prop · GQ0381 · 2003-03-10 00:00:00 — Insamlingen av statistik sker i nära samarbete med EU:s statistikkontor och med FN. Publikationen har bantats ned till ett mer hanterligt format med en mer detaljerad redovisning på en bifogad . För ökad tillgänglighet och framförallt snabbare spridning av kommitténs rapporter och publikationer har en stor insats gjorts att bygga ut kommitténs hemsida. har förutom de ovan nämnda årsböckerna en publikation om dödlighetstrender och differentiell dödlighet publicerats. Ytterligare åtta publikationer står på tur att tryckas. Fem av dessa rapporter har färdigställts inom tre områden: den ekonomiskt aktiva befolkningen, aktivt åldrande samt reproduktiv hälsa. Därtill har på hemsidan publicerats åtta kortare rapporter. Samarbetet med olika kommittéer inom har varit livligt. Nya aktiviteter som ska påbörjas är främst olika studier. En studie skall beröra arbetskraftsinvandring inom och till samt invandrare i arbetskraften. Detta är en fördjupning av studien av den ekonomiskt aktiva befolkningen. Därutöver skall en studie om reproduktiv hälsa och utbildningens respektive informationens betydelse utarbetas. Även detta är en fördjupningsstudie och fokuseras på ungdomar och på hälsorisker. En tredje studie skall belysa ett åldrande och de allra äldsta . Med de allra äldsta avses åldern , dvs. de åldrar där vårdbehovet ökar markant. Studien ska omfatta bland annat prognoser, boendeförhållanden samt vårdbehovet. Slutligen förutses en studie påbörjas om social sammanhållning och demografiska aspekter med fokus på östra och socialt utsatta grupper. Planer har även börjat dras upp för nya aktiviteter . Bland förslag till aktiviteter märks: studier om dels nya familjemönster, dels sjuklighet och dödlighet bland invandrare, dels migration och integration samt fördjupade studier inom området reproduktiv hälsa. Sonderingar att arrangera en Europeisk befolkningskonferens har fortsatt och en speciell arbetsgrupp tillsatts. omfattar 15 länder i taget enligt ett rullande schema. 4.2.4 Hälso- och sjukvård för hälso- och sjukvårdsfrågor (CDSP) arbetar i huvudsak med frågor som rör kvalitetsnormer i hälso- och sjukvården, jämlik tillgång till vård samt medborgarens/patientens roll och inflytande. Ett viktigt inslag i kvalitetsarbetet är den rekommendation (R(95)15) om förberedelse, användning och kvalitetssäkring av blodpreparat som revideras . Även inom kommitténs andra arbetsområden har rekommendationer utarbetats och beslutats av ministerkommittén, bl.a. gällande tillgängligheten till god hälso- och sjukvård för marginaliserade grupper i samhället (R(2001)12) och om metodik för att utarbeta Skr. 2002/03:81 riktlinjer för god medicinsk vård (R(2001)13). Det pågår vidare arbete för att ta fram rekommendationer inom områden såsom t.ex. den palliativa vården, dvs. vården i livets slutskede, IT och Internets betydelse för den framtida sjukvården, relationer mellan hälsosektorn och media samt hälsofrämjande arbete i skolväsendet. Kommittén har bedrivit ett fortsatt förberedelsearbete inför nästa hälsoministerkonferens som hålls i . Temat för konferensen är Health, dignity and human rights. Samverkan mellan EU, WHO och inom hälso- och sjukvårdsområdet är mycket aktiv, i syfte att sammantaget nå bästa möjliga resultat för medlemsländerna. 4.2.5 Miljö och regional planering har inga nya stater anslutit sig till om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö. Antalet anslutna länder är därför fortfarande 45. , som initierade och ansvarar för uppföljande av konventionen, har successivt skurit ned budgeten inom detta område varför verksamheten i ökande utsträckning är beroende av frivilliga bidrag. har lämnat ett frivilligt bidrag om . Under periodens möten med parterna till konventionen har fortsatt uppmärksamhet bl.a. ägnats åt situationen för de större rovdjuren och åt olika naturvårdsproblem kring , framför allt dess stränder. En annan viktig del i konventionsarbetet är att bygga upp ett nätverk av skyddade områden () i länder utanför nuvarande EU. Även riktlinjer för hanteringen av problematiken med främmande arter och deras inverkan på biologisk mångfald har arbetats fram. På svenskt initiativ behandlas nu ett förslag om att inkludera 33 svamparter i konventionens bilaga 1. 4.3Kulturfrågor och kulturell mångfald Efter en långdragen diskussion om förändringar av styr- och fackkommittéernas roll kunde man enas om en omorganisation. Denna innebar att styrkommittén för kultursamarbete, CDCC, avskaffades och att de tidigare specialistkommittéerna för utbildning, högre utbildning och forskning, kultur samt kulturarv har omvandlats till styrkommittéer. Samordningen av kommittéerna sköts av sekretariatet i nära samarbete med GR-C, rapportörsgruppen för utbildning, kultur, sport, ungdom och miljö. GR-C skall dessutom regelbundet anordna utökade möten med representanter från huvudstäderna och det första mötet hölls . Inom styrkommittén för utbildning (CD-ED) startade ett nytt Syftet är bl.a. att analysera hur språkpolitik kan främja mångspråkighet i . Projektet sjösattes vid en konferens i startade också ett nytt historieprojekt, Den europeiska dimensionen i historieundervisning. har också diskuterat innehållet i den ministerkonferens som kommer att äga rum i . Inom utbildningsområdet bedrivs också projektet utbildning för har fokus legat på elevers inflytande och delaktighet. ingår i ett nätverk där varje land är representerat med en nationell är representerat genom . kommer främst att prioritera arbetet inom språkområdet. antog ministerkommitténs ställföreträdarkrets på förslag av för högre utbildning och forskning (CD-ESR) en rekommendation till medlemsstaterna om den högre utbildningens roll i det livslånga lärandet. Den för och gemensamma konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i , som antogs i , hade undertecknats av 43 stater och ratificerats av 30. Konventionen ratificerades av den svenska ENIC (of national information centres on academic recognition and mobility) arbetar för att underlätta erkännandet av examina och kvalifikationer länderna emellan. kommer i fråga om den högre utbildningen att prioritera att arbetet med erkännandefrågor utvecklas och stärks. att fortsätta stödja arbete med att utveckla medlemsländernas arbete i linje med den s.k. Bolognadeklarationen, vilken syftar till att skapa ett europeiskt område för högre utbildning. uppföljningsmöte på ministernivå inom ramen för Bolognaprocessen kommer att hållas . 4.3.2 Kultur och kulturarv Den nybildade styrkommittén för kultur, CDCULT, träffades . Kommittén valde en ordförande, från . Ett prioriterat område för är projektet om dialog mellan kulturer och konfliktförebyggande åtgärder. Ett ministerseminarium planeras . Nationella länderexaminationer av kulturpolitik har genomförts med , och , och . Arbetet med det jämförande kompendiet över medlemsstaternas kulturpolitikprofiler () har fortskridit. Omkring 30 länder deltar i projektet. Inom ramen för konstutställningar förbereds . för kulturarvsfrågor, , hade sitt första möte i Skr. 2002/03:81 oktober 2002. Vid mötet antogs ett arbetsprogram för kommittén för Arbetet innebär en uppföljning av konventioner gällande bl.a. arkitekturfrågor, arkeologifrågor och landskapsfrågor. Vidare skall en uppföljning ske av resultatet från kulturministerkonferensen i Portoroz, () vilket bl.a. innebär samarbetsåtgärder för att minska hoten mot kulturarvet. har bl.a. deltagit i projekt vars övergripande syfte är att öka och underlätta kontakter mellan kulturarvsinstitutioner i hela . Genom projektets Internetportal tillgängliggörs aktuell information som kulturmiljölagstiftning, policydokument och uppgifter om administration och organisation inom kulturarvsområdet. Samarbetet syftar även till att skapa ett kontaktnät för erfarenhetsutbyte mellan deltagarna och deras institutioner. för idrottsfrågor höll sitt 25:e möte . Vid mötet antogs budget och verksamhetsprogram för året. Mötet enades om att på generalsekreterarens begäran i det framtida arbetet särskilt uppmärksamma idrottens roll i att främja tolerans och rent spel som ett bidrag till en mångkulturell och mellanreligiös dialog. Detta mot bakgrund av rekommendation (2001)6 som behandlar behovet av åtgärder för att förebygga rasism, främlingsfientlighet och rasistisk intolerans inom idrotten. Det 16:e informella mötet för statsråd i som ansvarar för idrottsfrågor genomfördes i , , . Mötet behandlade frågor om idrott i skolan och staternas engagemang i Världsantidopningsbyrån (). Såväl som 2002 behandlade frågan om de europeiska staternas bidrag till . Rekommendationer har ställts ut där medlemsstaterna uppmanats att betala regeringars andel av budget i enlighet med andelen för medlemsstaternas bidrag till budget. Konventionen mot läktarvåld hade ratificerats av 34 länder och undertecknats av ytterligare 5 länder. Konventionen mot dopning hade ratificerats av 39 länder och ytterligare 8 länder hade undertecknat densamma. Även länder utanför har ratificerat konventionen. har varit aktiv inom övervakningsgruppen för konventionen där frågor i relation till utvecklingen av har fortsatt att stå i centrum. Inom denna övervakningsgrupp har ett förslag till tilläggsprotokoll till konventionen mot dopning utarbetats. Tilläggsprotokollet behandlar frågan om ömsesidiga multilaterala dopningstester inom idrotten. beslutade att anta tilläggsprotokollet till konventionen som därefter öppnades för underskrift vid det informella idrottsministermötet i . Tilläggsprotokollet träder i kraft i den månad som följer efter utgången av efter det att det femte ratifikations-, Skr. 2002/03:81 godtagande- eller godkännandeinstrumentet har deponerats. föreslog regeringen i svar på remiss 2002 att undertecknar tilläggsprotokollet. Regeringen beslutade därefter att tilläggsprotokollet till konventionen skulle undertecknas utan förbehåll för ratifikation vilket därefter gjordes på . hade tre stater, , och deponerat behövliga instrument. Därutöver hade 12 stater signerat tilläggsprotokollet. Således har tilläggsprotokollet till antidopningskonventionen ännu inte trätt i kraft. för ungdomsfrågor (CDEJ) genomförde tre möten . Vid dessa möten sammanträdde styrkommittén tillsammans med ungdomsorganisationernas organ () och fattade gemensamma beslut i vissa frågor t.ex. beträffande budgetprioriteringar. Vidare presenterades en utvärdering av politik på området, inom ramen för ett initiativ med ungdomspolitiska länderförhör. Dessutom ägde en utvärdering av ungdomspolitik rum i . En ministerkonferens genomfördes i , . Ungdomsministrarna fattade beslut om att anta nya prioriterade områden för 2003-2005; interkulturell dialog samt stöd till fredsaktiviteter, utbildning om mänskliga rättigheter samt social inkludering, delaktighet och aktivt medborgarskap, stöd till utveckling av ungdomspolitiken, tvärsektoriellt arbete inom . Vidare antog ungdomsministrarna en resolution om ungdomar i konfliktområden samt ett uttalande om det fortsatta arbetet på det ungdomspolitiska området i . Under 2001och 2002 delade Europeiska ungdomsfonden ut i bidrag. Sammanlagt anordnades 371 projekt i form av seminarier och konferenser om aktuella ungdoms- och samhällsfrågor. Internationella ungdomsorganisationer (105 st) tilldelades i administrativt stöd. Fonden gav även i stödbidrag till publikationer och utbildningsmaterial. bidrog med till fondens budget. Bidrag till fonden är obligatoriska. De båda europeiska ungdomscentrumen i och i anordnade sammanlagt 61 seminarier för ungdomar, 32 ungdomsledarutbildningar. I dessa aktiviteter deltog 2 920 ungdomar, varav 89 från . 5 Arbetet inom ramen för partsavtalen 5.1Partsavtalet på social- och hälsoområdet deltar i partsavtalets handikappkommitté (CD-P-RR). Det årliga mötet ägde rum i . har kommittén huvudsakligen arbetat med frågor om diskriminering av kvinnor med funktionshinder, rekommendationer för att tillförsäkra funktionshindrade vuxna och barn skydd mot våld och att förebygga funktionshinder som en följd av kroniska sjukdomar. I samarbete med CD-P-RR har en kommitté av senior officials bildats för att förbereda en ministerkonferens om handikappfrågor i . Antalet medlemmar i som har ratificerat konvention om utarbetandet av en europeisk farmakopé (Ph. har nu ökat till 31 stycken. har varit anslutet . Utöver medlemmarna deltar ytterligare sexton länder samt WHO som observatörer vid möten. Bland observatörsländerna är nio stycken utomeuropeiska. tillsattes nya experter och ordföranden för de olika expertgrupperna. har en god representation i expertgrupperna och innehar ordförandeposten i en av dem. Genom den goda representationen har starkt bidragit till arbetet med den fjärde upplagan av som trädde ikraft . En viktig nyhet är att alla generella monografier (monografi för en substans- /produktklass) även gäller för substanser som inte är publicerade i . har också tre supplement till fjärde upplagan getts ut, även i det arbete har det svenska bidraget varit stort. Ett stort antal monografier för veterinära vacciner har reviderats för att reducera användningen av djur vid analyserna av vaccinerna. Ett symposium om detta anordnades också av . För att öka produktionen har ett pilotprojekt för att pröva ytterligare en väg för att utarbeta monografier på startats, den innebär ett ökande engagemang från Läkemedelsindustrin. Samarbetet mellan Ph. Eur., den amerikanska (USP) och den japanska (JP) farmakopén avseende harmonisering av de olika farmakopéernas monografier fortsätter. En enhetlig markering som visar vad som är harmoniserat i monografierna i de olika farmakopéerna har tagits fram. Planeringen för den femte upplagan som skall komma ut har påbörjats dels genom ett diskussionsseminarium rörande föroreningar i läkemedelssubstanser som arrangerades av i , där representanter från farmakopén, läkemedelsregistrering, -kontroll, och -inspektion samt från den deltog. Dels genom ett motsvarande seminarium rörande hjälpämnen som används i läkemedel som arrangerades av Skr. 2002/03:81 i , vid det mötet deltog 5 och Svenska farmakopékommittén anordnade en farmakopédag i för att informera de svenska intressenterna om Europafarmakopéarbetet. Den var välbesökt med deltagare från Läkemedelsindustrin, , analyslaboratorier, universitet och . utvecklingsbank är en multilateral utvecklingsbank med social inriktning. Bankens verksamhet baseras på principen om att stärka den sociala sammanhållningen i . Banken bildades ursprungligen 1956 som en social utvecklingsfond för hjälp vid naturkatastrofer och bidrag till t.ex. flyktingar. Efterhand har bankens verksamhetsområde vidgats avsevärt. blev medlem 1977. har deltagit i de ordinarie möten som hållits i bankens styrelse och dess administrativa råd. deltar också i mötena med administrativa rådets exekutivkommitté. ambassadör i representerar i styrelsen. I administrativa rådet representeras av internationella avdelning. har under de gångna två åren verkat för att bankens verksamhet i skall ges ökad vikt. Andelen för denna ländergrupp har också ökat , och enligt planerna skall hälften av bankens utlåning gå till dessa länder . anslöts genom ett riksdagsbeslut till den höjning av kapitalet som 1999 initierades av bankens styrelse. Kapitalhöjningen ökade bankens kapital till sammanlagt 3 248 milj. euro. Den svenska kapitalandelen uppgår efter höjningen till . Medlemsantalet i Pompidougruppen uppgick till 34 länder. Pompidougruppens syfte är att bidra till att utveckla en multisektoriell, balanserad, effektiv och nyskapande drogpolicy i medlemsländerna. De ministrar som ansvarar för samordningen av narkotikafrågor möts i princip och beslutar då om inriktningen på samarbetet fram till nästa ministermöte. Vid ministermötet antogs det nuvarande programmet för Pompidougruppens arbete. Arbetsprogrammet är uppdelat i fyra huvudområden: 1) forskning och epidemiologi, 2) prevention, utbildning och träning, 3) vård, behandling och sociala aspekter på drogmissbruk samt 4) juridiska och kontrollaspekter. Inom alla dessa områden har en rad seminarier och expertgruppsmöten genomförts . Nästa ministermöte kommer att äga rum . 5.5 Filmstödsfonden "Eurimages" etablerade genom ett partsavtal en europeisk fond för stöd till filmproduktion, kallad Eurimages. Fonden hade 28 medlemmar /2003. Fonden förfogade över ca (176,). bidrag, som utbetalas av , uppgick till (). förfogade fonden över (185,). Det svenska bidraget uppgick detta år till (). erhöll svenska projekt stöd med (). var beloppet (). 5.6Kommissionen för demokrati genom lag I den europeiska kommissionen för demokrati genom lag () är 43 av 44 medlemsstater parter medan och FRJ har status som 'associate member'. Därutöver har 11 andra stater observatörsstatus. Till kommissionens viktigare uppgifter har hört att på begäran bistå de före detta kommunistiska staterna i vid utarbetandet av nya demokratiska konstitutioner, baserade på grundläggande principer. Samarbetet bedrivs så att mindre grupper av kommissionsmedlemmar, med ansvar för ett visst land, granskar och successivt reviderar upprättade lagförslag. Ofta följs arbetet upp med besök i landet i fråga. Kommissionens verksamhet har satt åtskilliga spår i de nya konstitutioner som antagits. har kommissionen arbetat bl.a. med konstitutionella frågor avseende Bosnien och , FRJ/Kosovo, , , och . Kommissionen har också studerat den konstitutionella utvecklingen i , och ett flertal andra stater. 5.7Det europeiska audiovisuella observatoriet Det europeiska audiovisuella observatoriet etablerades 1992 som ett utvidgat partsavtal inom . Observatoriet har till uppgift att främja spridning av information om den audiovisuella industrin i . är medlem sedan starten. och har Observatoriet fortsatt sitt arbete med att samla in och distribuera information om den europeiska audiovisuella industrin med särskild fokus på områdena film, , video/DVD samt nya medier. Den tidigare årliga samlade publikationen "Statistical Yearbook" har och början av 2003 givits ut i flera volymer. Fortlöpande information har publicerats i Observatoriets nyhetsbrev . Ett fortsatt arbete har skett med utveckling av olika databaser med jämförbar europeisk statistik på Skr. 2002/03:81 det audiovisuella området. Sedan inträde 2001 har Nord-Sydcentrum 20 medlemmar, däribland . För perioden 2002- 2003 är medlem i och byrå. Såsom en uppföljning till om hållbar utveckling anordnade Nord-Sydcentret en Europeisk konferens om utbildning för hållbar utveckling i , , som resulterade i ett antal konkreta rekommendationer för nationella utbildningsplaner. representerades på statssekreterarnivå. Centret har fått ökad aktualitet genom att det sedan öppnandet 1990 utgör ett redskap för för främjande av förståelse mellan kulturer och religioner. Det har samlat en betydande erfarenhet av sådan dialog. Nord-Sydcentret har i denna verksamt haft ett visst samarbete med det . 5.9Europeiskt centrum för moderna språk i Ett 30-tal länder har anslutit sig till språkcentret i , däribland . ingår f.n. i styrelsen för centret. 5.10Partsavtal för uppföljning på korruptionsområdet Inom GRECO har arbetet med att utvärdera förhållandena vad gäller korruption i medlemsstaterna fortsatt. har GRECO besökt , , , , , och . besöktes , , den f.d. , , , , , , , och . 6Förteckning över medlems- och kandidatländer () f.d. jugoslaviska Länder som sökt inträde i () statsförbundet och Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Andnor, Nuder, Regeringen beslutar skrivelse 2002/03:81 Redogörelse för verksamheten inom m.m. och .