prop · GQ031d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Tabell 3.3 Andel övriga intäkter i politikområdet Effektiv statsförvaltning Politikområdets intäkter motsvarar drygt en fjärdedel av statens övriga intäkter från uppdragsverksamhet och andra ersättningar. utgör av den avgiftsfinansierade verksamheten. av den avgiftsfinansierade verksamheten utgörs av tjänsteexport. Inom politikområdet finns tre myndigheter , och - med betydande tjänsteexport. Huvuddelen av denna tjänsteexport finansieras av SIDA:s biståndsmedel eller EU:s s.k. twinningprojekt. svarar ensamt för av den statliga tjänsteexporten och tillsammans svarar de tre myndigheterna för (2000) av den statliga tjänsteexporten på 527 (600) . tjänsteexport har ökat med . I jämförelse med den totala statliga tjänsteexporten har dock och tjänsteexport minskat. graden är överlag stabilare och högre för de aktuella myndigheterna än för den statliga tjänsteexporten i övrigt (), där kostnadstäckningsgraden sjunkit med till . Intäkterna av uppdragsverksamheten inom politikområdet har minskat med jämfört med , främst beroende på minskade intäkter för , och Statskontoret (intäkter hänförliga till anslaget 1:4 täckning av merkostnader för lokaler). Dessa intäktsminskningar är främst en följd av försvarets omstruktureringar samt utförsäljning av ekonomi- och personaladministrativa system m.m. Även intäkter har minskat kraftigt, men det har ringa betydelse för det totala resultatet. , respektive Kammarkollegiets intäkter har å andra sidan ökat med 9, . För övriga myndigheter har intäkterna varit relativ stabila (+/- ). Som jämförelse kan nämnas att intäkterna för samtliga statliga myndigheter har ökat med . Avvikelser från målet om full kostnadstäckning förekommer i tre fall. Det gäller Kammarkollegiet avseende försäkringssystemet, Statskontoret avseende landstingsavtal samt avseende medlemsavgifter. har i likhet med föregående år uppnått uppställda avkastningsrespek- tive soliditetskrav. har inte uppnått uppställt avkastningskrav p.g.a. problem med inomhusklimatet i och . Avkastningskravet för har höjts , som åtgärder har vidtagits för att snabbare sänka soliditeten. Det ekonomiska utfallet i den anslagsfinansierade verksamheten Nettoutgifterna uppgick till ca , vilket är ca mindre än anslagstilldelning. Utöver tilldelade anslag har utgifter i viss utsträckning finansierats med ingående anslagssparande och reservationer på äldreanslag. Som tidigare redovisats har överflyttningen av tjänstepensionerna 2002 haft betydande inverkan på den anslagsfinansierade verksamheten inom politikområdet genom att omslutningen ökade väsentligt. med ca , som månadsfluktuationerna blev betydligt större. Även områdets realekonomiska fördelning förändrades från statlig konsumtion till ett stort inslag av transfereringar. Utvecklingen av anslagssparandet har i korthet inneburit att ackumulerade medel successivt förbrukas. I princip samtliga anslag uppvisade överskott vid ingången respektive utgången av 2001. Att det samlade anslagssparandet (inrespektive utgående reservation) uppgick till så pass mycket som beror främst på större reservationer på tre anslag Folk- och bostadsstatistik, Förnyelsefonder och Kontrollfunktionen i staten. Sammantaget svarar dessa tre anslag för av ingående respektive av utgående anslagssparande. Medlen för Kontrollfunktionen i staten är dock i stor utsträckning intecknade för projekt och arbeten som pågår . Medlen för Folk- och bostadsstatistik är intecknade för projekt som planeras pågå . Vissa övriga ekonomiska förhållanden (driftskostnader, låneramar, räntekontokrediter m.m.) Genomsnittlig driftskostnad per årsarbetskraft ligger i ett intervall på mellan 0,6 och per årsarbetskraft. Majoriteten av myndigheterna har dock en driftskostnad under per årsarbetskraft. Vissa främst mindre verksamheter med hög andel köpta tjänster samt den kapitalintensiva fastighetsförvaltningen tenderar att ha betydligt högre genomsnittlig driftskostnad per årsarbetskraft. , och Kammarkollegiet har de klart lägsta driftskostnaderna per årsarbetskraft. Spridningen när det gäller driftskostnadsförändringar per årsarbetskraft är stor (). Det är dock svårt att avgöra om det beror på stor lönespridning myndigheterna emellan eller om det beror på att myndigheterna inte har kunnat arbeta med full bemanning p.g.a. rekryteringsproblem etc. Få anslag har behövt använda räntekontokredit. Det genomsnittliga låneramsutnyttjandet i statsförvaltningen ligger på av beviljad låneram. Genomsnittet för politikområdet var 2001. Vissa justeringar av låneramarna för nya anspråk gjordes . Bland annat kommer nya investeringar och förändrade principer för finansiering av s.k. immateriella 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 anläggningstillgångar att påverka lånebehoven 200203. Även om det finns skäl att noga följa utvecklingen av låneramsutnyttjandet är förändringar av låneramar för innevarande respektive kommande år inte aktuellt för flertalet myndigheter. Av förvaltningskostnaderna utgörs av lönekostnader, av lokalkostnader samt av övriga kostnader. Kostnadsstrukturen är dock främst präglad av det i ekonomiskt avseende helt dominerande delområdet fastighetsförvaltning. I övriga delområden utgör personalkostnaderna normalt samt lokalkostnaderna . För hälften av myndigheterna tenderar lönekostnadsandelen att öka. För övriga myndigheter är andelen oförändrad eller minskande. Politikområdets investeringar på ca 1,2 miljarder (ca 1,6 miljarder ) är i huvudsak koncentrerade till delområdet fastighetsförvaltning, motsvarande 2000 och 2001. Verksamhetsutfall väsentliga händelser, prestationer och effekter Som framgår av målformuleringarna för politik- och delområdena är en viktig aspekt att det finns ett förändringstryck och en förnyelse i vid mening av statsförvaltningen i enlighet med det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet samt utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten. Dessa verksamheter redovisas i avsnitt 5 respektive i bilaga 1. Regeringen redovisar sin bedömning av den statliga arbetsgivarpolitiken och dess utfall till . Senast skedde det i skrivelsen Regeringens förvaltningspolitik (skr. 2000/01:151). Regeringens övergripande iakttagelser och bedömningar avseende 2001 framgår av avsnitt 6 resp. bilaga 1. Där redovisas en översikt över utvecklingen i statsförvaltningen 1997 2001 avseende åldersstruktur, personalrörlighet, könsfördelning och löneutveckling Ytterligare en viktig aspekt för bedömningen av måluppfyllelsen är den ekonomiadministrativa regelefterlevnaden och kvaliteten inom myndigheterna. Utvecklingen tyder på att regelefterlevnaden i statsförvaltningen har ökat. Resultatet av RRV:s årliga revision indikerar en tendens med allt färre anmärkningar, varav åtgärdas . ekonomiadministrativa värdering resulterade i det bästa betyget sedan mätningarna började. Regeringen delar därvid RRV:s bedöm- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ning att det bl.a. kan bero på ökad kunskap om det ekonomiadministrativa regelverket, men också på relativt få genomgripande förändringar av regelverken . Med tanke på målet för politikområdet är också volym- och kvalitetsförändringar samt kundattityder av största intresse i resultatbedömningen. Det är väsentligt att myndigheterna i statsförvaltningen som helhet respektive inom politikområdet kan tillhandahålla produkter, tjänster och service som motsvarar efterfrågan samt inte minst allmänhetens krav. Inom politikområdet finns fall där verksamhetsvolymen ökat kraftigt genom tillskott av nya kunder eller ökad efterfrågan från befintliga kunder. Ett sådant exempel är Kammarkollegiets administrativa service. Kvaliteten i verksamheten inklusive andelen nöjda kunder har också undersökts i flera fall. Åtta av tretton myndigheter inom politikområdet har genomfört en eller flera undersökningar med olika djup avseende kundernas (avnämare, medlemmar m.fl.) attityder till verksamheten. Resultatet från dessa undersökningar är överlag positiva och acceptabla. Ett exempel är (), som genomfört en enkätundersökning. Undersökningen av samtliga myndigheters uppfattning om kvaliteten i RRV:s arbete omfattning, inriktning, kompetens, relevans m.m. visade att den årliga revisionen bedöms ha blivit bättre i samtliga dimensioner . Ett annat exempel är , vars kundenkät visade att gav omdömet mycket bra eller bra, medan en fjärdedel gav omdömet tillfredsställande. Andra viktiga aspekter av verksamheten inom politikområdet är att det produceras tillförlitlig statistik, prognoser, utvärderingar och andra relevanta beslutsunderlag som utnyttjas för beslut i statsförvaltningen och samhället i övrigt. Inom politikområdet publiceras och tillhandahålls omfattande information om statens verksamhet och ekonomi, vilket kommer olika aktörer till del. Nämnas kan bl.a. information om statens ekonomi, prognoser samt de statistiska databaserna och de drygt 450 publikationer som har publicerat. Inom ramen för EU:s s.k. Benchmarking Europe-initiativ har EU för jämfört hur långt de olika medlemsländerna kommit med införandet av s.k. 24-timmarsmyndigheter. Bland de svenska myndigheterna är tillgängliga på Internet, jämfört med Europagenomsnittet på . Undersökningen visar även att de svenska myndigheterna kraftigt ökat graden av interaktivitet i tjänsterna på Internet från jämfört med Europagenomsnittet . Samtliga myndigheter inom politikområdet har egna hemsidor på Internet, vilket är bättre än genomsnittet för statsförvaltningen som helhet (). Drygt hälften av myndigheterna har mer utvecklade hemsidor där det är möjligt att lämna och hämta uppgifter, hämta blanketter, se enskilda ärenden, upphandlingar eller utförsäljningar samt söka i gällande förordningar. Flera myndigheter redovisar stor tillväxt i antal besök per hemsida. Myndigheternas uppgifter och organisation De organisations- och strukturfrågor inom politikområdet som varit framträdande har främst rört och . Regeringens kommentarer med anledning av (bet. 2001/02:FiU12) tillkännagivande till regeringen om redovisas i avsnitt 10.8. Ett flertal andra uppgifts- och organisationsförändringar i mindre skala har skett under 2001- 02. Bland annat har ett flertal myndigheter genomfört interna omorganisationer. Vidare har Kammarkollegiets uppgifter i fråga om arvs- och gåvoskatt överförts till . Visst statistikansvar har förts från till som uppgifter vidgats på andra områden. verksamhet har renodlats till att vara kravställare för statens ekonomi- och personaladministrativa system. De system som myndigheten tidigare själv har tillhandahållit har sålts på affärsmässiga villkor. Omfattande egenregiverksamhet i har vidare ersatts av entreprenadlösningar. har avvecklats och har fått i uppdrag att överta driften av Öppna hemsida. Renodling av Statens pensionsverks myndighetsroll och avveckling av konkurrensutsatt affärsverksamhet har beslutats. I denna proposition föreslås inrättandet av ett ömsesidigt försäkringsbolag för statliga pensioner (avsnitt 6.3) samt förändringar avseende huvudmannaskap för viss elektronisk samhällsinformation och inköpssamordning (avsnitt 5 och 10.3). Även om politikområdet i ett snävt perspektiv domineras av förvaltning av fysiska och finansiella tillgångar är det i hög grad fråga om kunskapsorganisationer, där det blivit allt viktigare att myndigheterna har en god förmåga att rekrytera och behålla nyckelpersoner och medarbetare. Ett led i detta är bl.a. att myndigheterna har en bra arbetsmiljö och god kompetensutveckling. Medelantalet anställda har minskat med drygt ett hundratal till ca 4 100 personer, varav kvinnor. Cirka två tredjedelar av personalen inom politikområdet återfinns inom delområdena fastighetsförvaltning och statistik. Mätt i antal årsarbetskrafter har dock antalet årsarbetskrafter minskat i delområdet fastighetsförvaltning med ett 80-tal. Personalomsättningen för staten som helhet har ökat från 7 till . Målsättningen för personalomsättningen för flertalet myndigheter inom politikområdet ligger i stora drag kring . Även om personalomsättningen i flera fall minskat, har det visat sig vara svårt att uppnå målen trots att åtgärder i form av löneförändringar, chefs- och medarbetarutveckling, arbetsmiljö m.m. har vidtagits. Några myndigheter uppger sig också ha problem att rekrytera och behålla medarbetare, främst yngre akademiker och olika specialister. Det har också inneburit att flera verksamheter under 20002002 inte har haft full bemanning på grund av rekryteringsproblem eller andra skäl. Andelen myndigheter inom politikområdet med rekryteringsproblem mellan en tredjedel och hälften är i nivå med statsförvaltningen i övrigt enligt löpande barometerundersökningar. Rekryteringsproblemen har dock minskat betydligt och . Regeringen har uppdragit åt att utarbeta förslag till preparandutbildning för invandrade akademiker. Det kan leda till en ökad andel invandrare i statsförvaltningen och i berörda myndigheter inom politikområdet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 För att åstadkomma en hållbar utveckling har regeringen vidtagit en rad insatser på olika nivåer och inom olika sektorer i samhället. Inom politikområdet har syftet bl.a. varit att integrera miljöhänsyn och resurshushållning i verksamheten. Flertalet myndigheter inom politikområdet har genom regleringsbrev eller särskilda beslut fått regeringens uppdrag att införa miljöledningssystem i sin verksamhet. Flertalet myndigheter har redovisat sitt miljöledningsarbete. I sammanhanget kan arbete framhållas. har i samarbete med och länge arbetet med frågor om miljöekonomi och miljöräkenskaper. Den allmänna bilden av den anslagsfinansierade verksamheten är att det är fråga om verksamhet som bedrivits med vissa om än krympande marginaler. För att nyansera denna bild kan framhållas att några verksamheter de senaste ett och halvt åren haft en ansträngd ekonomi som krävt eller f.n. kräver särskilda åtgärder. Vidare har den uppdragsfinansierade verksamheten för politikområdet som helhet minskat. Verksamheten präglades av flera olika förändringar, bl.a. revisionsreformen, fortsatt utvecklingsarbete när det gäller nya principer och IT-system för redovisning och budgetering, genomförandet av det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet inklusive 24-timmars- myndigheter. Vidare genomfördes flera centrala avtalsförhandlingar om pensioner m.m. Utredningar och översyner har också berört ett antal verksamheter, exempelvis , upphandlingsverksamheten och den arbetsgivarpolitiska delegeringen. Den löpande verksamheten har, att döma av särskilt uppmärksammade prestationer, resultaten av myndigheternas kundundersökningar, revision och EA-värdering sammantaget fungerat tillfredsställande. De relativt begränsade bristerna i måluppfyllelse handlar främst om att olika åtgärder och verksamheter har senarelagts, vilket inverkat på måluppfyllelsen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Kammarkollegiet och har i revisionsrapporten fått invändning från (). RRV har i övrigt bedömt att myndigheternas årsredovisningar i allt väsentligt är rättvisande. Detta gäller även bedömningen av , som har granskats av en extern revisionsbyrå. Ekonomiska rådets verksamhet revideras inte. RRV konstaterar att Kammarkollegiet redovisat en ersättningsreserv med avseende beräknade kvarstående kostnader i anmälda men inte slutreglerade skador. Kammarkollegiet har inte styrkt värdet av ersättningsreserven. Kammarkollegiet redovisar i sitt svar på invändningen att kollegiet har möjlighet att ta fram skadereserven i varje enskilt ärende. Det går även att stämma av denna mot underlaget i den aktuella akten. Det går däremot inte att i efterhand ur systemet ta fram skadereserven såsom den såg ut vid en viss tidigare tidpunkt. Kammarkollegiet har hos beställt en ny version av försäkringssystemet. I den nya versionen kommer det vara möjligt att ta ut en lista med samtliga de delposter som ingår i den sammanlagda skadereserven för en viss försäkringsgren per en tidpunkt i förfluten tid. Enligt Kammarkollegiet finns dock inget behov av en sådan lista i verksamheten. Mot bakgrund av de åtgärder Kammarkollegiet har vidtagit bedömer regeringen att redovisningsrutinerna kommer att fungera fullt tillfredsställande framöver. RRV konstaterar att arbete med att förbättra de ekonomiadministrativa rutinerna givit resultat. har i revisionsrapporten fått en invändning. Enligt RRV har i årsredovisningen felaktigt redovisat att det besparingskrav som enligt regleringsbrev ålagts myndigheten har uppnåtts. Enligt RRV baseras uppgiften på bristande underlag och besparingsmålet har inte uppnåtts. redovisar i sitt svar att RRV i sin granskning inte har utgått från och prövat det besparingskrav som har ålagts myndigheten enligt regleringsbrevet. Enligt regleringsbrevet skall kostnadsutfallet för drift och löpande underhåll ligga till grund för besparingskravet. Sparbetinget enligt regleringsbrevet uppgår till , motsvarande av kostnader på för drift och löpande underhåll. Uppnådd inbesparing 2001 uppgår till mer än besparingskravet enligt regleringsbrevet. Regeringen ser allvarligt på att erhållit tre revisionsanmärkningar. har hanterat en omfattande avveckling av fastighetsbestånd till följd av försvarsbesluten och 2000. Regeringen bedömer att de förändringar som vidtagit i form av förändrad verksamhetsplanering, styrsystem och omorganisation bör leda till att verket därmed inte får ytterligare revisionsinvändningar . Systemförändringarna har bl.a. ökat möjligheter att följa upp kostnader och intäkter på en mer detaljerad nivå . I den ekonomiadministrativa värderingen (EA-värderingen) avseende 2001 var och två av totalt 21 myndigheter i statsförvaltningen som i full utsträckning uppfyllde alla de kriterier som uppställts i EA-värderingen. Betyget fullt tillfredsställande fick , , , , , , , Statskontoret samt . Kammarkollegiet och fick betyget tillfredsställande. och är undantagna från EA-värderingen p.g.a. liten omsättning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 4 Granskning och kontroll Granskning och kontroll innefattar till största delen årlig revision, följt av effektivitetsrevision och regeringsuppdrag. Revisionsverksamheten avser den statliga redovisningen och förvaltningen samt måluppfyllelsen och effektiviteten i statliga åtaganden. Verksamheten är till anslagsfinansierad. Fram till och med bedriver () och revisorer revision inom detta politikområde. inrättas en ny myndighet, , under . tar över de huvudsakliga uppgifter som utförs av och revisorer. Målet för politikområdet uppnås genom relevanta granskningar och beslutsunderlag som bidrar till att förbättra effektiviteten i statligt finansierad verksamhet. granskades och lämnades revisionsberättelser över 276 myndigheters och ett 35-tal andra organisationers årsredovisningar. För ca 150 bolag och stiftelser finns revisorer eller medrevisorer från den statliga myndighetsrevisionen. Dessutom lämnades ca 250 revisorsintyg efter översiktlig granskning av myndigheters delårsrapporter samt ca 40 revisorsintyg över de största myndigheternas finansiella underlag till årsredovisningen för staten innan den slutliga granskningen av deras fullständiga årsredovisningar genomförts. Effektivitetsrevisioner har genomförts och rapporterats inom områdena samhällsekonomi och finansförvaltning (1), rättsväsendet och totalförsvaret (5), hälsosjuk- vård och social omsorg (1), samhällsplanering, miljövård, energi, kommunikationer, jordbruk m.m. (6) samt arbetsmarknad, utbildning, regional utveckling och näringsliv (5). (Siffrorna inom parentes anger antalet rapporter.) Områdena utrikesförvaltning, bistånd, invandring och kultur har varit nedprioriterade. har dock granskningar påbörjats vad avser kommunernas introduktionsverksamhet, den organiserade verksamheten för asylsökande samt en strategistudie av utrikesförvaltningen och samverkan för utveckling. har på eget initiativ granskat hur väl den statliga internrevisionen fungerar (RRV 2002:12). I rapporten anges ett antal problem som dels rör den formella regleringen av internrevisionen, dels den praktiska tillämpningen av förordning (1995:686) om intern revision vid statliga myndigheter m.fl. Det stora flertalet internrevisorer uppfattar sig ha en ställning och en självständighet som möjliggör ett professionellt arbete. uppmärksammas vissa problem och risker i rapporten. deltar i och leder internationellt utvecklingsarbete i samarbete med andra Supreme Audit Institutions. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Granskningsverksamhetens resultat påverkas av insatser av andra gransknings- och kontrollorgan samt enskilda myndigheters interna revision, controllerfunktioner, administrativa funktioner och ledningsorganisationer. Vidare av granskningar och studier av t.ex. revisorer, EU:s revisionsrätt, kommittéväsendet, Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi samt sektors- och expertmyndigheter för utvärdering. revisorer har till uppgift att på vägnar granska statlig verksamhet. Granskningarna avser främst effektivitetsrevision. Revisorerna genomför dock årlig revision av bl.a. egna myndigheter och . En närmare beskrivning av revisorers verksamhet och resultat redovisas i kapitel 19. För en övergripande bedömning av tillståndet och utvecklingen inom den statliga förvaltningen kan RRV:s iakttagelser i verkets årliga rapport till regeringen användas som utgångspunkt. Kvalitetssäkring av arbetet inom den årliga revisionen sker dels av kvalitetskontrollanter utbildade av FAR (Föreningen auktoriserade revisorer), dels genom att revisorerna genomgår ett femårigt utbildningsprogram med prov i regi. Kvalitetskontrollerna har inte påvisat några brister. benämnd PROFFS för en professionell effektivitetsrevisors kunskapsprofil. Denna första version har utvärderats av RRV, befunnits god och fastställts. Nedan följer en genomgång av resultatet i enskilda delverksamheter inom området. Årliga granskningar av myndigheter och andra organisationer ger i regel även ett värde i form av råd och rekommendationer, vilka kan vara av direkt värde för den reviderade organisationen och även ge en mer indirekt samhällseffekt. Två sådana exempel rör SIDA:s upphandling och Polisväsendets årsredovisning. Efter mottagande av revisionsrapporten avseende upphandling har SIDA beslutat om nya upphandlingsregler, skrivit en handbok, bildat en upphandlingsenhet, anställt fler jurister med upphandlingsinriktning och hållit seminarier för ambassadpersonal. Detta visar på ett stort genomslag för rapporten. Granskningen av Polisväsendets årsredovisning har utgjort del av underlag för den samlade utvärderingen av den arbetsgivarpolitiska reformen. Den årliga revisionens kostnader uppgick till (112,2000), vilket utgjorde av RRV:s totala kostnader. Årliga revisionen har minskat andelsmässigt alltsedan 1999 då den uppgick till (2000). Av den årliga revisionens kostnader anslagsfinansierades (86,2000) medan den avgiftsfinansierade verksamheten stod för (25,2000). Tabell 4.1 RRV:s revisionsberättelser över granskade myndigheter Antalet revisionsberättelser som avlämnats efter den instruktionsenliga tidpunkten har ökat . Andelen invändningar har minskat . Det är den granskade myndighetens ansvar att åtgärda de brister som rapporteras. Regeringens bedömning avseende åtgärder vidtagna av olika myndigheter med anledning av rapporterade brister anges under respektive politikområde. Kostnaden för effektivitetsrevisionen uppgick till (48,2000). Andelsmässigt var effektivitetsrevisionen 1999 och ökade till 2000 för att minska till av totala kostnader 2001. En av RRV gjord uppföljning visar att effektivitetsrevisionens granskningar röner stor uppmärksamhet. Uppföljningen visar också att för de egeninitierade rapporterna har åtgärder vidtagits eller planerats i av fallen. Tabell 4.2 Avslutade rapporter från effektivitetsrevisionen 1997-2001 Rapporterna avser samhällsekonomi och finansförvaltning, rättsväsendet och totalförsvaret, hälso-, sjukvård och social omsorg, samhällsplanering, miljövård, energi, kommunikationer, jordbruk, arbetsmarknad, utbildning, regionalutveckling och näringsliv samt sektorövergripande rapporter. Kostnaderna som redovisas ovan är direkta, dvs.