prop · GQ03140 · 2003-06-11 00:00:00 — Lagen är alltså inget verktyg för att åstadkomma förskjutningar i löneläget mellan kvinnodominerade och mansdominerade sektorer på hela arbets- marknaden. Däremot är lagen de lokala parternas verktyg som skall användas i syfte att utjämna könsbundna löneskillnader hos samma arbetsgivare. De offentliga arbetsgivarna bör vara ett föredöme när det gäller tillämpning av jämställdhetslagens regler om att motverka osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. Lagens efterlevnad har förbättrats när det gäller de enskilda arbets- givarnas arbete med kartläggning, analys och åtgärdsprogram men lagen ger inte effekt på de strukturella löneskillnaderna som beror på värde- diskriminering där arbeten värderas olika beroende på om de är mans- eller kvinnodominerade. Jämställdhetslagen skall ses över och utvärderas för att se om den kan skärpas ytterligare, men det krävs ytterligare ansträngningar också på nationell nivå för att motverka könsrelaterade löneskillnader. En nationell handlingsplan skall därför genomföras som omfattar hela arbetsmarknaden. Det är viktigt att en sådan plan uppmärksammar både så kallade horisontella och vertikala skillnader, dvs. löneskillnader som beror på såväl isärhållandet av kön på arbetsmarknaden som att det manliga arbetet är norm för arbetsvärderingen. beakta att lönebildningen är en fråga för arbetsmarknadens parter. För att Skr. 2002/03:140 åtgärda dessa skillnader krävs mycket målmedvetna insatser för att förstå och analysera löneskillnaderna och lönesättningen. Det krävs också åtgärder som är starkt förankrade hos arbetsmarknadens parter. Åtgärd- erna bör hämta ledning i de verktyg som anvisas i jämställdhetslagen. Mäns våld mot kvinnor, prostitution och handel med kvinnor för sexuella ändamål Enligt aktionsplanen från i är mäns fysiska, sexualiserade eller psykiska våld mot kvinnor ett allvarligt hinder för jämställdhet, utveckling och fred. Mäns våld mot kvinnor inkräktar dessutom på och förhindrar kvinnors åtnjutande av sina mänsk- liga rättigheter och grundläggande friheter, och är en manifestering av historiskt ojämlika maktförhållanden mellan män och kvinnor. Detta har lett till mäns dominans över och diskriminering av kvinnor och förhind- rar kvinnors möjligheter till fullödigt deltagande i samhället. Mäns våld mot kvinnor förekommer i alla samhällsklasser och yrkesgrupper. Våldet riktar sig mot alla kvinnor. Mäns våld mot t.ex. äldre kvinnor och kvinnor med funktionshinder (både fysiska och psykiska) är dåligt uppmärksammat. Mer än 20 000 kvinnor anmäler att de misshandlats av en man som de har eller har haft en nära relation med. Arbetet mot mäns våld mot kvinnor i nära relationer måste i större utsträckning inrikta sig på snabbare och tydligare åtgärder mot männen och bättre stöd till de utsatta kvinnorna. Sexuella trakasserier i arbetslivet och inom skola/högskola är fort- farande ett stort problem. Denna form av våld måste synliggöras i större utsträckning än som sker och lagstiftningens regel- och sanktions- system måste få bättre genomslag. I betraktas prostitution som en form av mäns sexualiserade våld mot kvinnor. har ett ansvar gentemot de kvinnor och barn som är offer för prostitution och handel. Grundförutsättningen för denna handel är mäns efterfrågan på kvinnor och barn för prostitution och sexuell exploatering. Om män inte ansåg sig ha rätt att köpa och sexuellt utnyttja kvinnor och barn, skulle prostitution och handel med människor för sexuella ändamål inte förekomma. Kriminaliseringen av köp av sexuella tjänster 1999 innebar ett erkännande av att prostitution är sexuell exploatering av kvinnor och barn och ett allvarligt samhällsproblem som medför skador på både de individer som är utsatta och på samhället i stort. Kampen mot handel med kvinnor för sexuella ändamål skall föras på tre fronter: förebyggande verksamhet, bistånd till och skydd av de kvinnor och barn som är offer för handel samt bestraffning av de grupper och nätverk som handlar med kvinnor och barn för prostitutionsändamål. Regeringen prioriterar bekämpningen av alla former av mäns våld mot kvinnor, prostitution och handel med kvinnor för sexuella ändamål, både nationellt, regionalt och internationellt. Detta arbete måste ske inom olika politikområden för att vara heltäckande och verknings- Målet är att helt eliminera mäns våld mot kvinnor. Arbetet måste också föras internationellt och särskilt gäller det arbetet Skr. 2002/03:140 mot könshandel och prostitution. arbetet för att bekämpa prostitution och handel med människor, särskilt kvinnor och barn bör göras i samarbete mellan länder och ger bäst resultat när det är gränsöverskridande. Den sista att upptäcka oceanen är fisken, brukar den amerikanske mansforskaren säga när han försöker få män att inse att de är för könsmaktsystemet. Män har alltid varit . har det kön som varit underordnat i könsmaktsystemet, kvinnan, varit i fokus för jämställdhetsarbetet. Jämställdhet handlar om att kvinnor och män skall inneha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Det innebär att män likaväl som kvinnor skall delta i jämställdhetsarbetet och att arbetet handlar om att förändra villkoren för både kvinnor och män. Med män och jämställdhet som ett prioriterat område i jämställdhets- politiken vill regeringen sätta fokus på att män skall inse att dessa förhållanden stadfäster ett odemokratiskt system som drabbar alla människor. När nu även män fokuseras i jämställdhetsarbetet väcks frågor som ger nya insikter om hur jämställdheten kan utvecklas. Många män känner inte igen sig i de beskrivningar som är gjorda av den tidiga kvinno- rörelsen. Med ett växande intresse bland män för jämställdhet kommer också andra perspektiv på frågeställningen. Den manliga primat, eller den hegemoniska manligheten, eller stereotypen av en man är olika sätt att beskriva vad som förväntas av män i dagens samhälle. Denna förväntan leder också till att kvinnor och män agerar på olika sätt från vaggan till graven. Dessa förväntningar på män innebär att män har privilegier i form av mera makt och högre lön, men också att mäns valmöjligheter begränsas. Förväntningar på traditionella roller leder exempelvis till att män ser svårigheter att bryta sig in i traditionella s.k. kvinnoyrken. Det visar sig dock att när män träder in på kvinnors arbetsmarknad leder maskulinitets- förväntningarna ofta till att mannen kommer att inta en ledande position eller utföra för män traditionella uppgifter. Mäns våld mot kvinnor är en yttersta konsekvens av de värderingar som utgår ifrån att män är överordnade kvinnor. En könsmaktordning kan ta sig olika uttryck beroende på hur medvetenheten om ordningen är. Men alla är på ett eller annat sätt bärare av traditionella värderingar och för könsmaktordningen vidare. Maskulina värderingar måste ifrågasättas och granskas när vi arbetar med området män och jämställdhet. Forskning om maskulinitet bidrar till ökad kunskap och är en viktig del i förändringsarbetet. För att nå ett jämställt samhälle behövs fler män som aktivt engagerar sig i jämställdhetsarbetet och öppet tar ställning mot mäns våld mot kvinnor. När den rådande könsmaktsordningen förändras kommer den ordning som bidrar till att exempelvis män har kortare livslängd, att män svarar för huvuddelen av de brott som begås, presterar sämre i skolan, i högre grad bidrar till miljöförstöring och att män som avviker upplever Skr. 2002/03:140 sig som könsdiskriminerade att brytas. Det är med dessa frågeställningar kring jämställdheten som regeringen menar att det är viktigt att också ha ett prioriterat arbete för att involvera män i jämställdhetsarbetet. Regeringen avser att arbeta vidare med dessa frågor och verka för att problematiken kring maskulinitet samt män och våld också förs fram i internationella fora. Sexualiseringen av det offentliga rummet Samhället präglas av en tilltagande sexualisering där kvinnors kroppar används för att dra uppmärksamheten till och sälja en vara eller tjänst. Kvinnor och flickor objektifieras och sexualiseras i annonser, massmedia och på Internet. I dessa medier exponeras också män på ett fördomsfullt sätt. Medierna bidrar härigenom till konstruktionen av en stereotyp maskulinitet. Vi får genom alla medieformer budskap som förmedlar att manlighet står för makt och kvinnlighet för underordning och passivitet. Denna utveckling är oroväckande och utgör ett allvarligt hinder för jämställdhet mellan kvinnor och män. Medie- och informationsteknikens utveckling innebär ökad tillgänglig- het till alla typer av information och når alla åldersgrupper urskillnings- löst i snart sagt varje svenskt hem, på gator och torg, på tunnelbanetåg och bussar. Det som var svårt att hitta, exempelvis pornografi, är nu svårt att värja sig mot. Porrsajterna på Internet normaliserar mäns sexuella utnyttjande av kvinnor och barn. Samhällets jämställdhetssträvanden motverkas av starka kommersiella intressens spridning av sexualiserade bilder och utnyttjande av kvinnor i framställningen av pornografi. Inte ens barn är fredade. Barn- och ungdomsmodet lanseras exempelvis med starka sexanspelningar som har vuxenmodet som direktöverförd mall, vilket gör att barn tillskrivs mot- sägelsefulla och för barn främmande roller. Även om det inte finns något entydigt samband mellan medie- budskapets innehåll och dess effekt på mottagarna, så bidrar en ständig exponering av dessa bilder till en normalisering, en avtrubbning där vi riskerar att inte längre reagera på könsförtryck, trakasserier och sexualiserat våld. Situationen är oroväckande och det föreligger ett stort behov av mer kunskap. Denna handlingsplan skall betraktas som ett levande dokument som kommer att utvecklas och kompletteras . Nya insikter kommer med säkerhet att erövras under arbetets gång som gör det nödvändigt att ompröva, precisera och utveckla planen under hand. Samhället förändras snabbt och samhällsförändringar har i regel konse- kvenser för jämställdheten. Därför är det sannolikt att nya fråge- ställningar, som kräver insatser inom jämställdhetspolitiken, aktualiseras . Åtskilliga områden som tas upp i handlings- planen kräver ytterligare kunskap och analys innan lämpliga åtgärder kan vidtas. Handlingsplanen kommer således att utvecklas och avrapporteras efter hand. Regeringen avser att i en skrivelse till redovisa resultaten av arbetet före mandatperiodens utgång. Effektiv statsförvaltning (PO 1) Politikområdet skall bidra till att hela statsförvaltningen bedrivs effektivt och utvecklas i önskad riktning samt att statsförvaltningen uppfyller höga krav på rättssäkerhet, effektivitet och demokrati. En förutsättning för att nå dessa mål är att jämställdhetsdimensionen integreras i all verksamhet. En förvaltning i demokratins tjänst innebär att förvaltningen finns till för medborgarna, både kvinnor och män. Regeringen ser den statliga arbetsgivarpolitiken som ett viktigt instrument för att sprida goda exempel och anser att statsförvaltningen skall vara ett föredöme för övriga arbetsgivare vad gäller jämställdhet. Det statliga personalpolitiska arbetet Regeringen avser att intensifiera det statliga personalpolitiska arbetet för att öka jämställdheten. Arbetet med lika möjligheter till befordran och utveckling för kvinnor och män samt för att minska osakliga löneskillnader skall fortsätta. Detta arbete måste följas av motsvarande strävan hos myndigheterna. De senaste årens personalpolitiska arbete inom statliga myndigheter har inneburit förbättringar och en kontinuerlig utveckling mot ökad jäm- Men det räcker inte. Arbetet för att öka jämställdheten med lika möjligheter till befordran och utveckling för kvinnor och män samt att åstadkomma minskade löneskillnader måste fortsätta. krävs för att uppnå en jämställd fördelning mellan kvinnor och män på alla chefsnivåer i staten. Det målmedvetna arbete som genomförs av regeringen för att öka andelen kvinnor bland myndighetscheferna måste följas av en motsvarande strävan på myndigheterna. generationsskifte till följd av ett ökande antal pensionsavgångar skapar ett utrymme för myndigheterna att intensifiera insatserna på jämställd- Regeringen avser att komplettera den årliga redovisningen till riks- dagen med andelen och antalet kvinnor respektive män som anställts som myndighetschefer, t.ex. generaldirektörer, landshövdingar och museidirektörer, samt det totala antalet av varje kategori. Regeringens ambition för arbetsgivarpolitiken i staten är bl.a. att de statliga arbetsgivarna skall öka andelen kvinnor på ledande befattningar. I löneförhandlingarna kom parterna på det statliga avtalsområdet överens om att starta ett utvecklingsarbete i samtliga befattnings- kategorier inom staten. Som redovisas i denna skrivelse utgör kvinnor av myndighetscheferna. De återfinns i första hand i myndigheter med färre anställda. Vid myndigheter med minst 200 anställda är tre av fyra myndighetschefer män. Målet är att hälften av de nyutnämnda myndighetscheferna skall vara kvinnor och hälften män. Någon tidpunkt för när slutmålet, en jämn könsfördelning bland samtliga myndighetschefer, skall ha uppnåtts har inte satts upp. var av de nyutnämnda myndighetscheferna kvinnor. Synligheten är ett viktigt verktyg i arbetet för jämställdhet. Någon årlig redovisning av regeringens mål att minst hälften av nya myndighets- chefer i civil statsförvaltning skall vara kvinnor görs inte . Regeringen redovisar däremot till i budgetbilagan måluppfyllelsen vad gäller myndigheternas styrelser. Regeringen avser att utöka redovisningen genom att redovisa andelen och antalet kvinnor respektive män som utnämnts till myndighetschefer, t.ex. generaldirektörer, landshövdingar och musei- direktörer, samt det totala antalet av varje kategori. Etiska regler för statstjänstemän Regeringen anser att det är angeläget att etiska frågor kontinuerligt tas upp och diskuteras inom myndigheterna för att höja medvetandet om de statsanställdas roll och ansvar. Detta arbete aktualiseras nu med anledning av den svenska sexköpslagen. Den svenska sexköpslagen är ett uttryck för samhällets syn på sexköp som något oacceptabelt. Staten har som arbetsgivare ett berättigat anspråk på att anställda i staten uppträder på ett sätt som inte är kränkande för människor i de länder som samarbetar med. Detta innefattar exempelvis att inte köpa eller motta sexuella tjänster i samband med tjänsteresor. Frågor om etik hanteras av respektive myndighet. Dessa frågor utgör en viktig del av tjänstemannarollen. Regeringen avser att under mandat- perioden initiera ett arbete med myndigheterna för att se över utform- ningen av deras policy i detta avseende. I det sammanhanget kommer även ett arbete att initieras för att tydliggöra etiska riktlinjer vid tjänsteresor för anställda i . Regeringen kommer, efter en utvärdering av användandet av antidis- krimineringsklausuler i myndigheternas upphandling, att överväga åtgärder som rör offentlig upphandling i syfte att stärka jämställdheten. Den svenska offentliga upphandlingen beräknas uppgå till ca . Genom att på ett medvetet sätt integrera krav på jämställdhet vid offentlig upphandling kan alltså av den totala bruttonationalprodukten påverkas i en mer jämställd riktning. Genom en ändring i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling, som trädde i kraft , infördes en bestämmelse som anger att en upphandlande enhet får ställa särskilda villkor för kontraktets utförande. Ett sådant villkor kan t.ex. avse jämställdhet. I enlighet med vad som föreslogs i propositionen Ändringar i lagen om offentlig upphandling, m.m. (prop. 2001/02:142) gav regeringen för offentlig upp- handling (NOU) i uppdrag att ta fram exempel på antidiskriminerings- klausuler som kan användas i upphandlingskontrakt. NOU har redovisat sitt uppdrag. Vidare angavs i propositionen att en utvärdering av NOU:s klausul skulle göras . Regeringen har gett NOU i uppdrag att genomföra utvärderingen till . En delrapport avseende statliga myndigheters användning av klausulen skall redovisas . Rapporterna skall visa i vilken utsträckning NOU:s klausul eller andra liknande klausuler används av de upphandlande enheterna samt, för den händelse någon klausul inte används, skälet till det. Vidare skall rapporterna ge svar på de eventuella problem de upphandlande enheterna funnit i samband med användningen av klausulen. Rapporterna kommer att ligga till grund för överväganden om åtgärder i syfte att stärka bl.a. jämställdheten med hjälp av offentlig upphandling. Utveckling av den officiella statistiken Regeringen har uppdragit åt () att redovisa en samlad analys och bedömning av jämställdhetsstatistikens omfattning. Regeringen kommer att ta ställning till behovet av att precisera kravet på könsuppdelad statistik i statistikförordningen, om SCB:s samlade analys och bedömning visar på ett sådant behov. Enligt förordningen (2001:100) om den officiella statistiken skall individbaserad officiell statistik vara uppdelad efter kön, om det inte finns särskilda skäl mot detta. Vid SCB inrättades 2002 Rådet för den officiella statistiken. I rådet ingår representanter för de statistikansvariga myndigheterna. Rådet har i sin första årliga rapport om den officiella statistiken behandlat bl.a. frågan om könsuppdelning i statistiken. Enligt rådet varierar presen- tationen av den könsuppdelade statistiken mellan olika statistikprodukter och de olika medier de presenteras i. Enligt rådet finns därför skäl att gå vidare med utformningen av presentationen av statistiken för att bättre uppfylla kraven i statistikförordningen. och Medlings- Skr. 2002/03:140 institutet är, enligt rådet, exempel på två statistikansvariga myndigheter som presenterar bra könsuppdelad statistik. Statistiken visar på ett över- skådligt sätt uppgifter för kvinnor respektive män och i analyserande texter finns förhållandena beskrivna för vartdera könet. Regeringen har uppdragit åt SCB att redovisa en samlad analys och bedömning av jämställdhetsstatistikens omfattning. Redovisningen, som kommer att presenteras , skall innehålla en kartläggning över vilka statistikprodukter som saknar könsuppdelning. Enligt regeringens uppfattning är statistik en viktig förutsättning för att förbättra möjligheterna att identifiera jämställdhetsproblem, följa upp jämställdhetsarbete och kraven på integrering inom alla politikområden både nationellt och regionalt samt öka kunskapen om jämställdhetsläget inom olika samhällsområden. Alla statistikansvariga myndigheter har ett ansvar att erbjuda användarna statistik som möjliggör detta. SCB har ett särskilt ansvar för utbildning av användare och producenter av jämställd- hetsstatistik. Rådet för den officiella statistiken har till uppgift att påtala brister i statistiken och att återrapportera till regeringen. Regeringen kommer att ta ställning till behovet av att precisera kravet på könsuppdelad statistik i statistikförordningen om SCB:s samlade analys och bedömning visar på ett sådant behov. 2 Skatt, tull och exekution (PO 3) Regeringen kommer vid en framtida utvärdering av olika skattereglers effekter i olika avseenden att uppmärksamma jämställdhetsfrågorna. Vid utformningen av det svenska skattesystemet aktualiseras olika slag av rättvisefrågor, också sådana som gäller jämställdheten mellan kvinnor och män. Som ett första grundläggande förhållande gäller att skatte- systemet i sin helhet på ett offentlig-finansiellt ansvarsfullt sätt skall finansiera offentliga utgifter på den nivå som beslutas av riksdag och kommuner. Systematiska utvärderingar av förändringar i skattelag- stiftningen är förhållandevis ovanliga och detta gäller därmed också utvärderingarna av skattesystemets effekter på jämställdheten mellan kvinnor och män. Vid en framtida förstärkt utvärdering av olika skattereglers effekter i olika avseenden kommer jämställdhetsfrågorna att uppmärksammas. 3 Rättsväsendet (PO 4) Inom rättsväsendet bedrivs ett omfattande arbete för att uppnå regeringens jämställdhetspolitiska mål. Detta arbete syftar bl.a. till att bekämpa våld mot kvinnor och att nå en jämnare representation mellan kvinnor och män inom politikområdets olika yrkesområden, som är Av det sistnämnda kommer också att personalpolitiska åtgärder inom området är betydelsefulla. Regeringen avser att föreslå åtgärder som syftar till att motverka barn- äktenskap och tvångsäktenskap. I får man inte gifta sig utan särskilt tillstånd. I vissa andra länder är åldersgränsen lägre. Medborgare i sådana länder kan ingå äktenskap inför svensk myndighet ner till utan särskilt tillstånd. I dessa äktenskap är kvinnan/flickan normalt den yngre och mer utsatta parten. har i en departementspromemoria (Ds 2002:54) lämnat förslag på lagändringar som kan motverka barnäktenskap och tvångsäktenskap. Förslagen innebär att samma åldersgräns skall gälla för både svenska och utländska medborgare som vill vigas inför svensk vigselförrättare. Förändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen planerar en proposition till . Regeringen överväger förslag som syftar till att inom polisväsendet öka kunskapen om kvinnors respektive mäns olika villkor i samhället. Det är viktigt att polisens arbete på alla nivåer och över hela landet genomsyras av en jämställd syn på kvinnor och män. Detta handlar inte enbart om fler kvinnor som poliser eller de insatser som görs för att bekämpa våld mot kvinnor i vanlig mening, utan också om synen på utsatta kvinnor i stort, såsom prostituerade eller offer för handel med människor. Det är av särskild vikt att det finns förutsättningar för ett förtroende mellan offer och polis. Offren har ofta varit utsatta för svåra och kränkande omständigheter och känner en stor skam. För att ytterligare markera vikten av dessa frågor kommer regeringen att överväga tydligare formuleringar i framtida styrdokument till myndigheterna och i den fortlöpande myndighetsdialogen. Regeringen följer utvecklingen av rekryteringen till polisutbildningen, som bör bedrivas med en sådan inriktning att andelen antagna kvinnor ökar. Andelen kvinnor som söker till polisutbildningen är förhållandevis . Av de som antogs till polisutbildningen var kvinnor och män, vilket i stort motsvarar köns- fördelningen av det totala antalet sökande. Polisen arbetar på olika sätt för att fler kvinnor skall söka sig till polisutbildningen. Det är angeläget att polisen vidareutvecklar antagningsförfarandet så att kvinnor inte riskerar att missgynnas i urvalsprocessen. Regeringen följer utvecklingen mot fler kvinnor som chefer inom polisen. Polisen arbetar aktivt för att öka andelen kvinnor bland cheferna inom polisväsendet. Vid flertalet polismyndigheter bedrivs olika projekt för att rekrytera kvinnor till tjänster som chefer och arbetsledare. Många sam- arbetar med universitet och högskolor när det gäller chefsutvecklings- program. Regeringen anser att en större andel kvinnor som chefer inom polisen är en förutsättning för utvecklingen av det fortsatta jämställdhetsarbetet. Regeringen kommer därför fortlöpande att hålla sig informerad om polisens insatser på området. Regeringen anser att den stora andelen kvinnor bland åklagarna skall speglas i andelen kvinnor som är chefer inom åklagarväsendet. Riksåklagare och andra högre åklagarchefer anställs samtliga av regeringen. Jämställdhetsaspekterna har en framskjuten plats i dessa anställningsbeslut. Det är givetvis lika angeläget att Riksåklagaren också framöver vid anställning av övriga chefer inom åklagarväsendet beaktar frågor om jämställdhet. Både och fick i regler- ingsbrevet tydliga krav på återrapporteringen av åtgärder som vidtagits på det personalpolitiska området. Det kan gälla t.ex. kompetens- höjande åtgärder, utvecklingen av chefsrekryteringen, åtgärder för att uppmuntra både kvinnor och män att utveckla sin kompetens så att de kan utgöra en bas för framtida chefsrekrytering samt åtgärder för att åstadkomma en ändamålsenlig åldersstruktur och jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringen följer noga de jämställdhetsinsatser som genomförs inom åklagarväsendet.