prop · GQ031d18 · 2003-01-01 00:00:00 — I övrigt är andelen enskild verksamhet relativt stor inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg men begränsad inom universitet och högskolor. Anslagen inom politikområdet finansierar helt och hållet studiestödet och nästan helt och hållet grundutbildningen vid universitet och högskolor medan den statliga finansieringsandelen är låg när det gäller förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning finansieras främst med kommunala skattemedel men även via det generella statliga bidraget till kommunerna. Avgifter svarar för en del av finansieringen när det gäller studiecirklar inom folkbildningen, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt vissa myndigheter men har i övrigt en högst begränsad roll. Nedanstående figur ger en kvantitativ översikt över politikområdet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 (Uppgifter avseende ) Utlands-, sär-, ca 20 800 elever, 4 700 lärare, andelen kvinnor ca eleverna går vidare till , kostnad 4,3 mdr kr 268 000 helårsstudenter i grundutbildning samt ca 18 000 aktiva studerande i forskarutbildning, ca 22 700 lärare och forskare varav kvinnor, 8 200 med forskarutbildningstjänst,18 400 övrig personal, 50-tal högskolor. Kostnad inklusive forskning ca (därav studiestöd 5,6 mdr kronor) 11 100 helårsplatser,. Kostnad ca exkl. studiestöd 147 folkhögskolor med 32 000 helårsstuderande och ca 2 400 lärare varav kvinnor samt 10 studieförbund med totalt 1,8 miljoner kursdeltagare. Statsbidrag ca 3,2 mdr kr (varav studiestöd ca 0,65 mdr kr) Drygt 200 000 elever i komvux, ca 40 000 elever i särvux1 och ca 8 500 lärare - andelen kvinnor i komvux, särvux, statens skolor för vuxna (SSV) och sfi. Kostnad ca 12,7 mdr kronor (varav studiestöd ca 5,5 mdr kronor) A B C D Svensk skola i utlandet (1 300) B.Särskola för Utvecklingsstörda m.fl. (18 600) C.Specialskola för döva och hörselskadade m.fl.(800) D.Sameskola årskurserna 1-6 (160) 305 000 elever, Ca 24 000 lärare - andelen kvinnor ca , kostnad ca 23 miljarder (därtill kommer studiestöd 2,5 mdr kr) 1 052 000 elever, 5 100 skolor, 80 200 lärare - andelen kvinnor ca , kostnad ca 62 mdr kr Skolbarnsomsorg, 6-12 år ca 107 500 elever, ca 8 400 för invandrare, Sfi (37 3001) helårsanställda, kostnad ca 3,9 utvecklingsstörda (4 3001) G. Komvux, samt Statens 701 200 hel- och deltidsinskrivna barn, ca 78 700 anställda som skolor för vuxna (nuvarande arbetar med barn (exkl. CFL) (206 0001), dagbarnvårdare), andelen kvinnor ca , nettokostnad, exkl. avgifter, caH. Folkhögskola (30 000) (ca 1,8 milj deltagare sammanlagt på kurser av Personal- och studerandeantal avser helårsekvivalenter (helårsstudenter m.m.) om inte annat anges. Andelen kvinnor avser tjänstgörande lärare på hel och deltid. 1) avser antal elever inklusive deltid. 2) avser /02. Kostnadsuppgifterna i tidigare års budgetpropositioner var preliminära och därför inte fullt jämförbara. Total driftskostnad för stat, kommuner och landsting är ca . I detta ingår medel från forskningsråden m.fl., vilka ingår i politikområdet forskningspolitik. Utbildningar som inte finns med i uppställningen är bl.a.: , försvarsmaktens utbildningar, arbetsmarknads- och personalutbildning. Kommunernas kostnader för skolväsende och barnomsorg täcks till en del genom ett generellt statsbidrag via utgiftsområde 25. Folkbildningen redovisas inom utgiftsområde 17. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 16 25;3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg 25:5 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever 25:7 Särskilda insatser på skolområdet 25:9 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. 25:10 Bidrag till personalförstärkningar i skola och 25:11 Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola 25:12 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 25:13 Nationellt centrum för flexibelt lärande 25:14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning 25:15 Bidrag till vissa organisationer för uppsökande 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna 25:17 Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning 25:20 : Forskning och forskarutbildning 25:22 : Forskning och forskarutbildning 25:24 : Forskning och forskarutbildning 25:26 : Forskning och 25:28 : Forskning och forskarutbildning 25:30 : Forskning och 25:32 : Forskning och forskarutbildning Tekniska högskolan: Grundutbildning Tekniska högskolan: Forskning och 25:35 tekniska högskola: Grundutbildning 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 25:36 tekniska högskola: Forskning och 25:38 : Forskning och forskarutbildning 25:40 : Forskning och forskarutbildning 25:42 : Forskning och forskarutbildning 25:44 : Forskning och forskarutbildning 25:46 : Forskning och 25:48 : Forskning och forskarutbildning 25:50 : Forskning och forskarutbildning 25:52 : Forskning och forskarutbildning 25:57 Högskolan på : Grundutbildning 25:62 /: Grundutbildning 25:63 i : Grundutbildning 25:67 i : Grundutbildning 25:68 i : Grundutbildning 25:70 i : Grundutbildning 25:71 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. 25:73 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa 25:74 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 25:76 Verket för högskoleservice 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 25:79 Internationella programkontoret för 25:81 Kostnader för medlemskap i m.m. Totalt för utgiftsområde 16 Anslag inom övriga utgiftsområden 25:6 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 25:7 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 25:8 Bidrag till vissa organisationer m.m. 25:1 Bidrag till folkbildningen 25:2 Bidrag till handikappåtgärder inom folkbildningen 25:3 Bidrag till kontakttolkutbildning Totalt för politikområde 25 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårpropositionen och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) som mål för utbildnings politiken att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Detta mål har godkänts av (bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99). Regeringen föreslår ingen ändring av detta mål. Utbildning och forskning bryter väg för kunskapssamhället Satsningar på utbildning är av stor betydelse för den långsiktiga tillväxten i ekonomin och för välfärden samt för enskilda människors personliga utveckling. En väl utbyggd utbildning av hög kvalitet är, tillsammans med omfattande satsningar på forskning, avgörande för möjligheterna att bryta väg för kunskapssamhället. Tillgången till och förmågan att använda nya kunskaper lägger grunden för såväl ekonomisk som social och kulturell utveckling. har nya kunskaper och färdigheter ett egenvärde för den enskilde. Målet för utbildningspolitiken är att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Utbildning och forskning blir ett allt viktigare område för internationellt samarbete. Utbildning och forskning är ett huvudområde för insatser för att uppnå det strategiska mål för Europeiska unionen som fastställdes av i ; att till 2010 bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska, kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt, med fler och bättre 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Utbildning och forskning spelar också en avgörande roll i arbetet med att skapa en hållbar utveckling i hela världen. Det var därför ett område som särskilt lyfte fram vid om hållbar utveckling i . Arbetet med att utveckla utbildning som integrerar de ekonomiska, sociala och ekologiska aspekterna på hållbar utveckling sker bl.a. inom ramen för Baltic 21 Education som omfattar länderna i . God utbildning ökar möjligheterna för den enskilde att hävda sig på en föränderlig arbetsmarknad och delta aktivt i samhällslivet. Det svenska näringslivet skall konkurrera med kunskap, kompetens och hög kvalitet. Det förutsätter att alla medborgare ges möjligheter att skaffa sig en god grundläggande utbildning och därefter lära nytt hela livet. Den ökande globaliseringen gör det allt viktigare att främja goda kunskaper i främmande språk och internationellt elev-, student- och lärarutbyte. För att kunna tillförsäkra alla i en god utbildning är det viktigt att den utbildning som ges håller hög kvalitet på alla nivåer. Förskolan och skall ge alla elever grundläggande kunskaper och färdigheter. Gymnasieskolan skall ge en efter elevens önskemål och arbetsmarknadens behov inriktad utbildning samt förbereda för högskolestudier. De eftergymnasiala utbildningarna och vuxenutbildningen är av stor betydelse för att bredda möjligheterna till livslångt lärande. Folkhögskolorna och folkbildningsarbetet spelar en betydelsefull roll för att sprida kunskap och främja människors vilja till kunskapssökande. Högskolan har byggts ut i hela landet för att skapa minst ett starkt lärosäte i varje län och därigenom lägga grunden för en breddad rekrytering till högre utbildning. Forskarutbildningen har blivit en strategiskt viktig utbildning i det moderna kunskapssamhället. Skolan skall vara en trygg kunskapsskola för alla En förutsättning för att kunna skapa ekonomisk tillväxt och ett jämlikt samhälle är att alla, oavsett bakgrund, ges rätt till god utbildning. Regeringens ambition är att skapa en trygg kunskapsskola för alla. Skolan skall ge alla elever stimulans och likvärdiga möjligheter att utifrån sina unika förutsättningar förvärva nya kunskaper och färdigheter. Ingen elev får lämnas utan det stöd han eller hon behöver för att kunna utvecklas, förverkliga sina ambitioner och nå utbildningsmålen. Även om ligger bra till i många internationella jämförelser, lämnar fortfarande många ungdomar skolan utan tillräckliga kunskaper i basämnen som svenska, engelska och matematik. Det är oacceptabelt. Skolan tillförs därför ytterligare resurser så att den förmår ge alla elever stöd och skapa studiero bl.a. genom personalförstärkningsmedel till skola och fritidshem. Förskolan och skolan skall sätta barnens kreativitet och nyfikenhet i centrum. Pedagogiken skall tillvarata barnens perspektiv och lägga grunden för ett livslångt lärande. Alla barn är olika. De lär på olika sätt och i olika takt. Skolan skall vara likvärdig för alla, men det innebär inte att den skall vara likadan för alla. Lika möjligheter kräver olika resurser. För att alla barn skall ha möjlighet att nå de uppsatta utbildningsmålen, måste resurserna fördelas efter behov. Genom att kommunerna är huvudmän för barn- och ungdomsskolan, kan skolan bättre anpassas till lokala behov och förutsättningar. I dagens lever människor med mycket skiftande bakgrund. Denna mångfald är en tillgång som måste tillvaratas. Skolan och förskolan skall vara en plats där barn från olika miljöer och med olika erfarenheter och värderingar kan mötas. Därigenom kan förståelsen för andra människor öka, den sociala sammanhållningen stärkas och segregationen motverkas. Tillsammans med kunskapsuppdraget lägger demokratiuppdraget grunden för all verksamhet i skolan. Skolan bör ge alla elever insikter om samt förståelse och respekt för allas lika värde och för vikten av ett demokratiskt förhållningssätt. För att förankra och utveckla demokratin är det viktigt att barn och ungdomar uppmuntras och ges möjlighet att delta i samhällslivet. Regeringen har därför givit i uppdrag att undersöka vilka möjligheter som finns för politiska partier, ungdomsförbund och andra organisationer som är engagerade i samhällsfrågor att verka i skolan. Arbetsmiljön i skolan måste förbättras. Det måste finnas tydliga normer och regler för hur de som går och arbetar i skolan skall uppträda mot varandra. Kränkande behandling i alla dess former skall med kraft förebyggas och bekämpas. Regeringen har tillsatt en parlamen- tarisk kommitté med uppgift att överväga en gemensam diskrimineringslagstiftning som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden. Även andra samhällsområden än arbetslivet och högskolan som har lagstiftning på detta område skall alltså utredas (dir. 2002:11). I uppdraget ingår bl.a. att överväga hur diskriminering och trakasserier på grund av könstillhörighet, etnisk tillhörighet, sexuell läggning eller funktionshinder skall förbjudas i skolan. Därutöver har den parlamentariska i uppdrag att bl.a. se över regelverket för att stärka barns, ungdomars och vuxnas rättssäkerhet, skydd och trygghet inom barnomsorgen, i skolan och i vuxenutbildningen. Skollagsöversynen syftar också till att se över hur ansvarsfördelningen kan bli tydligare mellan dels den nationella och lokala nivån, dels de förtroendevalda och professionen. Jämställdhet är viktigt på alla utbildningsnivåer Bristen på jämställdhet i skolan och det övriga utbildningssystemet både präglar och präglas av situationen i övriga delar av samhället. Därför är det viktigt att verksamheten och pedagogiken utgår ifrån ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Det är ett slöseri med mänskliga resurser att utbildningen fortfarande i stor utsträckning är både köns- och klassuppdelad. Det begränsar vars och ens möjligheter att utvecklas utifrån sina egna förutsättningar och intressen. präglas studievalen av stora könsrelaterade skillnader. Även om det t.ex. numera är fler kvinnor än män som söker sig till högskolan, väljer fortfarande män och kvinnor olika utbildningsvägar. Utbildningar med inriktning mot vård, omsorg och skola domineras av kvinnor, medan det framför allt är män som söker sig till utbildningar med teknisk inriktning. Verksamheten i förskolan, skolan och vuxenutbildningen är av avgörande betydelse för arbetet med att öka jämställdheten i det svenska samhället. Utbildningsanordnare på alla nivåer måste arbeta aktivt med att bryta dagens könsuppdelade utbildningsmönster. Inte minst är det angeläget att få fler män att söka sig till kvinnodominerade utbildningar som lärar- och vårdutbildningarna. Det är också viktigt att öka intresset för studier bland män med kort utbildning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 är det fler kvinnor än män som tar ut en grundläggande högskoleexamen, men är det fler män än kvinnor som påbörjar en forskarutbildning. Universiteten och högskolorna har i uppdrag att vidta åtgärder för att åstadkomma en jämnare balans inom utbildningar med skev könsfördelning. Lärosätena skall också verka för fler kvinnor i högskolans lärar- och forskarkår. Regeringen har tidigare bedömt att andelen kvinnor i professorskår bör kunna uppgå till 2008 (Högskolans ledning, lärare och organisation, prop. 1996/97:141). Det är angeläget att lärosätena når rekryteringsmålen och ökar andelen kvinnor på ledande positioner i högskolan. Skolan tillförs ökade resurser för att anställa mer personal Att välja skola skall vara en möjlighet, inte ett tvång. Ingen skall behöva välja bort den skola som ligger närmast hemmet för att den är dålig. Därför måste alla skolor vara bra skolor. Det kräver ökade resurser, men också att ett ökat fokus sätts på kvalitetsarbetet i skolan. Alla skolor skall genomföra en systematisk kvalitetsuppföljning av sin verksamhet och alla skolor skall kvalitetsgranskas. För att förbättra skolan så att alla elever trivs och kan utvecklas och de uppsatta utbildningsmålen uppnås, tillförs skolan ytterligare resurser. Den ekonomiska krisen i under 1990- talet fick stora konsekvenser inom skolans område. I många kommuner minskade de ekonomiska resurserna som barnkullarna och kraven på skolan ökade. Regeringens politik har bidragit till att vända denna utveckling. 2006 tillförs kommunerna, utöver de generella resurstillskott som även kan användas till insatser inom skolan, successivt höjda årliga statsanslag till dess att en nivåhöjning om är nådd. Detta innebär att ca 15 000 nya lärare, skolsköterskor, specialpedagoger, fritidspedagoger, barnskötare, skolbibliotekarier och andra specialister kan anställas. innebär det jämfört med föregående år ytterligare i ökade resurser och 3 000 fler lärare och andra specialister i skolan. De nya resurserna skall användas till sådana personalförstärkningar som är strategiska för att fler elever skall nå målen i skolan. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Allmän förskola införs för alla fyra- och femåringar Förskolan utgör det första steget i det livslånga lärandet och är därigenom en viktig del av samhällets samlade utbildningssystem. Förskolan skall, precis som den efterföljande skolan, vara en verksamhet för alla. Ingen skall av ekonomiska eller andra skäl behöva avstå från möjligheten att låta sitt barn gå i förskola. Den svenska förskolan står sig mycket väl i internationell jämförelse. Förskolepedagogiken präglas av att barn tillåts leva i och att barndomen har ett värde i sig. Det är angeläget att förskolan kan erbjuda verksamheter med olika pedagogiska inriktningar och anpassas till barnens och familjernas olika behov beträffande t.ex. öppettider och särskilt stöd för språkutveckling. En välfungerande barnomsorg av hög pedagogisk kvalitet som är tillgänglig för alla barn, har stor social betydelse genom att bidra till goda uppväxtvillkor och till att barn med olika social, etnisk och kulturell bakgrund kan mötas. En välfungerande barnomsorg har dessutom betydelse för jämställdheten i samhället. Den underlättar för både män och kvinnor att förena föräldraskap med förvärvsarbete och deltagande i samhällslivet. För att göra barnomsorgen tillgänglig för alla barn, införde på regeringens initiativ en möjlighet för kommunerna att tillämpa ett system med maxtaxa inom barnomsorgen (prop. 1999/2000:129, bet. 2000/01:UbU5, rskr. 2000/01:46). Dessutom har även barn till arbetslösa och föräldralediga givits rätt till barnomsorg. Inget barn skall behöva mista sin plats på grund av ändrade sociala eller ekonomiska förhållanden i familjen. Knutna till maxtaxan finns även särskilda kvalitetssäkringsmedel. införs allmän förskola för alla fyra- och femåringar. Därmed får alla barn tillgång till avgiftsfri förskola . Det är en angelägen reform eftersom den ger alla barn mer lika möjligheter att möta det moderna kunskapssamhällets krav på livslångt lärande. Genom tidiga insatser kan förskolan bidra till att minska skillnaderna i barns uppväxtvillkor och därmed också underlätta för alla barn att senare nå utbildningsmålen i skolan. Reformen beräknas medföra att ytterligare ca 34 000 barn i de aktuella åldrarna kommer att gå i förskolan. Många av dessa barn har invandrarbakgrund eller bor i glesbygd där förskolan inte har varit lika väl utbyggd som i storstäderna. Kostnaderna för att införa allmän förskola för fyra- och femåringar är beräknade till 2003. Personalförstärkningar behövs i förskolan Utbyggnaden av förskolan behöver åtföljas av ytterligare insatser för att stärka dess kvalitet. Regeringen vill att fler skall kunna anställas i förskoleverksamheten. Det särskilda stödet till kommunerna för att anställa fler i skolan byggs därför ut till att även omfatta förskolan. Regeringen avser att återkomma med ett förslag om ett riktat statsbidrag till kommunerna för att tillföra minst 6 000 nya förskollärare, barnskötare eller annan personal till förskolan. Med ett tillskott av personalresurser i den omfattningen kan personaltätheten öka så att den i genomsnitt blir fem barn per heltidsanställd, och som räkneexempel skulle detta då kunna motsvara igenomsnitt 15 barn per grupp med tre heltidstjänster. Det är viktigt att beslut i dessa frågor tas utifrån lokala förutsättningar och med hänsyn till att olika barn har olika behov. Satsningen på kraftigt förstärkta personalresurser till förskolan skall ske successivt och i den takt som ekonomin tillåter. kommer att få regeringens uppdrag att administrera, följa och utvärdera personalförstärkningen i förskolan samt att utfärda allmänna råd när det gäller kvalitet i förskolan. Oacceptabelt att elever lämnar utan tillräckliga baskunskaper skall ge alla barn goda grundläggande kunskaper och färdigheter som att räkna, läsa och skriva. skall också lägga grunden för ett framtida livslångt lärande genom att stimulera barnets kreativitet och naturliga nyfikenhet. Varje elev skall utifrån sina unika förutsättningar och sin lust att lära ges likvärdiga möjligheter och stimuleras till att skaffa sig nya kunskaper och utveckla nya färdigheter. Kommunerna har ett ansvar för att är väl utbyggd och håller en genomgående hög kvalitet. Trots att den svenska skolan står sig bra i internationella jämförelser, bedömer regeringen att förbättringar behöver göras. Så länge det finns ungdomar som lämnar utan att kunna läsa, skriva och räkna tillräckligt bra, fullgör inte skolan sitt uppdrag. Regeringen accepterar inte att en enda elev lämnas utan tillräckligt stöd för att lyckas i skolan. Särskild uppmärksamhet behöver ägnas de elever som kommer till och börjar i svensk skola först . Behovet av att ge elever mer stöd är ett av skälen till de extra statliga satsningar som görs på skolan för att göra det möjligt att anställa upp till 15 000 fler lärare och andra specialister i bl.a. . Detta resurstillskott måste kombineras med ett förstärkt kvalitetsarbete på alla nivåer i skolsystemet. Ökade resurser till fritidshemmen Personalförstärkningsresurserna om sammanlagt i höjda anslag omfattar även fritidshemmen för barn . Tillsammans med införandet av maxtaxa i skolbarnsomsorgen är denna satsning en väsentlig del i strävan efter jämställdhet och lika möjligheter för män och kvinnor att förena föräldraskap och arbete. Det yttersta ansvaret för fritidshemmen vilar på de enskilda kommunerna. Det är angeläget att fritidshemmen håller hög kvalitet och sätter barnens bästa och barnens utveckling i centrum. Genom satsningen på personalförstärkningar inom skola och fritidshem kan personaltätheten öka och kvaliteten på verksamheten därmed förbättras även på fritidshemmen. Stöd bör ges till språkutveckling Språket är nyckeln till kunskap. Att ha goda kunskaper i det svenska språket är av stor betydelse för att komma in i arbets- och samhällslivet och kunna tillgodogöra sig innehållet i en utbildning. Regeringen bedömer att den nya skolutvecklingsmyndigheten inom ramen för sin verksamhet bör ge stöd och stimulans till kommuner och skolor i arbetet med språkutveckling, och att insatser i segregerade områden med många barn med utländsk bakgrund har särskild prioritet. Det är viktigt att varje kommun och skola har en medveten strategi för hur elevernas 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 språkutveckling skall främjas. Det kan t.ex. innebära ett utvecklat system för elevernas läsutveckling med tydliga mål för hur långt varje elev skall ha nått i förhållande till de nationella målen i årskurs 5. Målen bör vara uppföljningsbara och väl kända för elever och föräldrar. Varje skola bör bl.a. i sin kvalitetsredovisning kunna visa hur läsutvecklingen skall följas och kontrolleras och hur elever som behöver stöd skall få det. Att främja läsutveckling kommer även att ingå i uppdraget till den nya utvecklingsmyndigheten. För framför allt elever från hem utan lästraditioner spelar välfungerande skolbibliotek en central roll för att stimulera läsintresset. För att öka detta intresse anser regeringen att det behövs fler skolbibliotekarier och läspedagoger i skolan. Det är möjligt för kommunerna att utnyttja statens stöd till personalförstärkningar i skola och fritidshem för detta ändamål. Regeringen höjer dessutom inköpsstödet till folk- och skolbiblioteken med 2003 (se Politikområde Kultur, utgiftsområde 17). Att läromedlen i vid mening är moderna, aktuella och av hög kvalitet är en viktig kvalitetsfråga som bör uppmärksammas i alla skolors och kommuners kvalitetsredovisningar. Gymnasieskolan skall ge alla ungdomar goda kunskaper