prop · GQ031d25 · 2003-01-01 00:00:00 — Senast skall en myndighetsorganisation samt tillhörande lagstiftning finnas på plats. Målet för politikområdet är en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Miljö- och landsbygdsprogrammet tillämpas fullt ut . Målen för programperioden är formulerade som arealmål för miljöersättningarna och vad gäller målen i insatsområde II som antal beviljade stöd alternativt som effektmål. Sammantaget är anslutningen till miljöersättningar inom miljö- och landsbygdsprogrammet god. För flera av åtgärderna har målen uppnåtts , innan programperiodens slut. I något fall har målen överträffats medan andra ersättningsformer har en lägre anslutning. Bevarande av odlingslandskapets biologiska mångfald utgör en viktig del av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. För att bevara den biologiska mångfalden har hävden av betesmarker och slåtterängar avgörande betydelse. Både vad gäller biologiska och kulturhistoriska värden i sådana marker är måluppfyllelsen starkt beroende av arealen hävdad ängs- och betesmark. Anslutningen till de miljöåtgärder vilkas syfte är att bevara odlingslandskapets biologiska mångfald och kulturmiljövärden är mycket god. Ersättningarna till betesmarker och slåtterängar, natur- och kulturmiljöer samt öppet och varierat odlingslandskap har alla en måluppfyllelse på mellan av de kvantitativa mål som satts upp i programmet. Länsstyrelserna har upprättat cirka 18 000 åtgärdsplaner för skötsel av värdefulla betesmarker och slåtterängar. planerna är en viktig del i miljöersättningen till betesmarker och slåtterängar. De syftar till att anpassa skötseln till markernas specifika behov och värden som lantbrukarna får information och utbildning som ökar deras kunskaper om markernas natur- och kulturmiljövärden och hur dessa bäst kan bevaras. Anslutningen till miljöersättningen för ekologisk produktion uppgår till av den odlade arealen och arealen ökar kontinuerligt, ökningen uppgick till mellan . Det av fastlagda målet att av den odlade arealen skulle vara ekologiskt odlad är därmed på god väg att uppfyllas. Anslutningen uppgår till av arealmålet. Målen avseende den ekologiska animalieproduktionen är att av mjölkdjur och slaktdjur av nöt och lamm bör finnas i ekologisk produktion . Dessa är uppfyllda vad gäller nötkreaturen och på god väg att uppfyllas avseende lammproduktionen. Inom miljö- och landsbygdsprogrammet finns ett flertal åtgärder som syftar till att minska växtnäringsförlusterna från jordbruksmark. Miljöersättningen för minskat kväveläckage genom odling av fånggröda och senarelagd jordbearbetning har rönt stort intresse hos lantbrukarna, och den anslutna arealen är större än det uppsatta målet. Intresset för investeringsstöd till lantbrukare har varit stort sedan starten . beviljades knappt 1 130 stöd om totalt inom ramen för både miljö- och landsbygdsprogrammet och Mål 1, varav inom Mål 1. För perioden 20002006 är målet att 10 000 företag skall beviljas stöd inom ramen för investeringsstödet. beviljades 855 stöd inom ramen för programmet och sammantaget kommer troligen inte målet om antal företag att nås. En anledning till att målet inte ser ut att nås är att en stor del av stödet går till djurmiljöinvesteringar vilka blivit mer kostsamma än vad som beräknats. beviljades knappt 400 startstöd till yngre jordbrukare om totalt i hela landet. Målet att 200 unga brukare ska komma i åtnjutande av stödet är för uppfyllt. Intresset för de båda stöden har fortsatt att vara stort och antalet ansökningar har liksom föregående år överstigit tillgängliga medel. Däremot har intresset för investeringsstöd till kompletterande verksamheter varit svalt, särskilt i Mål 1-områdena, de 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 vanligaste förekommande investeringarna har varit djurstallar. Intresset för att ansöka om stöd för bearbetning och saluföring av jord- och skogsbruksprodukter har fortsatt att vara mycket stort i södra och . För programperioden 20002006 fokuserar mer på målen med stöden vid prioriteringen bland ansökningar. Stödet är inriktat på innovation och småskalig livsmedelsförädling. Denna prioritering ger positiva effekter och tillgänglig statistik visar att målet om 1 500 nya eller bibehållna arbetstillfällen bör kunna nås. För vidareförädlingsstödet beviljades 46 ansökningar till ett värde av . Drygt hälften av detta har gått till småskaliga, mindre kostnadskrävande projekt. Ansökningstiden har ändrats varför jämförelser kan vara missvisande. Beslut om projekt för att främja anpassning och utveckling av landsbygden började fattas först under slutet av . Intresset för nationella projekt är stort. På regional nivå är utfallet mer ojämnt främst på grund av administrativa svårigheter. har beviljat nio ansökningar för nationella projekt inom båda insatsområdena till ett värde av . På regional nivå har länsstyrelserna beslutat om stöd till 410 projekt till en summa om , även detta inom båda insatsområdena. Inom Mål 1 har fattats beslut om 35 projekt. Efter att kommissionen godkänt det svenska Leader+ programmet utsåg , mot bakgrund av en oberoende utvärdering, de tolv grupper som utgör programmets LAG-grupper (). Efterfrågan i form av inlämnande av intresseanmälningar eller fullständiga projektansökningar till LAG-grupperna bedöms ha varit god och är i linje med uppställda mål för programmet. Förändringar i verksamhetsstruktur gör att en jämförelse av resursåtgången vad gäller administrationen av stöden med föregående år inte är möjlig. Effekter av miljöförbättrande åtgärder i jordbruket De olika nationella handlingsprogrammen för jordbrukets miljöfrågor och insatser inom dessa 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 såsom lagstiftning, ekonomiska styrmedel, försöks- och utvecklingsverksamhet, etc. utgör en viktig del av arbetet med att nå de miljökvalitetsmål som berör jordbruket. Inom programmen har medel bl.a. fördelats till försöks- och utvecklingsverksamhet inom växtnäringsområdet, minskade risker vid användning av bekämpningsmedel, ekologisk produktion och biologisk mångfald. Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning omfattar delmål om bl.a. minskade kväve-, fosfor- och ammoniakförluster. I miljömålspropositionen (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36) anges som delmål att skall de svenska vattenburna utsläppen av kväve från mänsklig verksamhet till haven söder om ha minskat med års nivå. En minskning från jordbruket beräknas ha skett . Kväveutlakningen från beräknas vara oförändrad . Det finns behov av en omfattande minskning av kväveutlakningen fram . Den avsevärt ökade anslutningen till miljöersättning för minskat kväveläckage kommer att påverka utlakningen i rätt riktning. Ammoniakutsläppen skall enligt delmålet ha minskat med års nivå. Jordbruksnäringen står för merparten av utsläppen. har jordbrukets utsläpp minskat med . Anledningen är huvudsakligen minskat djurantal och ammoniakbegränsande åtgärder inom jordbruket. Enligt delmålet om vattenburna utsläpp av fosfor från mänsklig verksamhet skall dessa kontinuerligt minska års nivå. Fosforeffektiviteten i jordbruket har enligt beräkningar ökat avsevärt . Handlingsprogrammet för minskade risker vid användning av bekämpningsmedel bidrar till att uppnå bl.a. miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. har riskerna, mätt som hälso- och miljöriskindikatortal, minskat fram för att sedan öka något. Ökningen beror på en större försåld mängd aktiv substans. Orsaken till en ökad försåld volym aktiv substans är främst en förändrad grödfördelning som följd av den gemensamma jordbrukspolitiken. Likaså har kostnaderna för kemisk ogräsbekämpning minskat i förhållande till mekanisk ogräsbekämpning, t.ex. har användningen av glyfosatpreparat vid totalbekämpning av ogräs ökat påtagligt. Hela det nya miljö- och landsbygdsprogrammet är öppet för ansökningar och delar av programmet har varit öppet . överlämnade, på regeringens uppdrag, en översyn av miljö- och landsbygdsprogrammet . Regeringen kan konstatera att måluppfyllelsen för programmet överlag är mycket god. Intresset för och anslutningen till vissa stöd, t.ex. åtgärden för minskat kväveläckage, överskrider uppställda mål varför en uppföljning av effekterna på medelsförbrukningen inom programmet skall vidtas. Regeringen bedömer att miljöersättningarna till jordbruket är av stor betydelse för att uppnå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Detta gäller framför allt ersättningarna för skötsel av betesmarker och slåtterängar samt ersättningarna till natur- och kulturmiljövärden. Det är därför tillfredsställande att måluppfyllelsen inom dessa miljöersättningar är god. Regeringen konstaterar vidare att den höga anslutningen till ersättningen för minskat kväveläckage kommer att ha goda effekter på miljökvalitetsmålet Minskat kväveläckage. För insatsområde II i miljö- och landsbygdsprogrammet är intresset för stöd fortfarande större än de medel som budgeteras i programmet. Regeringen beräknar att möjlighet till ytterligare medfinansiering från i första hand länsstyrelser och kommuner finns. Stödet till utveckling av landsbygden har på regional nivå inte uppnått önskat resultat. Den administrativa hanteringen har av vissa län ansetts vara för komplicerad varför länen fattat färre beslut än vad som prognostiserats. Regeringen ser tillsammans med över frågan för att finna lösningar. Stöd till utveckling av landsbygden är ett viktigt instrument och utgör en viktig insats i uppfyllandet av målet med den regionala utvecklingspolitiken. Det nationella stödet till jordbruket i norra , i enlighet med artikel 142 i anslutningsfördrag med EU, har tillämpats . Det pågår en snabb strukturförändring inom jordbruket i norra 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 och antalet företag minskar liksom i andra delar av landet. Hela stödområdets andel av landets mjölkproduktion har varit i stort sett oförändrad, . I stödområde 1, den västligaste och mest fjällnära delen av stödområdet, har det däremot skett en långsam minskning av mjölkproduktionen med . Minskningen bromsades dock upp . Åtgärder för det fjällnära jordbruket är prioriterade inom Mål 1-programmen. Åtgärder i Mål 2-programmen kan i viss mån överlappa åtgärder i miljö- och landsbygdsprogrammet. Vissa åtgärder kan stödjas både genom Jordbruksfondens utvecklingssektion och Regionalfonden, dock aldrig . Landsbygdsåtgärder i Mål 1 har genomförts i en omfattning som i huvudsak följer programmen. Utbetalningen av ersättningar sker i förväntad takt. En halvtidsutvärdering kommer att genomföras . har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende och länsstyrelsernas verksamhet inom ramen för politikområdet. 6.8.144:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1 På tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002 minskades anslaget med 115 000 tkr. Anslaget används i huvudsak för att finansiera strukturstöd och miljöersättningar med anknytning till jordbruket inklusive det nationella stödet till jordbruket i norra . Från anslaget utbetalas även ersättningar för löpande åtaganden från den tidigare programperioden. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 6.3 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden -1 109 469 -2 096 671 -1 843 646 -1 230 000 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Startstöd till yngre jordbrukare, stöd till investeringar i jordbruksföretag, stöd till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter samt miljöåtgärder och åtgärder för landsbygdens utveckling är ersättningsformer som bygger på fleråriga förpliktelser om utbetalningar. Dessa kan i vissa fall även gälla åtgärder för kompetensutveckling. Detsamma gäller åtgärder inom ramen för strukturfondsprogrammen i Mål 1 och gemenskapsinitiativet Leader+. Detta innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för de av anvisade anslagsmedlen. Regeringen bör därför bemyndigas att , i fråga om ramanslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst 2 , varav 1 , , , och och därefter. Under anslaget har anvisats medel för de av tillämpade miljö- och strukturstöden med anknytning till jordbruket samt för det nationella stödet till jordbruket i norra . Lantbrukare i hela landet fortsätter att visa stort intresse för åtgärderna inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet. Regeringens avsikt är att följa den plan som finns för programmet i syfte att nå de mål som formulerats. Nyanslutningen till programmet och miljöåtgärderna har blivit något större än vad regeringen förutsett. Detta är naturligtvis positivt med avseende på åtgärdernas måluppfyllelse. Det stora intresset innebär att de ekonomiska ramarna tycks bli fullt utnyttjade. Kostnaden för hämtning och omhändertagande av kadaver i norra är avsevärt högre än i . Jordbruksnäringen svarar för kostnaderna upp till den nivå som motsvarar kostnaderna i . Därför har en ny organisation för insamling av kadaver i norra upprättats inom näringen. Genom den nya organisationen har kadaver samlats in i betydligt större omfattning . Ett statligt stöd för merkostnaden för kadaverhanteringen har införts inom ramen för stödet till jordbruket i norra . har beräknats till högst . Inom anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur finansieras ett nationellt anläggningsstöd för plantering av energiskog i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 1251/99 om upprättande av ett stödsystem, för vissa jordbruksgrödor, 2003. Inom utgiftsområde 21 Energi finansieras statliga insatser för forskning och utveckling på området (se avsnitt 6.4). För fortsatta insatser avseende stöd till energiskog se utgiftsområde 21 Energi. Regeringen bedömer anslagsbehovet till 2 för . Tabell 6.4 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 6.8.244:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Under anslaget anvisas medel motsvarande EU:s finansiering av strukturstöden inom jordbruket, investeringsstöd till lantbrukare, startstöd till yngre jordbrukare, stöd till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, regionala stöd, kompensationsbidrag till jordbruk i bergsområden och mindre gynnade områden, kompetensutveckling, miljöåtgärder i jord- och skogsbruket, åtgärder som främjar anpassning och utveckling av landsbygden m.m. som redovisas under anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 återfinns inom ramen för miljö- och landsbygdsprogram. Den nationella finansieringen av vissa informations-, utbildnings- och rådgivningsinsatser för skogsägare sker över anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och anslaget 41:1 samt anslaget 41:2 Insatser för skogsbruket. Till anslaget förs även Jordbruksfondens utvecklingssektions finansiering av Mål 1- och Leader+ programmen. Från anslaget utbetalas även ersättningar för löpande åtaganden från den tidigare programperioden. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 6.6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden -1 318 807 -1 639 153 -1 435 810 -1 310 000 -1 160 000 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Startstöd till yngre jordbrukare, investeringsstöd, stöd till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter samt miljöersättningar och andra kompletterande åtgärder är stödformer som bygger på fleråriga åtaganden. Detsamma gäller åtgärder inom ramen för strukturfondsprogrammen i Mål 1 och gemenskapsinitiativet Leader+. Detta innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska åtaganden som inte ryms inom ramen för de av anvisade anslagsmedlen. Regeringen bör därför bemyndigas att i fråga om ramanslaget 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst 3 , varav 1 , 1 , och och och därefter. har tilldelats från Jordbruksfondens garantisektion för finansiering av miljö- och landsbygdsprogrammet för EU:s budgetår 2002/2003. Regeringen bedömer anslagsbehovet till 1 för . Tabell 6.7 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 6.8.344:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 1 På tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen för föreslås en minskning av anslaget med 2 000 tkr. Anslaget disponeras av för att inom skilda nationella handlingsprogram, huvudsakligen genom försöks- och utvecklingsverksamhet, styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av bekämpningsmedel, bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden samt ökad andel ekologisk produktion. Anslaget får likaså disponeras för marknadsstödjande åtgärder för ekologisk produktion, uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken liksom effekterna av de verksamheter som finansieras under anslaget, standardiseringsarbete och verksamhet med funktionstest av lantbrukssprutor. Genom försöks- och utvecklingsverksamhet inom ramen för de nationella handlingsprogrammen kan projekt bearbeta aktuella, konkreta och angelägna frågeställningar med bäring på relevanta nationella miljömål. Resultaten ligger till grund för råd och rekommendationer om direkt tillämpliga åtgärder inom jordbruket . och Kemikalieinspektionen har kommit in med ett förslag till nytt handlingsprogram för användningen av bekämpningsmedel i jordbruk och trädgårdsnäring (2002:7). Regeringen avser att återkomma till med anledning av förslaget. Anslaget minskas med för att finansiera nödvändiga åtgärder på andra områden inom utgiftsområdet. beräknas anslagsbehovet till . Tabell 6.9 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 6.8.444:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Från anslaget betalas bidrag till jordbrukets yttre och inre rationalisering enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering (omtryckt 1988:999). disponeras anslaget helt för vissa omarronderingsprojekt i . Regeringen beräknar anslagsbehovet för till . Tabell 6.11 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 6.8.544:5 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. De utgifter som belastar anslaget utgör i huvudsak bidrag till investeringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter, underhåll och upprustning av dessa lägenheter, avvecklingsbidrag och avträdesersättning åt innehavare av fjällägenheter, gästgiveribestyr samt inlösen av byggnader m.m. i vissa fall. Fjällägenhet är en upplåtelseform som har sina grunder i lagstiftning . Det fanns totalt 83 fjällägenheter i , de flesta i . Frågor om nedläggning och friköp av fjällägenheter prövas av , medan beslutar om upplåtelser. , och gjorde en inventering av kvarvarande fjällägenheter. Hälften bedömdes ha högsta bevarandevärde och borde enligt verkens mening behållas i statlig ägo. Av inventeringen framgår att det då bland de mest bevarandevärda fjällägenheterna fanns omkring femton aktiva fjälljordbruk. En del av de övriga permanent bebodda fjällägenheterna har fortfarande viss hävd av marker och bevarade landskapselement. Många har representativ kulturhistorisk bebyggelse. Regeringen bedömer att anslaget bör föras upp med oförändrat belopp. Anslagsbehovet för beräknas vara oförändrat. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 6.13 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 44:5 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 6.8.644:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. Anslaget används för att återföra uppburen skatt på bekämpningsmedel och kväve i handelsgödsel i jordbruket till jordbruksnäringen. Huvuddelen av den återförda skatten används till åtgärder för att minska växtnäringsförluster från jordbruket och minska miljöriskerna inom växtskyddsområdet. En mindre del av beloppet återförs kollektivt till jordbruksnäringen för bl.a. informations-, utbildnings-, rådgivnings- och utvecklingsinsatser med syfte att främja hållbara produktionsmetoder. Skatten på bekämpningsmedel återförs kollektivt för forsknings- och utvecklingsinsatser med syfte att främja en hållbar utveckling inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 6.15 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen uttalade i budgetpropositionen för (prop. 2000/2001:1 volym 1, s. 36. resp. 230, bet. 2000/01:FiU1, rskr. 36) att en översyn bör göras av skatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel med sikte på att förbättra deras effektivitet som miljöstyrmedel utan att kraven på kostnadseffektivitet eftersätts. Regeringen har tillkallat en särskild utredare (2001:55) som skall lämna förslag . Utredningens förslag kommer att behandlas och eventuella förslag till förändringar av skatterna kommer tidigast att läggas fram i budgetpropositionen för . har hos anmält och fått godkänt vissa förslag till nationellt finansierade åtgärder i jordbruket. Därefter har beslut fattats om att från anslaget skall användas för informations-, utbildnings-, utvecklings- och rådgivningsinsatser med syfte att främja hållbara produktionsmetoder i jordbruket inom ramen för åtgärdsprogram för miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Likaså har beslut fattats om att skall tillföras Stiftelsen för forsknings- och utvecklingsverksamhet inom trädgårdsnäringen. har vidare utarbetat ett stöd till enskilda jordbrukare för upprättande av växtodlingsplaner. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 räknar med att de treåriga åtagandena för stöd till växtodlingsplaner beslutas efter och att stödutbetalningar avseende således sker . De årliga utgifterna för de cirka 30 000 växtodlingsplanerna beräknas till högst . Regeringen bör därför bemyndigas att för detta ändamål ingå ekonomiska åtaganden som medför utgifter på högst och högst . Den nuvarande återföringen av skattemedel beräknas fortgå t.o.m. . Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . bedöms anslagsbehovet till . Tabell 6.16 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Politikområdet omfattar verksamheten vid , rennäringen och information om samer och samisk kultur. Till politikområdet hör också arbete med urbefolkningsfrågor med både nationell och internationell verksamhet. verksamhet regleras i sametingslagen (1992:1433) och förordningen (1993:327) med instruktion för . anvisas medel till sin verksamhet över utgiftsområde 1 anslag 45:1 . Rennäringen regleras i huvudsak i rennäringslagen (1971:437) och i rennäringsförordningen (1993:384). är central förvaltningsmyndighet för rennäringen. Medel anvisas över utgiftsområde 23 anslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. Ur Samefonden lämnas bidrag för att främja och stödja rennäringen, den samiska kulturen och samiska organisationer. Fondens inkomster utgörs av upplåtelse- och intrångsersättningar. Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Samepolitik De skador som vilda djur orsakar rennäringen ersätts enligt viltskadeförordningen (2001:724). Anslaget redovisas under politikområdet Djurpolitik anslaget 42:6 Ersättning för viltskador m.m. Sameskolstyrelsens verksamhet regleras i sameskolförordningen (1995:205). Medel för stöd till sameskolorna anvisas över utgiftsområde 16 anslaget 25:8 Sameskolstyrelsen. För att stödja utbildning för vuxna samer har medel fördelats till Samernas utbildningscentrum under anslaget 25:15 Bidrag till viss verksamhet i vuxenutbildning.