas kraftigt. Samarbete för rent vatten I pågår genomförandet av och rådets direktiv /60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder inom vattenpolitiken. Direktivet är ett viktigt verktyg för att genom samlade kostnadseffektiva åtgärder nå det övergripande målet om god ekologisk vattenstatus. I arbetet ingår att upprätta åtgärdsprogram och förvaltningsplaner för vattendistrikt som skall finnas klara . Dessa program och planer kommer delvis att motsvara vad åtagit sig i , dvs. nationella integrerade vattenresursförvaltningsplaner. krävs dock för att se hur åtaganden inom direktivet och världstoppmötets genomförandeplan kan uppnås på effektivaste sätt. Även arbetet inom för 21 bedrivs i avsikt att genom aktiviteter i skilda samhällssektorer säkra tillgången på I lanserade EU ett vatteninitiativ Water for Life som är kopplat till de två målen i genomförandeplanen om vatten och sanitet, samt till målet om att utveckla nationella planer för integrerad En viktig komponent i initiativet fokuserar på Initiativet innebär ett strategiskt partnerskap mellan, i första skedet, EU och samt EU och tolv länder i , och . komponenter kommer att utvecklas vidare fram till III i Kyoto, , då genomförandefasen för initiativet Internationellt gör många insatser som kan bidra till uppfyllandet av målen i genomförandeplanen. verksamhet omfattar bl.a. stöd till sektorn vatten och sanitet (landsbygd och stad), stöd till framtagandet av strategier för integrerad vattenresursförvaltning för avrinningsområden samt stöd till mark- och Jämställdhet, lokalt deltagande, kapacitetsuppbyggnad och institutionsutveckling är viktiga tvärgående frågor i verksamheten. stödjer även samarbete kring gränsöverskridande avrinningsområden, framför allt i men även i , och bl.a. framtagandet av Vidare bidrar till metodutveckling inom efterfrågestyrd vattenresursförvaltning och stöd till etablerande av övervakningssystem för vattenresurser. Sidas vattenpolicy ligger väl i linje med genomförandeplanen. Sida stödjer också utveckling av regional forskningskompetens med inriktning på kustnära marin miljö och Viktiga organisationer med svenskt stöd beslutade att bemyndiga regeringen att ingå som stiftare i stiftelsen (). huvudsakliga syftet med SIWI:s verksamhet är att främja forskning och utveckling relaterad till vatten. Water Symposium är ett centralt inslag i verksamheten som bl.a. möjliggör en dialog mellan vattenexperter, beslutsfattare och allmänhet. En betydande del av SIWI:s verksamhet berör . Vid i annonserade att man avsåg att bilda ett () med primärt syfte att genom utåtriktad verksamhet i form av utbildningar, seminarier, Skr. 2002/03:29 internetbaserad information m.m. generera och förmedla kunskap och erfarenheter framförallt inom temat integrerad vattenresursförvaltning. Verksamheten kommer att samordnas av som samarbetar med relevanta organisationer och institut i samt med (). SWH kommer genom att samla den svenska resursbasen stärka möjligheter att bidra till det internationella åtagandet inom vattenområdet. SWH kommer att introduceras vid nästa III . har varit en av initiativtagarna till den mellanstatliga medlemsorganisationen som har sitt sekretariat i . GWPO har ett mycket omfattande globalt nätverk med expertcentra på flera håll i världen och har blivit världsledande organ för integrerad vattenförvaltning. Förutom ett långsiktigt stöd till deras verksamhet stödjer ett projekt som samordnas av GWPO, Dialogue on Effective Water Governance. Målsättningen med arbetet är att belysa betydelsen av ett fungerande institutionellt ramverk för en effektiv styrning och en hållbar hantering av befintliga vattenresurser, d.v.s. styrfrågor snarare än enskilda tekniska framsteg lyfts fram. Vidare innebär det integrerade angreppssättet att såväl regeringars arbete som synpunkter från det civila samhället, näringslivet och politiska beslutsfattare på lokal nivå omfattas. Förhoppningen är också att dialogerna skall skapa en plattform för konfliktlösning, förhandlingar, lärande och förmåga till nya konstellationer för beslutsfattande. Resultaten av studien skall presenteras i samband med . Svenskt stöd ges till Dialogue for Water, Food and Environment som samordnas av (). Syftet med verksamheten är att uppnå en effektivare vattenresursförvaltning som tillgodoser såväl livsmedelssäkerhet, ekosystemens vattenbehov som hälsa. För att nå detta mål avser man stärka dialogen mellan jordbruks-, vatten- och miljösektorn som arbetar förhållandevis skilt från varandra på policynivå såväl som på genomförandenivå. ger även ett avsevärt finansiellt stöd till (Waters Assessment). Huvudkontoret är placerat vid och projektet pågår . skall analysera och bedöma i princip alla världens internationella vatten, dvs. i första hand havsområden men till en del också tillhörande flodsystem. Det förväntade resultatet omfattar bl.a. en strategisk bedömning av olika internationella vattens ekologiska status och former för ett hållbart nyttjande av dessa. Skydd av den miljön i närområde När det gäller frågor utgår den svenska miljöpolitiken från de relevanta miljökvalitetsmålen och de delmål som antagits av . Inte mindre än elva av de femton antagna miljömålen har bäring på haven.