prop · GQ031d24 · 2003-01-01 00:00:00 — Kommissionen beslutade att inte göra några invändningar mot den anmälda åtgärden och regeringen påbörjade då utbetalningen av ersättningen till Posten, som utgår med . PTS har genom upphandling säkrat äldre och funktionshindrades tillgång till en grundläggande kassaservice via lantbrevbärare. 11.5.2 Insatser utanför politikområdet Frågorna berörs även inom området försvarspolitik. och föreslog regeringen bl.a. en strategisk inriktning på arbetet och en ansvarsfördelning mellan myndigheter som arbetar med informationssäkerhetsfrågor. I IT-propositionen föreslog regeringen åtgärder för att öka IT-kompetensen. I det följande redovisas de insatser som regeringen vidtagit utanför politikområdet. I budgetpropositionen aviserade regeringen en förlängning av den särskilda satsningen på IT i skolan (ITiS) . Ytterligare 17 000 platser för kompetensutveckling fördelades ut , vilket innebär att över 75 000 lärare kommer att ha kompetensutvecklats inom ramen för ITiS. Högskolan byggs ut med närmare 100 000 nya permanenta platser. KTH är ett av de lärosäten som fått del av denna I propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/00:86) uppmärksammade regeringen satsning på att etablera ett IT-universitet i . KTH är därtill värdhögskola för den forskarskola i telekommunikation som regeringen föreslog i propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3). I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) gjorde regeringen bedömningen att universitetens och högskolornas IT-stödda distansutbildning borde samordnas i ett svenskt nätuniversitet. För att stimulera universitet och högskolor att erbjuda utbildning inom ramen för har regeringen fördelat till universitet och högskolor . har i samråd med och andra berörda organisationer formulerat ett nationellt program för att höja IT-kompetensen i småföretag. Regeringen har avsatt 2001 och 2002 för satsningen. har på regeringens uppdrag utformat ett förslag till program för att stimulera IT- användning i företag i regionalpolitiskt prioriterade områden. Regeringen har avsatt för programmet. Radiokommunikation för skydd och säkerhet I betänkandet Ett tryggare (SOU 1998:143) föreslogs att ett gemensamt system för radiokommunikation för samhällsviktig verksamhet skulle upphandlas. Behovet av ett gemensamt system för radiokommunikation för samhällsviktiga användare, såsom polis, räddningstjänst och ambulanssjukvård, har aktualiserats alltmer . Att flera användare skall dela på grundläggande delar av ett sådant system innebär komplicerade frågor kring bl.a. finansiering, upphandling och förvaltning. Trots betydande utredningsarbete står klart att om en gemensam upphandling skall kunna ske behövs ytterligare beslutsunderlag inför ett ställningstagande från regeringen. Regeringen beslöt att ge PTS i uppdrag att utreda hur kraven i telelagen (1993:597) och lagen (1993:599) om radiokommunikation på ett allmänt inbjudningsförfarande vid frekvenstilldelning förhåller sig till möjligheten att genomföra upphandling enligt lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. PTS lämnade rapport . Rapporten har remitterats. Statskontoret fick, som regeringen tidigare informerat om, i uppdrag att upphandla ett nationellt nät för radiokommunikation för samhällsviktiga användare. Regeringen beslutade att avbryta Statskontorets uppdrag eftersom förutsättningar för finansiering av ett fullt utbyggt system inte fanns. Efter regeringsbeslut tillkallades en förhandlare med uppdrag att föra en dialog med tänkbara användare av ett nationellt radiokommunikationssystem om hur, när och till vilken kostnad dessa användare kan och vill ansluta sig till systemet. Förhandlaren avlämnade sin rapport . Ett antal grundläggande frågor, bl.a. formerna för finansiering, kvarstår dock att belysa. Regeringen beslöt därför att tillkalla en särskild utredare (dir. 2002:78). PTS och förhandlarens ovannämnda rapporter har överlämnats till utredaren. Utredaren skall bl.a. i ett första steg presentera ett underlag till regeringsbeslut om att genomföra en upphandling av ett avtal för ett gemensamt radiokommunikationsnät för skydd och säkerhet. Om regeringen därefter bedömer att förutsättningarna är tillräckliga för att genomföra upphandlingen skall utredaren, efter beslut av regeringen, i ett nästa steg genomföra en sådan upphandling. Post- och sektorsansvar inom handikappolitiken PTS är sektorsansvarig myndighet för handikappolitiken och har på regeringens uppdrag lämnat förslag på hur rollen skall definieras samt på hur etappmål för myndigheten skall formuleras så att myndigheten uppfyller sin del av de handikappolitiska målen. Målen skall vara uppfyllda . I uppdraget ingår att arbetet skall genomföras i samverkan med andra sektorsmyndigheter och handikapporganisationerna. Förslaget bereds inom . Post- och sektorsansvar inom miljöpolitiken PTS erhöll ett regeringsuppdrag att utreda och lämna förslag till utformning av myndighetens sektorsansvar för miljöfrågor. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 miljöfrågor lämnades till regeringen . PTS ger förslag till definition av myndighetens roll rörande elektromagnetiska fält från trådlösa kommunikationer, sektorsansvarets omfattning, på vilket sätt ansvaret kan integreras i myndighetens verksamhet och finansiering. Förslaget bereds inom . Informationsteknik (IT) Användningen av informationsteknik, mätt som antalet kunder och i intäkter inom Internetmarknaden, fortsätter att öka. Omsättningen på marknaden för Internetanslutning låg totalt på , jämfört med . Den högsta årsomsättningen hade med en marknadsandel på . PTS bedömer att antalet leverantörer av Internettjänster uppgår till ett hundratal . De största Internetleverantörerna är , , och . Tillsammans innehade dessa av samtliga kunder med Internetanslutning. Ökningen av antalet kunder med Internetanslutning fortsätter att vara stark i . ökade antalet kunder med Internetanslutning med 542 000, från 2 307 000 till 2 849 000, vilket motsvarar en ökning . Av dessa var 2 549 000 privatkunder. hade mellan av alla svenska hushåll Internetanslutning. Tabell 11.2 Intäkter från Internetanslutning från slutkund () 1999-2001 Ovanstående tabell visar att intäkterna av Internetanslutning från slutkund ökar, samt att intäkterna från privata kunder överstiger den från företagskunder. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 anslutning (modem upp till 56 kbit/s) svarar fortfarande för av samtliga anslutningar. Ökningen av antalet Internetabonnemang utgörs dock till stor del av en ökning av antalet hushållsuppkopplingar till Internet via någon form av anslutning med högre överföringskapacitet. PTS har i rapporten i redovisat att omfattningen av IT-infrastruktur med hög kapacitet har ökat 2002. PTS har vidare uppskattat att antalet privata kunder med Internetanslutning med hög överföringskapacitet torde uppgå till mellan 510 000540 000 per . Detta motsvarar en bredbandspenetration om . har således antalet privata kunder med Internetanslutning med bredbandsliknande hastigheter nästan fyrdubblats och ligger på tredje plats bland avseende bredbandspenetration. Den mest använda formen för Internetanslutning med högre överföringskapacitet är ADSL. Denna anslutningsform har för privatkunder tiodubblats och svarar nu för av den totala marknaden för Internetanslutning, jämfört med mellan för kabel-TV respektive Ethernet- . Eftersom man vid ADSL-anslutning använder sig av Telias kopparaccessnät, har intagit en särställning på denna delmarknad, med en marknadsandel om . På den totala marknaden för bredbandsanslutning för privatkunder var och Teliaägda ComHems sammanlagda marknadsandel , medan den sammanlagda marknadsandelen för de tre största konkurrenterna, Bredbandsbolaget, UPC och Tele2, var . trädde EG-förordningen om tillträde till accessnätet i kraft. Förordningen innebär att är skyldigt att under vissa villkor hyra ut sitt accessnät intill dess att marknaden för accessnät bedöms vara tillräckligt konkurrensutsatt. har erbjudit andra operatörer tillgång till sitt accessnät, vilket inneburit att flera operatörer kan erbjuda bl.a. ADSL-tjänster. Enligt PTS har dock flertalet operatörer uppgivit svårigheter med att hyra Telias accessnät. Operatörer med företag som slutkunder ser dock generellt bättre affärsmöjligheter i att få tillträde till accessnätet. E-handeln i har totalt sett ökat och är vanligare mellan företag än till konsument och används i större utsträckning av större än av mindre företag. Enligt () sker huvuddelen, , av e-handeln mellan företag. använde av alla företag med minst tio anställda Internet för beställning av varor och tjänster, jämfört 2000. Försäljning via Internet är dock ännu en ganska ovanlig företeelse. av företagen säljer något via Internet, vilket främst gäller större företag och företag inom kommunikations- och finansiella sektorn. av e-handeln sker till kunder i , till kunder i EU och till kunder i resten av världen. av de undersökta företagen erbjuder möjligheten att ta emot elektroniska betalningar och det är främst bland de större företagen samt företag inom kommunikations- och finansiella sektorn. Enligt SCB går av försäljningen via Internet till konsumenter. av befolkningen beställde varor eller tjänster via Internet , en ökning innan med . Det är något fler män än kvinnor som e-handlar, . Framförallt e-handlar de i åldern , . Enligt EOS Gallup ligger i en europeisk jämförelse långt fram avseende företagens tillgång till Internet, näst efter och . Angående antal företag med webbplatser ligger på en femteplats, över EU:s medelnivå med i topp. av europeiska företag med en webbplats erbjuder möjlighet till ordermottagning med på sjätte plats och med på första plats. av europeiska företag handlar via Internet. ligger på en nionde plats i denna jämförelse efter bl.a. , och . De i IT-propositionen föreslagna satsningarna på utbyggnad av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet för ökad tillgänglighet fortgår. pekade i sitt betänkande (bet. 1999:2000:TU9) särskilt på betydelsen av att den fortsatta utbyggnaden av IT-infrastrukturen följs upp och redovisas för . Det gällde såväl hur snabbt utbyggnaden sker som kostnaderna för denna. En sådan redovisning gjordes i förra PTS har i uppdrag att följa utvecklingen och användningen av stöden. Vidare har () fått i uppdrag att göra en plan för hur en utvärdering av IT-politiken och IT-utvecklingen kan genomföras. En redovisning av planen skall göras . Nedan följer en redovisning av vad som skett inom området sedan förra budgetpropositionen. Utfallet för stöd till områdesnät uppgår till och 88 miljoner för . Utfallet för stöd till ortssammanbindande nät uppgår till och ca för . uppgick det beviljade stödet till områdesnät till och till stöd för ortssammanbindande nät till . Då regeringens IT-politik bygger på en samverkan med marknadskrafterna har det förändrade marknadsläget påverkat förutsättningarna för en snabb utbyggnad. kommer flertalet av kommunerna att färdigställa sina IT-infra- strukturprogram vilket är ett villkor för att kunna ansöka om stöd till nätutbyggnad. Dessa faktorer sammantaget förklarar en viss fördröjning av utbyggnaden. Antalet ansökningar om stöd och därmed utfallet förväntas öka . Tabell 11.3 Utnyttjande av statligt stöd till IT-infrastruktur- program och nät (andel av kommunerna) PTS redovisar i rapporten i att, vilket framgår av ovanstående tabell, av kommunerna har sökt eller avser att söka stöd för IT-infrastrukturprogram, att av kommunerna har sökt eller avser att söka stöd för ortssammanbindande nät och att av kommunerna har sökt eller avser att söka stöd för områdesnät. PTS påpekar vidare i rapporten att det ännu är för tidigt att 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 bedöma hur utbyggnaden av IT-infrastruktur påverkar den regionala utvecklingen. PTS konstaterar dock att det redan nu finns vissa konstaterade effekter i kommuner med utbyggd IT-infrastruktur. Studien har visat att servicen förbättrats (t.ex. offentlig service, telemedicin, service till turister), samt att möjligheten till utbildning förbättrats genom t.ex. distansutbildning. Förutsättningar har även skapats för att behålla företag och för nyetableringar, samt för en ökad samverkan mellan företag. I rapporten konstateras också att det i av alla kommuner finns områdesnät i åtminstone någon del av kommunen (med områdesnät menas i detta sammanhang alla nät med optisk fiberkabel, radiolänk, uppgraderad TV-kabel och telefonnät som uppgraderats för ADSL-användning). Det finns områdesnät i av landets tätorter (med mer än 200 invånare). I endast drygt 20 kommuner saknas områdesnät helt i tätort. Möjligheten att ansöka om skattereduktion för höga anslutningskostnader har utnyttjats i begränsad omfattning. har endast ca 1 230 hushåll och företag yrkat avdrag. har påbörjat sin utbyggnad. hade 188 av landets 289 kommuner anslutits till stomnätet. gjorde bedömningen att ca 70 av landets kommuner inte skulle komma att nås vid utgången av 2002 under rådande förutsättningar. Informationssäkerhet och tillitsfrågor uppmärksammas i allt större utsträckning. har ansvarsfördelningen mellan de statliga myndigheterna förtydligats, vilket har förbättrat förutsättningarna för informationssäkerhetsarbetet. har hotet från externa aktörer ökat, men de interna hoten överväger fortfarande. Småföretagarna är en grupp som inte känner sig tillräckligt informerade om säkerhetsfrågor trots att dessa ofta kan vara centrala för verksamheten. Bristen på kompetent personal är ett ytterligare problem. Enligt inom IT är det enligt de tillfrågade arbetsgivarna inte brist på utbildad personal, utan snarare på personal som också har praktisk erfarenhet av informationssäkerhetsfrågor. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Internationellt samarbete är en förutsättning för att lösa tillitsproblemen bl.a. på grund av Internets gränsöverskridande natur. Under det svenska ordförandeskapet i EU antogs en resolution om Informations- och nätsäkerhet och under det belgiska ordförandeskapet följdes denna upp med en resolution om en gemensam inställning och särskilda åtgärder på området för nät- och informationssäkerhet. OECD-arbetet har lett till att nya säkerhetsriktlinjer har antagits Guidelines for the Security of : Towards a Culture of Security. Kvalificerade elektroniska signaturer har ännu inte kommit i bruk i . Flertalet insatser för att öka kompetensen inom IT har genomförts inom utbildningsområdet. Resultaten av dessa insatser redovisas under politikområde Utbildningspolitik. Tillgång till personer med specialiserad IT- kompetens är av stor vikt för utveckling som kunskapsnation. () beskriver i rapporten finns jobben 2002 att arbetsmarknaden befinner sig i en svacka inom IT- och teknikyrken. Konjunkturnedgången har lett till uppsägningar och minskade anställningsbehov. Den totala ökningen av antalet sysselsatta inom IT-yrken uppskattas till endast 2 000 personer 2002. var den 15 000 personer och året innan 20 000 personer. AMS bedömer dock att svackan är tidsbegränsad. AMS tar även fram ett bristindex för olika yrken. Vad gäller IT-yrken visar detta att bristen på IT-personal genomgående sjunkit kraftigt, i synnerhet för yrken som inte kräver längre högskoleutbildning. Inom yrken som kräver längre högskoleutbildning närmar sig arbetsmarknaden balans mellan tillgång och efterfrågan, med stor brist. Antalet antagna på IT-utbildningar har ökat kraftigt och många nya tvärvetenskapliga utbildningar har startats. /2002 antogs 11 673 studenter till programutbildningar inom IT, enligt . Även antalet examinerade har ökat kraftigt. /2000 tog 4 076 personer examen från en IT-utbildning, att jämföra med 2 915 personer . Av stor betydelse för den grundläggande IT- kompetensen är tillgången till datorer och Internet. En stor del av befolkning har dator i hemmet, vilket bl.a. den så kallade personaldatorreformen har bidragit till. Enligt Eurobarometern hade högst datorpenetration i hemmet i jämförelse med andra EU-länder. Enligt en undersökning från SCB använde var tredje person, , dator i hemmet . använde sig av dator, medan aldrig gjorde det. Användningen har gått upp jämfört med . Tillgång till och användning av Internet var också omfattande i . Enligt SCB använde av befolkningen i åldrarna Internet i hemmet eller på annan plats. Bland yngre använde sig så gott som alla av Internet, av 1619-åringarna. I den äldsta gruppen i undersökningen, , var andelen . Även användningen av dator i arbetet är utbredd. Över hälften av anställda i EU använder sig av datorer i sina arbeten. Denna siffra har ökat med omkring en femtedel , enligt Eurobarometern . I använde av de sysselsatta dator i arbetet. Detta placerar i täten tillsammans med . I uppger nära hälften av de som använder dator i arbetet att de fått utbildning för detta på arbetsplatsen. Detta kan jämföras med bara var tredje person som är genomsnittet för hela EU. har gjort en utvärdering av personaldatorreformen. I rapporten uppskattas att 750 000 hushåll har fått tillgång till en personaldator. Hälften hade ingen dator tidigare. Undersökningen visar att de som skaffat en personaldator till hushållet har ökat sin kompetens i olika avseenden. Datorkunskapen hos personaldatoranvändarna verkar vara högre än hos andra datoranvändare. Personaldatoranvändarna uppgav att självförtroendet stärkts och att de blivit aktivare på arbetsmarknaden. Var tredje angav att deras chanser att få nytt arbete ökat. Nästan lika många hade fått nya arbetsuppgifter på sina arbetsplatser. För de personer som saknar den baskompetens som arbetslivet förutsätter finns i bl.a. den kommunala gymnasiala vuxenutbildningen. Denna innehåller ett stort utbud av kurser med IT-inriktning på olika nivåer. är en del av den kommunala vuxenutbildningen. Satsningen omfattade knappt 117 000 heltidsplatser. av deltagarna studerade dator- användning och studerade datakunskap. Den svenska telemarknaden fortsätter att öka i värde och det är de nya formerna för kommunikation, SMS () och Internetanslutning med högre överföringshastighet, som dominerar utvecklingen på marknaden. Sammantaget omsatte fast telefoni och mobila teletjänster . Om även Internetmarknaden räknas in, uppnås en årsomsättning på , vilket betyder en ökning på jämfört med . De mobila teletjänsternas andel av marknaden har ökat från . behåller sin position som den största operatören men bolagets andel av den totala marknaden för fast telefoni och mobila teletjänster har sjunkit från 2001. Allt tyder på att konkurrensen kommer att hårdna ytterligare. Diagram 11.1 Intäkter (mnkr) för fast telefoni och mobila Ovanstående diagram visar en marknadstillväxt där mobila teletjänster utgör en allt större andel av den totala intäktsmarknaden. Marknaden för fast telefoni fortsätter att endast utvecklas marginellt. För de olika deltjänsterna varierar dock utvecklingen en del. Intäkterna från abonnemang utgör , vilket motsvarar av det totala marknadsvärdet för fast telefoni. Antalet PSTN- abonnemang (vanliga abonnemang på fasta telefonnätet) fortsätter att minska. Privatkundernas PSTN-abonnemang ökar dock igen vilket får ses som ett trendbrott. En delorsak är att hushållen ansluter sig till ADSL som kräver att ett PSTN-abonnemang finns i botten. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Konkurrensen på marknaden för abonnemangsintäkter existerar i praktiken inte. Vid slutet av 2001 fanns det drygt 5,7 miljoner PSTN- abonnemang. Bara en bråkdel av dessa, mindre än en promille, tillhandahålls av en annan operatör än . höjde abonnemangsavgiften från . En ytterligare höjning till från aviserades. PTS ansåg dock att det inte fanns utrymme för höjningen enligt telelagens krav på kostnadsbaserad prissättning. drog sedermera tillbaks den aviserade höjningen. Antalet förvalskunder fortsätter att öka kraftigt, till och med i högre grad än . Vid slutet av 2001 hade 1,5 miljoner fasttelefonikunder valt en alternativ operatör till som förvalsoperatör. Av dessa förvalskunder var 1,3 miljoner privatkunder vilket motsvarar en tredjedel av samtliga privata abonnemang för fast telefoni (PSTN och ISDN). Förvalskundernas antal får anses synnerligen högt och det bekräftar att förvalsreformen som genomfördes utvecklats till en betydande framgång för ökad konkurrens. Förval kan förväntas få ännu större ekonomisk betydelse efter när förval för lokalsamtal förenklades. Diagram 11.2 Prisutveckling (kr/min) fast telefoni enl. Telias prislista. Fjärr//Nationella Ovanstående diagram visar att priserna på nationella och internationella samtal har sjunkit kraftigt medan priset för lokalsamtal stigit. Dock har priserna stabiliserats . De svenska hushållens kostnad för fast telefoni är bland de absolut lägsta i . skall i enlighet med ett kommissionsbeslut från (2001/22/EG) sammanställa information om bolagets prestationer med avseende på servicekvalitet och 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Denna information skall på begäran skickas till PTS. Leveranstiden för abonnemang tycks generellt sett vara längre i . Vidare är felfrekvensen per anslutning lägre i jämfört med övriga landet. Utav Telias samtliga tillgängliga automater har varit i användbart skick. Antalet fakturor för telefoni till fast nätanslutningspunkt som bestridits har sjunkit jämfört med det första. Omsättningen för mobila teletjänster ökade från till , en ökning med . Marknaden för mobil kommunikation tycks ha kommit in i en lugnare fas mätt genom tillströmningen av nya abonnenter. ökade antalet abonnemang och kontantkort (att jämföra året innan) till ca 7,2 miljoner. Av dessa är abonnemang som innehas av privatkunder. Nettotillväxten av mobilkunder domineras av kontantkortskunder som står för . Av samtliga GSM-kunder är kontantkortskunder, en ökning med . Då många abonnenter har dubbla abonnemang är det svårt att korrekt mäta penetrationen. Med måttet antal abonnemang som andel av hela befolkningen är anslutningen vid slutet av 2001, en ökning sedan föregående år. är bland de länder som har den högsta penetrationen av mobiltelefoner i . Diagram 11.3 Antal abonnemang och kontantkort för mobila teletjänster 1994-2001 Ovanstående diagram visar att antalet abonnemang ökat kraftigt och att andelen kontantkort ökat även om takten nu lugnat ner sig. Det finns tre mobiloperatörer med egna mobilnät som täcker hela landet: , och . hade vid det senaste årsskiftet en marknadsomsättning avseende mobila tjänster på , Tele2 , Europolitan och övriga tjänstetillhandahållare . Diagram 11.4 Utveckling marknadsandelar (procent) mobiltelefoni 1994-2001 Ovanstående diagram visar att Telias marknadsandel avseende antal abonnemang sjunkit från (NMT, GSM) till (NMT, GSM). ökade antalet tjänstetillhandahållare av mobila teletjänster från två till runt tio varav några dock är dotterbolag till de nätägande mobiloperatörerna. Verksamhet som bedrivs av de tjänstetillhandahållare som tecknat avtal med mobiloperatörer har, som tidigare nämnts, ännu en relativt begränsad omfattning. Diagram 11.5 Genomsnittlig månatlig intäkt (kronor) per Ovanstående diagram visar att den genomsnittliga månatliga intäkten per mobilkund har sjunkit , men att det har skett en stabilisering runt . Diagram 11.6 Antalet skickade SMS (miljoner) 1998-2001 Av den totala genomsnittliga intäkten står SMS för . Diagrammet ovan visar att SMS-meddelanden fortsatte att öka stort . Drygt en miljard meddelanden skickades, av vilka privatkunder sände . Ett viktigt steg mot att kunna erbjuda mobila datatjänster är införandet av GPRS (). I GSM-näten är överföringskapaciteten upp till 14,4 kbit/s. Med GPRS-tekniken kan operatörerna uppdatera GSM-näten och möjliggöra en högre överföringskapacitet (upp till 115 kbit/s). , och erbjuder GPRS . Den förväntade användningen av GPRS har inte tagit fart . Avsaknaden av ett brett urval av enkla, användbara tjänster och information bedöms vara en orsak. Mobil nummerportabilitet hade varit möjligt . Statistiken visade att totalt 149 045 telefonnummer överlämnats under den tiden. Antalet överlämnanden är ett tecken på att abonnenter i viss utsträckning utnyttjar tillfället att ta med sig sitt nummer när man byter operatör.