prop · GQ0329 · 2003-01-21 00:00:00 — IPCC lyfts i genomförandeplanen fram som ett exempel på hur internationella vetenskapliga analyser kan bidra till politiska beslut. De industrialiserade länderna åtar sig att försöka bidra till att bygga upp forskningskapacitet, miljöövervakning och miljöförvaltning i utveck- lingsländer. Världstoppmötet i rekommenderade olika former av samverkan och partnerskap för att på alla nivåer och med olika grupper i samhället främja arbetet med hållbar utveckling. Nationella råd för hållbar utveckling bör enligt genomförandeplanen skapas eller förstärkas. Genomförandeplanen anger vidare att allmänhetens intresse bör gagnas genom fortsatt öppenhet och tillgång till information om det pågående arbetet. för och Habitat väntas lämna förslag till hur nationella, regionala och lokala samverkansinitiativ Skr. 2002/03:29 för hållbar utveckling mellan myndigheter och viktiga samhällsgrupper, däribland näringsliv, folkrörelser och forskningsinstitutioner, kan uppmuntras. En samlad kunskap om pågående och nya partnerskap för hållbar utveckling är önskvärd. Initiativ som involverar många sektorer och som uppvisar förmåga att effektivt främja hållbar utveckling bör framhållas så att lärdomar kan dras. Regeringen kommer i sin revidering av nationella strategi för hållbar utveckling att beakta hur samverkansinitiativ kan tas till vara i den samlade politiken för hållbar utveckling. Ett fungerande näringsliv är en väsentlig aktör i arbetet med att minska fattigdomen. Näringslivet producerar varor och tjänster som kan öka välståndet. minskar resursförbrukningen i produktionen och ökar det sociala välbefinnandet hos sina anställda. För att stödja svenska företags ökade insatser för hållbar utveckling kommer regeringen att fortsätta utveckla initiativet Globalt ansvar tillsammans med det svenska näringslivet. Samverkan för att skapa boendemiljöer och handel i som understödjer hållbar utveckling har pågått . De måldokument som tagits fram gemensamt är i färd med att omsättas i handling. De svenska folkrörelserna bär på en tradition som i hög grad bidragit till vårt lands demokrati, välfärd och miljöansvar. Folkbildningen som bidragit till att lägga grunden till allmänhetens medvetenhet i frågor som rör hållbar utveckling har fortsatt en viktig roll härvidlag. En ledande svensk FN-politik är beroende av folkligt stöd, kunnande och engagemang. Representanter för folkrörelser och ungdoms- organisationer inbjöds därför att ingå i den svenska förhandlings- delegationen genom hela Johannesburgprocessen. Svenska folkrörelser spelar också en handgriplig och betydelsefull roll i det internationella utvecklingssamarbetet och i kampen för jämställdhet, mänskliga rättigheter och fattigdomsbekämpning. Människor skall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Regeringen kommer därför att genomföra återkommande s.k. folkrörelseforum för dialoger mellan regeringen och företrädare för folkrörelser, föreningar och andra medborgarsammanslutningar. kommer ett sådant Folkrörelseforum med tre seminarier och en stor konferens att arrangeras för att diskutera förutsättningar att verka i den ideella sektorn. Den statliga folkrörelsepolitiken samordnas genom en arbetsgrupp inom med representanter för samtliga departement (Ju 2001:O). Ungdomar lämnade ett mycket viktigt bidrag till den svenska uppföljningen av genom att driva på det lokala Agenda 21-arbetet. Inför världstoppmötet i gav regeringen stöd till ungdomsrörelser i syfte att låta dem ge uttryck för sina idéer och sin kritik. arrangerade , som en del i det svenska EU-ordförandeskapsprogrammet, en ungdomskonferens i med omkring 250 deltagare från 107 länder. Regeringen ger i uppföljningen av världstoppmötet stöd till för Ungdomsorganisationer, LSU, som genomför en informationsinsats i svenska skolor om hållbar utveckling. Genomförandeplanen framhåller att utbildning är en viktig faktor för att främja hållbar utveckling och att aspekten hållbar utveckling skall integreras på alla nivåer av utbildningssystem för att främja utbildning som en nyckelfaktor för förändring. Alla medborgare måste dessutom ha tillgång till ett brett spektrum av formell och informell utbildning för livslångt lärande och för att främja hållbar utveckling. att fortsatt sträva efter att alla former och nivåer av utbildning i skall inkludera aspekten hållbar utveckling. Det skall ingå som en naturlig del i alla ämnen där det är relevant men även kunna ges, särskilt vid högre utbildning, som specialiserade kurser. Lärarna har en avgörande betydelse för att aspekten hållbar utveckling inkluderas i undervisningen. Eftersom denna aspekt omfattar både sociala, ekonomiska och miljömässiga faktorer som är sinsemellan beroende ökar lärarnas behov av att samarbeta över ämnesgränser. Utbildningen av lärare måste beakta detta och dagens lärare ges möjlighet till kvalificerad kompetensutveckling såväl i valet av undervisningsmetoder som inom respektive ämne. forskning och utveckling med tanke på utbildning för hållbar utveckling måste därför ske. Omställningen till ett hållbart samhälle fordrar att personer i alla positioner i livet har kunskap för detta. Det betyder att beslutsfattare och andra yrkesverksamma, som inte fått del av aspekten hållbar utveckling under sin reguljära utbildningstid, har ett behov av fortbildning för detta Det är nödvändigt att vuxenutbildningen och högre utbildningen kan erbjuda sådan möjlighet men även folkbildningen kan fylla en viktig funktion härvidlag. är ledande i arbetet med att ta fram en strategi för utbildning för hållbar utveckling inom . behandlas vid miljöministermötet i och bör leda till ett fortsatt nationellt arbete med att ta fram planer för hållbar utveckling. Även inom Baltic 21 finns ett handlingsprogram för utbildning och behandlade utbildningsfrågorna, efter toppmötet i , vid ett möte dit inbjöds att presentera det pågående arbetet inom Baltic 21 och UNECE. I sitt tal vid världstoppmötet underströk statsministern bl.a. behovet av att stödja utbildning för hållbar utveckling. Han nämnde därvid att är berett att inbjuda representanter för pedagogisk och vetenskaplig verksamhet på högsta nivå till ett internationellt seminarium med syftet att bana nya vägar för utbildning för hållbar I har den traditionella miljöforskningen länge varit stark och det finns stor anledning att väl förvalta denna kompetens som det har tagit att bygga upp. står svensk och internationell forskning inför nya stora utmaningar för att kunna utgöra grunden för beslutsfattande som vänder icke hållbara trender i samhället. Genomförandeplanen anger att det finns behov av sektorsövergripande och tvärvetenskapliga forskningsansatser för att ge underlag för beslutsfattande om hållbar utveckling. Att utveckla kopplingen mellan forskning och politik i samspel med lokal kunskap är en stor gemensam Skr. 2002/03:29 utmaning. Miljövårdsberedningen arrangerade tillsammans med ett flertal svenska forskningsråd en konferens om forskning och hållbar utveckling Efter utmaningar för forskarsamhället. Konferensen behandlade vad svensk forskning kan bidra med för att klara uppdragen efter världstoppmötet och framtidens utmaningar för hållbar utveckling. Regeringen bedömer att forskningen är en nyckelfaktor för hållbar utveckling. Det är naturligt att beakta dessa frågor i det arbete som snart inleds med att ta fram en forskningspolitisk proposition, som regeringen avser att lämna till . har ett arbete pågått med att utveckla EU:s forskningspolitik. har detta arbete kulminerat genom att det sjätte ramprogrammet, Ramprogram för forskning och teknisk utveckling, färdigställts. Regeringen står bakom den nya inriktningen. Den innebär inte minst en ökad öppenhet för gränsöverskridande forskningsprogram inom EU. Finansieringen av forskning inom ramen för programmet uppgår till . Hållbar utveckling får genom sjätte ramprogrammet en central roll i europeisk forskning. Under det svenska ordförandeskapet i EU lades grunden till denna genom ett svenskt förslag. Som en del i ordförandeskapet arrangerade regeringen också den europeiska vetenskapskonferensen the Gap om relationen mellan vetenskap och samhälle för hållbar utveckling. Det internationella forskningssamarbetet är av fundamental betydelse för ett litet land som som har höga ambitioner inom forskningsområdet. Efter inträdet i EU har en stor del av detta samarbete ägt rum i men alltmer intresse riktas nu gentemot länder utanför EU. Ett uttryck för detta är de tekniska och vetenskapliga kontor som () har etablerat vid ambassaderna i , och . Bevakningen av forskning och utveckling inom området hållbar utveckling är ett viktigt område för kontoren. Alla statliga forskningsfinansiärer har ett uppdrag att på olika sätt stödja och främja internationellt forskarutbyte. Ett särskilt uppdrag har forskningsavdelningen SAREC inom Sida som har omfattande medel för att bygga upp forskarmiljöer i utvecklingsländer samt att stödja forskning om . Forskning om hållbar utveckling är ett särskilt prioriterat område. har tagit fram en första uppsättning nationella indikatorer för hållbar utveckling, Sustainable Development Indicators for , som publicerades av SCB i samarbete med . genomförs en utvärdering av hur dessa indikatorer förhåller sig till den nationella strategin för hållbar utveckling och till internationella indikatorer för hållbar utveckling. Därefter kommer indikatoruppsättningen att ses över så att indikatorerna speglar hur vägen mot målen i strategin utvecklas. Även i miljömålsarbetet sker utveckling av indikatorer för att redovisa Skr. 2002/03:29 en samlad bedömning av utvecklingen mot miljökvalitetsmålen. Resultaten presenteras i en rapport från . Det pågår ett arbete med att utveckla indikatorer för hållbar utveckling inom det , Baltic 21, EU, i och inom CSD. Inom ramen för arbetet med för hållbar utveckling vidareutvecklas indikatorer. Här verkar för att även indikatorer för folkhälsoområdet skall utvecklas. Genom att delta i arbetet med utvecklande av den s.k. Århuskonventionen (konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslut och rätt till överprövning i miljöfrågor) har medverkat till att Riodeklarationens princip 10 inom kommit till utryck i en rättsligt bindande form. har undertecknat konventionen och förberedelser pågår för en ratificering. deltar också aktivt i, och bidrar ekonomiskt till, det arbete som utförs inom ramen för konventionen för att utveckla dess regelverk och sprida kunskap om dess innehåll. Inom ramen för det europeiska samarbetet deltar i utvecklandet av tre direktiv som syftar till att införa Århuskonventionens principer i gemenskapsrätten. Arbete har också påbörjats med en rättsakt genom vilken konventionens regler om allmänhetens tillgång till miljöinformation, deltagande i beslut och tillgång till rättslig prövning skall göras tillämpliga även på EG och dess institutioner. anslöt sig i till initiativet Partnership Principle 10, som verkar för information, deltagande och möjlighet till rättslig prövning vid beslut om miljöfrågor. Sida stödjer arbetet i och diskussioner förs med om hur arbetet ska utformas i . Under världstoppmötet förmedlade löpande information om händelserna i via Internet. På så sätt ökade allmänhetens och intresseorganisationernas insyn. Regeringen har som ett led i uppföljningen av kraftigt förstärkt utbudet av information om hållbar utveckling på hemsidan . (M 1999:03) utreder till , på regeringens uppdrag, reglerna om miljökonsekvensbeskrivningar i . Bland annat studeras om förfarandet är effektivt och ger miljökonsekvensbeskrivningar av tillräckligt hög kvalitet och om myndigheter, allmänhet m.fl. har tillräckligt stort inflytande över begränsningar av skadeverkningar av projekten. Hur det nya EG-direktivet om miljöbedömningar av vissa planer och programs miljöpåverkan (01/42/EG) kan genomföras i svensk lagstiftning utreds på regeringens uppdrag av den parlamentariska kommitté (M 2002:05) som ser över plan- och bygglagstiftningen. Med den nya lagstiftningen kommer miljöpåverkan av bl.a. kommunernas fysiska planer att redovisas tydligare och mer utförligt än . deltar aktivt i förhandlingarna inom UNECE om ett nytt protokoll om strategiska miljöbedömningar till konventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang (Esbokonventionen) som skall gälla planer, program och eventuell policy Protokollet avses öppnas för undertecknande vid Skr. 2002/03:29 miljöministerkonferensen i . Alla samhällsgrupper behövs i den svenska uppföljningen av världstoppmötet. Samarbetet mellan statliga och icke-statliga aktörer, såväl offentliga som privata och frivilliga, är av avgörande betydelse för att skall kunna förverkliga omställningen till hållbar utveckling. arrangerade, tillsammans med stad, i och , den nationella uppföljningskonferensen i med cirka 800 deltagare. Ett fyrtiotal workshops och seminarier ingick i konferensen, arrangerade av högskolor, folkrörelser, näringsliv och myndigheter, inklusive flera av departementen. Konferensen erbjöd alla intresserade möjlighet att diskutera innebörden av överenskommelserna vid världstoppmötet och utveckla konkreta förslag på åtgärder för det fortsatta arbetet för hållbar utveckling. Konferensens inledande programpunkt, , en workshop i jätteformat, var speciellt inriktad på att skapa dialog och delaktighet. Med hjälp av en beprövad dialogteknik fick alla Envisions deltagare möjlighet att komma till tals. För att nå hållbar utveckling krävs delaktighet från medborgarna. Med anledning av detta skapade möjlighet för intresserade som inte kunde komma till att delta aktivt på Envisions via webbplats. Via webben kunde tittarna dels följa konferensen i direktsändning, dels delta aktivt i . Cirka 400 personer följde sändningen och 17 satellitgrupper bestående av bl.a. studenter och representanter för folkrörelser och företag skickade in förslag. Efter diskussioner i små grupper runt caféborden eller vid datorerna presenterade varje grupp tre åtgärdsförslag. Slutligen röstade deltagarna fram prioriterade förslag på åtgärder som regeringen borde vidta för att åstadkomma hållbar utveckling inom de tio tematiska områden som behandlats i föregående avsnitt av denna skrivelse. Resultatet av omröstningen och en kortfattad analys återfinns på webbplatsen /envisions och kommer att tas tillvara i regeringens fortsatta uppföljning av världstoppmötet. Förslagen lade stor tonvikt vid utbildning och information samt vid ekonomiska styrmedel för att åstadkomma hållbar utveckling. En tredje metod för att driva på förändring, som fick brett genomslag, var förslag om samverkan mellan olika samhällsaktörer. föreslog också en lång rad åtgärder för att skapa ett produktivt samarbete över intressegränserna, i syfte att åstadkomma ekonomisk tillväxt och social välfärd utan miljöförstöring. Allmänt efterfrågades tydlig politisk styrning med staten som föregångare i omställningen till hållbar utveckling. Behovet av mötesplatser för erfarenhetsutbyte samt en vitaliserad demokrati med fördjupad syn på välfärd betonades. Under konferensen skapades vidare ett stort träd. Mer än 250 löv Skr. 2002/03:29 fylldes av deltagarnas tankar och idéer. Även dessa idéer och förslag publicerades på webben (se konferensens webbplats: ) för att kunna användas i det fortsatta arbetet efter världstoppmötet. Regeringen överväger hur man bäst kan bidra till att hålla kreativiteten i det svenska arbetet för hållbar utveckling vid liv. Dialogen och förslagen från Envisions kommer att beaktas i arbetet med den kommande utvecklingspropositionen och revideringen av den nationella strategin för hållbar utveckling. Möjligheterna att använda regeringens webbplats som idébank och behovet av någon form av återkommande mötesplats kommer särskilt att beaktas. En konferensrapport med huvuddragen från Envisions seminarier kommer att tas fram tillsammans med en kort film, som publiceras på . 6 Sammanfattning av det fortsatta arbetet Världstoppmötet om hållbar utveckling skall få bestående effekter i den svenska politiken för global utveckling, i svensk inrikespolitik och i det svenska samhället. All utveckling skall vara hållbar utveckling. Omställ- ningen är omfattande från en epok då människor och naturresurser var förbrukningsvaror i industrialiseringen till ett system där all utveckling sker inom gränserna för ekosystemens bärkraft och där social utveckling ställs i centrum. Det ligger en möjlighet i att förverkliga åtagandet i genomförandeplanen att främja de tre dimensionerna av hållbar utveckling såsom ömsesidigt beroende och stärkande. Resultatet vid världstoppmötet föranleder regeringen att analysera hur arbetet för hållbar utveckling bör samordnas på nationell nivå. har kommit en bra bit på väg sedan . Ändå förestår långtgående förändringar av livsstil och samhällsordning för att leva upp till målsättningarna från . för och Habitat väntas i sitt slutbetänkande bidra med förslag till regeringen hur resultaten från och bör förvaltas och föras vidare. Även den fortlöpande uppföljningen och utvärderingen av den nationella strategin är en del i det långsiktiga förändringsarbetet för en hållbar utveckling. Mål, åtgärder och utmaningar I skrivelsen har redovisats av regeringen genomförda och pågående åtgärder som leder till uppfyllelse av målen i genomförandeplanen. Några av de utmaningar som förestår har också belysts. I det följande görs en översiktlig sammanfattning av skrivelsens innehåll. Ett urval av för svenskt vidkommande viktiga mål i genomförandeplanen anges enligt samma tematiska struktur som i skrivelsens avsnitt 4. Referens görs inom parentes till relevanta paragrafer i genomförandeplanen. I de två övriga kolumnerna redovisas exempel på åtgärder respektive utmaningar. Sammanställningen är inte avsedd att vara fullständig men underlättar förhoppningsvis tolkningen av de mer utförliga beskrivningarna i skrivelsen. Genomförda eller pågående åtgärder Arbetsgrupp för globaliseringsfrågor har Tillvarata invandrares kompetens, bekämpa SGöra globaliseringen tillgänglig och rättvis för alla (47). skrivit två rapporter. ohälsa, öka jämställdheten, satsa på SÖppen handel som främjar hållbar söker ändra EU:s förordning utveckling och social rättvisa (47). 2029/91 om ekologisk produktion och Främja öppenhet för handel på rättvisa villkor, mellanstatliga avtal om företagens inrätta en för exporterande investeringar och kunskapsutbyte. ansvar (49). Främja jämställdhet i alla delar av Initiativ till hållbarhetsbedömningar av (84). handels- och samarbetsavtal. Det internationella samarbetet behöver god finansiella arkitekturen och stabilisera Svenskt stöd till Europeiska kommissionens kortsiktiga kapitalflöden (86). samhällsstyrning i fokus. SMinska och avskaffa tullar på om företagens sociala ansvar. Ömsesidigt stödjande relation mellan WTO och Projektet ansvar stimulerar företag exportsubventioner (92). SUppmuntra frivillig användning av att följa och etiska riktlinjer. miljöregler skall inte få undergrävas av miljökonsekvensbedömningar (97). Ekonomiskt stöd till handelskammare, SGöra handelssystem och miljöavtal ömsesidigt stödjande (98). diversifiering av export m.m. i . Forma globaliseringen så att den sker på Initiativ med till en internationell rättvisa villkor och utveckla så att de begränsar länders utsatthet. Task Force for Global Public Goods med Utveckla den generella välfärden och anpassa den till globaliseringens förutsättningar. Genomförda eller pågående åtgärder Institutionellt ramverk för hållbar Nationell strategi för hållbar utveckling Förstärka samordningen av arbetet med hållbar miljömässiga, sociala och ekonomiska presenterades 2002 och revideras under utveckling på nationell nivå. hänsyn (2). 2003 efter konsultationsprocess. Tillämpa ett arbetssätt som bygger på dialog villkor som främjar sparande, med berörda parter på lokal och regional nivå. till att under 2002-2004 minska utsläpp av mänsklig kapacitet (83). växthusgaser och spara energi genom Understödja ett intensifierat arbete bland lokala SÖka mänsklig och institutionell aktörer, präglat av helhetssyn och förnyelse. kapacitetsbyggnad (127). Översyn av för hållbar Förstärka EU:s Cardiffprocess för integrering av SFrämja rättssäkerheten, förstärka miljöhänsyn i alla politikområden samt det internationella samarbetet (139). Europeiska rådets vårtoppmöte. Lissabonprocessen för hållbar utveckling både SAnta hållbar utveckling som deltar i strategiarbete för hållbar inom unionen och i dess relationer till grundläggande i FN:s övergripande ramar (143). utveckling inom , och Arktiska Vidareutveckla UNECE:s arbete med hållbar genomförandeplanen på regional nivå Förberedelser har inletts inför utveckling och stärka erfarenhetsutbytet med (158). SGenomföra nationella strategier för översyn av svensk miljöpolitik. Bidra till förbättrad samordning mellan FN:s (162). funktionella kommissioner och inom den och Östersjöstaternas råd. har medverkat till resolution i FN:s generalförsamling om uppföljning av Genomförda eller pågående åtgärder Strategi för ett giftfritt och resurssnålt Kartlägga vad som redan görs i och EU STioårigt ramverk av handlingsprogram för hållbara konsumtions- och samt vilka ytterligare insatser som krävs för att produktionsmönster (15). Stöd till Europeiska kommissionens vitbok bl.a. leder till minskade utsläpp av om integrerad produktpolitik. Skapa ett långsiktigt hållbart transportsystem koldioxid (20). Regeringen stöder skapandet av ett genom bl.a. kollektiva transportmedel och SFörebygga och minimera avfall (22). samverkan mellan skilda slag av SKemikalier produceras och används på ett sätt som minimerar negativa EU-direktiv om deponering och förbränning Använda livscykelperspektivet på produkter och effekter på människa och miljö år 2020 (23). av avfall följs upp med mottagningskriterier. STill utveckla strategi för Svenskt förbud mot användning av Öka spridningen av etiskt märkta produkter. (23). bromerade flamskyddsmedel och HA-oljor i Pris på varor och tjänster skall vara rättvisande system för klassificering och Nationellt centrum skapas för utveckling och integrera sociala och miljökostnader. märkning av kemikalier (23). SÖka internationellt samarbete till och export av miljöteknik. EU:s kemikalielagstiftning behöver utvidgas och skydd för ozonskiktet (39). EU-överenskommelse med biltillverkare att industrin skall känna till egenskaperna hos SFrämja hållbar turism (43). kemiska ämnen som marknadsförs. SÖka gruvnäringens bidrag till hållbar minska bränsleförbrukning till 2007. lagförslag väntas från Kommissionen . utveckling (46). Skapa förutsättningar inom EU för innovationer SFrämja spridning av miljöanpassad teknologi (105). och introduktion av produkter och tjänster som främjar hållbar utveckling. Kvalitetsmärkning av svensk ekoturism. Nya ozonnedbrytande ämnen behöver tillföras Samarbete med om hållbara städer. Montrealprotokollet och illegal handel stävjas. Genomförda eller pågående åtgärder Utvecklings- och metodarbete för att SHalvera andelen människor som lever på mindre än per dag och förebygga hemlöshet leds av . andelen som svälter (7). Handlingsplaner mot fattigdom och social Komma tillrätta med värderingar som tillåter SUtveckla nationella program för hållbar utveckling som ger fattiga mer utslagning inom EU-länderna har prostitution och kvinnohandel. egenmakt (7). analyserats och utvecklas . leder metodutveckling för att SGe kvinnor lika tillträde till Utvecklingsproposition för en samlad svensk jämställdhet i alla politikområden (7). politik för global utveckling lämnas till Särskilda insatser från det internationella ursprungsbefolkningar (7). Sida har sammanställt ett dokument som samfundet krävs för att och SFörbättra levnadsvillkoren för minst skall kunna uppnå millenniemålen. grund och vägledning för integrering av ett 2020 (11). Främja möjlighet att tillvarata sina SMinska riskerna för översvämning och helas Sidas verksamhet. genetiska resurser i ekosystemen.