prop · GQ031d3 · 2003-01-01 00:00:00 — avvecklades verksamheten i och antalet anställda i har minskats. 15.5.2 Analys och slutsatser Sammantaget anser regeringen att målen för verksamheterna inom statens internbank har uppfyllts. Bland annat har precisionen i avgiftssättningen inom in- och utlåningsverksamheten förbättrats så att stora överskott kunnat undvikas. De räntesättningsprinciper som tillämpas i in- och utlåningen förefaller rimliga. aktiviteter med att utveckla betalningssystemet och likviditetsstyrningen inom staten har bedrivits med tempo och precision. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 IGN har i sin redovisning redovisat händelserna inom respektive område i enlighet med uppställda krav och uppfyllt de ställda målen. IGN har uppvisat ett återkommande anslagssparande, varför regeringen bedömer att en smärre sänkning av ramanslaget för IGN kan genomföras. PPM har i sin redovisning redovisat händelserna inom respektive område i enlighet med uppställda krav och uppfyllt de ställda målen. Verksamheten inom PPM har präglats av ett intensivt uppbyggnadsarbete. Uppbyggnadsarbetet kommer att minska i omfattning. Inom PPM är det viktigt att insatser löpande vidtas för att fortsätta utveckla effektiviteten inom myndigheten så att bl.a. ekonomiska resurser och IT stöd dimensioneras för aktuellt och planerat behov. PPM har som särskilt uppdrag att till regeringen redogöra för genomförda insatser inom området och effekterna av dessa. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 16 Internationella finansiella institutioner Internationella finansiella institutioner omfattar ett anslag för kapitalhöjning i resp. medlemsavgift till två internationella finansiella institutioner: Europeiska () och utvecklingsbank (CEB). Till området hör även åtaganden gentemot organisationer såsom (), Europeiska investeringsbanken (EIB) och Nordiska investeringsbanken (NIB). Även NIB:s projektinvesteringslån hör till delområdet. har flera olika insatser och anslag avseende skilda internationella finansiella institutioner förekommit i statsbudgeten för särskilda finansierings- och garantiåtaganden. Dessa åtaganden har bl.a. avsett såväl klart tidsbegränsade bidrag (inbetalningar) till institutionernas grundkapital, som långsiktiga nationella garantiåtaganden. Avsättningar för grundkapital har bl.a. avsett N Europeiska investeringsbanken (EIB) 1994/95 1998, N Nordiska investeringsbanken (NIB) 1999 N Europeiska () 1990/91 (flerårigt), 1998 2005, samt N utvecklingsbank (CEB) 2002 (kapitalhöjning utan budgetkonsekvenser) De internationella finansiella institutionernas verksamhet syftar bl.a. till stabilisering av det finansiella systemet och till utveckling av låntagarländernas ekonomier. Utöver sina direkta finansiella åtaganden bidrar institutionerna bl.a. med rådgivning och analys på olika beslutsnivåer. Staten skall agera för att de internationella finansiella institutionerna fungerar som ett värdefullt komplement till andra finansieringskällor genom utlåning till angelägna projekt. De internationella finansiella institutionerna skall också främja en ekologiskt och socialt hållbar ekonomisk utveckling samt medverka till att vidmakthålla stabilitet i det finansiella systemet. verkar för att samma effektivitetskrav och budgetrestriktivitet som tillämpas på nationell nivå även gäller i organisationernas verksamhet. Av nationellt intresse är att specifika positioner och intressen hävdas i institutionerna. Vidare eftersträvas en god arbetsfördelning, såväl mellan institutionerna, som i förhållande till svenska bilaterala insatser. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringens förslag: Regeringen föreslår att godkänner att medverkar i en kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken. Skälen för regeringens förslag: Vid beslutade aktieägarna om en höjning av bankens grundkapital . Kapitalhöjningen föreslogs eftersom bankens lånestock närmade sig den enligt stadgarna högsta tillåtna nivån i förhållande till grundkapitalet. Kapitalhöjningen träder i kraft och kapitalbehovet beräknas vara täckt , såvida bankens uppdrag inte förändras. Den inbetalade delen av kapitaltillskottet motsvarar av totalbeloppet och finansieras via bankens tillgängliga reserver. Återstoden utgörs av garantikapital från medlemsländerna. Därmed medför kapitalhöjningen inga direkta betalningsförpliktelser för gentemot EIB. Genom kapitalhöjningen ökar sitt bidrag till EIB:s kapital från till av vilka utgör garantikapital. andel av bankens grundkapital ligger än så länge kvar på . Denna andel kommer att ändras i samband med att nya medlemmar tas in i EU och banken. För att kunna godkänna kapitalhöjningen krävde ett tydliggörande av verksamhetens mervärde i förhållande till andra organisationers långivning. Som sidovillkor till beslutet fastställdes att tydliga kriterier för mervärdet skulle utarbetas och att utlåningen till stora företag med god tillgång till kapitalmarknaderna totalt sett skulle minska. Verksamhet som specifikt avser regional utveckling, främjande av miljön och småskaligt näringsliv samt påskyndande av framhölls som exempel på prioriterade områden där EIB:s utlåning kan tillföra ett tydligt mervärde. 16.4.1 Insatser inom politikområdet Arbetet avseende de internationella finansiella institutionerna är i stor utsträckning inriktat på att förbereda svenska ståndpunkter och självständigt agera genom de ledningsorgan och styr- processer som har upprättats. på olika sakområden styrs i stor utsträckning av institutionernas agendor. Vid sidan av den löpande verksamheten har arbetsfältet kommit att utvidgas, inte minst till följd av det ökade internationella beroendet globaliseringen. Internationella systemfrågor har härmed fått ökad uppmärksamhet och prioritet. Frågor relaterade till samt främjande av relationerna till , inklusive , berör vidare i ökad utsträckning de internationella finansiella institutionerna. Inom ramen för östintegrationen hanteras en rad samarbetsprojekt med nära koppling till de multilaterala institutionerna. 16.4.2 Insatser utanför politikområdet deltar även i ett antal andra multilaterala finansiella institutioner, där verksamheten delvis är parallell med den som bedrivs i ovan behandlade institutioner. Dessa är bl.a. (), Multilaterala investeringsgarantiorganet (MIGA), Internationella utvecklingsfonden (), Internationella finansieringsbolaget (IFC), Asiatiska (AsDB), Afrikanska (AfDB), (), Nordiska miljöfinansieringsbolaget (Nefco), Nordiska projektexportfonden (Nopef). Vidare deltar i arbetet inom ramen för Nordiska investeringsbankens Baltiska investeringslån (BIL) och Miljöinvesteringslån (MIL). Dessa behandlas i tillämpliga delar i utgiftsområde 7, Internationellt bistånd. Delområdets ekonomiska utfall utgörs av institutionernas ekonomiska värde, vilket inte minst beror av de inbetalningar som görs till institutionerna. Växelkursen är av stor betydelse för det ekonomiska utfallet för delområdet internationella finansiella institutioner. Växelkursen påverkar såväl flertalet inbetalningar, som värderingen av tillgångar och risker i form av utestående garantiåtaganden. Särskilt betydelsefull är valutakursen vid betalnings- och värderingstillfällena . Kronförsvagningen under de se- naste åren har därför bl.a. medfört betydligt ökande kostnader för delområdet. har tillgångar och garantiåtaganden stigit i värde. Tabell 16.1 Euro-kursens utveckling Euro introducerades till kursen och första delen av 2002 gjordes två betalningar á för kapitalhöjning i Europeiska (). Vidare har medlemsavgifter till utvecklingsbank (CEB) betalats. uppgick avgiften till och 2002 till efter avdrag för budgetreduktion, dvs. överblivna medel från föregående budgetår. gjordes vidare en sista inbetalning för Nordiska investeringsbankens (NIB:s) kapitalhöjning på samt en avsättning för NIB:s projektinvesteringslån på . Ökningen av grundkapitalet i och har skett med fasta belopp i euro. Jämförelser mellan 2000, 2001 och betalningar med valutakurser på mellan 8,3 resp. ca /euro innebär att EBRD-betalningarna varierat med ca ( drygt 53 till ca ) som NIB-betalning- arna varierat mellan 17,3 resp. . NIB har kunnat uppvisa en god och stabil avkastning på det insatta kapitalet. Detta har möjliggjort årliga utdelningar till ägarna. NIB är den enda av de internationella finansiella institutionerna som ger utdelning. Tabell 16.2 Nordiska investeringsbankens utdelning m.m. NIB:s resultat (definierat NIB:s utdelning (dividend) NIB har svarat för 20 av statens resultat från andelar i intresseföretag samt givit en över åren tämligen jämn utdelning. erhölls i utdelning från NIB . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 redovisades NIB som långfristigt värdepappersinnehav, men invärderades NIB som intresseföretag enligt kapitalandelsmetoden. Det bokförda värdet på andelen i NIB har ökat med , delvis beroende på förändrad valutakurs, delvis beroende på inbetalt kapital på . Nominellt värde för NIB är . Det bokförda ekonomiska värdet hos övriga internationella finansiella institutioner redovisas normalt som andelar i intresseföretag och andra långfristiga värdepappersinnehav beroende på en ägarandel . Tabell 16.3 De internationella finansiella institutionernas ekonomiska värde svensk andel I tabellen har EIB, CEB, och invärderats med slutkurs . Något lägre belopp redovisas i Årsredovisning för staten (bl.a. Skr. 2001/02:101, not 10 och 25) eftersom invärdering där har skett med en fast eurokurs till ett värde motsvarande inbetalt kapital, dvs. Värdeökningarna avseende kapitalet i , och beror dels på förändrad valutakurs, dels på inbetalningar av garantikapitalet. uppgick t.ex. inbetalningen till till ca . För övriga internationella finansiella institutioner beror värdeökningarna enbart på valutakursförändringar. har beslutat att internationella finansiella institutioner, där medlemsåtagande består av inbetalat kapital och garantier, inte skall hanteras enligt den nya garantimodellen. För berörda institutioner, nio stycken, har ett särskilt resultatområde och en separat garantireserv inrättats. har ändamålen för anslag för kapitaltillskott till berörda institutioner vidgats till att även innefatta eventuella framtida garantiinfrianden. Vid infriande belastas den separata garantireserven i , varefter motsvarande belopp avräknas på avsett anslag inom utgiftsområde 2. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 bär att den separata garantireserven normalt kommer att ha ett nollsaldo. Kostnaden för de internationella garantierna synliggörs genom att ändamålet för de anslag som täcker kapitaltillskott har vidgats till att även gälla infriande av garantikapital (prop. 2001/02:1, vol. 1, kap. 7.2 samt utg.omr. 2, bet. 2001/02:FiU1-2, rskr. 2001/02:34 och 129.). Garantiåtagandena för de fem institutioner som ingår i detta delområde redovisas i tabellen nedan. Tabell 16.4 Garantier till internationella finansiella institutioner 1 696,2 Milj. USD (32,1 Milj. euro) 1 Belopp före CEB:s garantihöjning (i budgetpropositionen 2002 resp. 2003) anges inom parentes. I årsredovisning, sid 110, anges garantier till internationella finansieringsinstitutioner utställda av till . garantiåtaganden för internationella finansiella institutioners garantikapital m.m. har ökat kraftigt . Bland annat har kronförsvagningen medverkat till att öka garantiåtagandet med ca . Åtaganden i form av garanterat kapital till internationella finansiella institutioner innebär att svenska staten förbinder sig att för respektive finansiella institution tillhandahålla en viss mängd garantikapital (callable capital), utöver det kapital som de enskilda länderna direkt betalar in till berörd institution. hanteras NIB:s projektinvesteringslån () i enlighet med den nya garantimodellen. Svenska staten ställer, som ett av flera medlemsländer, kreditgarantier till PIL- projekt. Vid försummelse av låntagaren kan NIB därmed vända sig till svenska staten för betalning. har inga sådana garantier infriats. Tabell 16.5 Kreditgaranti till NIB:s projektinvesteringslån De garantiåtaganden som hänförs till delområdet uppgår totalt till vilket motsvarar av samlade åtagande. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 17 Tillsyn av spelmarknaden Delområdet tillsyn av spelmarknaden inom politikområdet finansiella system och kontroll/inspektion omfattar frågor om tillsyn och reglering av spelmarknaden. De åtgärder som vidtas inom spelmarknadsområdet syftar till att bibehålla en spelmarknad som tillhandahåller spel men som beaktar sådana allmänintressen som risken för spelberoende och bedrägerier. Lotteriinspektionen är tillsynsmyndighet på spel- och lotteriområdet. Myndighetens uppgifter omfattar bl.a. tillståndsgivning och typgodkännande samt övergripande tillsyn och kontroll av spelmarknaden omfattande bl.a. åtgärder för att motverka illegalt spel och utfärdande av förelägganden och yttranden. Lotteriinspektionen ansvarar även för utbildning och information bl.a. till handläggare hos länsstyrelser och kommuner. Inspektionen skall också informera regeringen om utvecklingen på spelmarknaden såväl nationellt som internationellt. Målet för verksamheten är att i enlighet med lotterilagen och lotteriförordningen verka för en sund spelmarknad där det är viktigt att sociala skyddshänsyn, konsumentintresset och risken för bedrägerier beaktas när nya spelformer utvecklas och tillstånd utfärdas. Överskottet av spel skall komma det allmänna eller allmännyttiga ändamål tillgodo. Den svenska spelmodellen kännetecknas av en avvägning mellan de sociala skyddsintressena och konsumentintresset av ett bra spelutbud. Sociala skyddshänsyn och bedrägeririsker skall beaktas. Ambitionen är att marknaden långsiktigt skall utvecklas på ett positivt sätt för att möjliggöra säkra inkomster till staten och föreningslivet samt en bred trav- och galoppsport av god kvalitet. 17.4.1 Insatser inom politikområdet Lotteriinspektionens verksamhet och organisation har utökats bl.a. genom tillkomsten av nya spel på marknaden, såsom kasinon med internationella regler samt hundkapplöpningar. Det första kasinot öppnade i . Kasinot i öppnades och öppnades kasinot i . Varje öppnande av ett kasino har föregåtts av ett intensivt arbete på Lotteriinspektionen med att förbereda kontrollen av verksamheten. Detta har tagit betydande resurser i anspråk, både finansiellt och personalmässigt. Kontrollen ingår numer i myndighetens ordinarie verksamhet. Försöksverksamhet med lotterier över Internet har pågått . Inspektionen har prioriterat arbetet med att förbereda inspektionens framtida arbete med tillstånd till 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 och kontroll av lotterier som distribueras på In- ternet m.m. För att motverka illegalt spel har Lotteriinspektionen fortsatt att prioritera bekämpandet av spel som vänder sig till särskilt sårbara samhällsgrupper. Kontroll- och tillsynsarbetet har särskilt fokuserats till automatspel och till kontroll av efterlevnaden av lotterilagens främjandeförbud (38 §). kontrollerades 1 788 spelställen vilket är mer än en fördubbling jämfört med året innan. Myndigheten har vidare i domstol fört statens talan i ett flertal principiellt viktiga mål med EG-rättslig anknytning. Regeringen lämnade propositionen Lotterier över Internet m.m. (2001/02:153) i vilken det föreslås bli möjligt att anordna lotterier över exempelvis Internet. beslutade att anta de lagändringar som regeringen föreslagit. Ändringarna trädde i kraft . Med anledning av de nya reglerna har regeringen och Lotteriinspektionen bemyndigats att meddela föreskrifter. Dessa föreskrifter bereds i enlighet med det förfarande som föreskrivs i EG:s direktiv /34/EG. Frågor om tillstånd för föreningslivet enligt de föreslagna reglerna kommer att prövas av Lotteriinspektionen. 17.4.2 Insatser utanför politikområdet Länsstyrelserna och kommunerna ansvarar för en del av tillståndsgivningen och tillsynen på spelmarknaden. Kommuner beviljar tillstånd till lotterier som är avgränsade inom kommunen. beviljar tillstånd till lotterier över kommungränserna i ett län. Ett flertal folkrörelser finansierar en del av sin verksamhet med spel och lotterier. Folkrörelsernas verksamhet och finansiering presen- teras mer utförligt under utgiftsområde 17, Politikområdet Folkrörelsepolitik. Regeringen anser att Lotteriinspektionen målmedvetet har verkat för att effektivisera och höja kvaliteten på kontrollen och tillsynen av spelmarknadens aktörer. Regeringen gör bedömningen att Lotteriinspektionens kontroll och tillsyn av spel- och lotterimarknaden är effektiv och teknikanpassad. Inspektionens kontroll- och tillsynsuppgifter avseende Internetspel, internationella kasinon, hundkapplöpningar m.m. ökar successivt. 17.5.2 Analys och slutsatser En växande del av spelandet i sker över Internet. Nya speltjänster utvecklas då ny teknik erbjudst.ex. mobiltelefoni och Internet. Den nya tekniken medför bl.a. att nationsgränser får minskad betydelse vid marknadsföringen av lotterier eller spel på internationella webbsidor. Detta innebär att den svenska spelmarknaden via spel på Internet fått en kraftigt ökad konkurrens. Regeringen har i proposition Lotterier över Internet m.m. (2001/02:153) uttalat att det finns goda skäl att se över och stärka de svenska legala aktörernas konkurrenskraft gentemot internationella aktörer, särskilt på de delar av den svenska marknaden som är utsatta för internationell konkurrens. Det är viktigt att folkrörelsernas ställning på spelmarknaden förbättras. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 18.1 Anslagsutveckling för 2:1 1Varav 540 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002. 2Motsvarar 157 181 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndighet för tillsyn av finansiella institut. anvisas ett ramanslag som skall täcka verksamhetens utgifter. Baserat på anslagets storlek tar inspektionen ut en obligatorisk avgift från institut under tillsyn, samt ansökningsavgifter för prövning av olika typer av ärenden. Vid utgången av uppgick anslagssparandet till . Vid ingången av förstärktes resursmässigt med för att påbörja förberedelserna av de nya kapitaltäckningsreglerna. I samband med tilläggsbudget 1 för erhöll engångsvis som kompensation för införande av ett riskhanteringssystem och för deltagandet i (). Tabell 18.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får disponeras) Tabell 18.3 Härledning av anslagsnivån 2003-2004, för 2:1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. För att kunna utveckla marknadstillsynen inkl. engagemang i EVTK, fortsätta genomförandet av de nya kapitaltäckningsreglerna, medverka och biträda regeringen i samband med ökade insatser i antipenningtvättsorganet Financial Action task Force (FATF), samt sedvanlig kompensation för ökade löner och priser förstärks med sammanlagt ca , varav utgör en engångsvis förstärkning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Inom den finansiella sektorn är beroendet av ett omfattande och avancerat IT-stöd stort. För att säkerställa tillräcklig förmåga att bl.a. motstå attacker i form av informationsoperationer och fysiska attacker har ett särskilt ansvar. Verksamheten avseende detta bedrivs inom samverkansområdet Ekonomisk säkerhet under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Tabell 18.4 Anslagsutveckling för 2:2 1Inklusive en minskning med 540 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002. 2Motsvarar 7 359 tkr prisnivå. () administrerar det statliga insättningsgarantisystemet och investerarskyddet. IGN anvisas ett ramanslag för verksamhetens förvaltningskostnader. Motsvarande belopp avräknas från de årliga avgifter som tas ut av de institut som omfattas av insättningsgarantin och investerarskyddet. Avgiftsinkomsterna redovisas mot inkomsttitel i statsbudgeten. uppgick IGN:s anslag till . I samband med tilläggsbudget 2002 minskades anslaget tillfälligt med . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 18.5 Offentligrättslig verksamhet (som inte får disponeras) Avgifter tas ut enligt lagen om insättningsgaranti och lagen om investerarskydd. Tabell 18.6 Härledning av anslagsnivån 2003-2004, för 2:2 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. För föreslår regeringen att IGN:s anslag uppgår till . An- slaget sänks permanent med och en tillfällig nivåsänkning genomförs med . I anslaget ingår pris- och löneomräkning omfattande . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Anslaget beräknas till . Tabell 18.7 Anslagsutveckling för 2:3 : Förvaltningskostnader 1Inklusive en minskning med 8 400 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 255 049 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för löne-, systemutveck- lings-, lokal- och övriga förvaltningskostnader. Anslaget disponeras även för att täcka omkostnader i upplåningen och låneförvaltningen samt direkta kostnader för statens betalningssystem. Anslagssparandet uppgick /2002 till . Sparandet är främst en periodiseringseffekt av förseningar i implementeringen av IT-system och att kostna- derna för statens betalningssystem har blivit lägre än väntat. Av sparandet är ställda under regeringens beslutanderätt. Budget för avgiftsbelagd verksamhet finansierades verksamheten med de s.k. äldre garantierna via anslag. Intäkterna uppgick dock till hela eftersom de äldre garantierna invärderades i enlighet med den nya garantimodellen. Nettot, , tillfördes olika garantireserver. hanteras samtliga kontorets garantier i enlighet med den nya garantimodellen. Tabell 18.8 Budget för garantiverksamhet (som inte får Not: Intäkterna förs till en garantireserv som disponeras för att finansiera infrianden av garantier och garantiverksamhetens övriga kostnader. Budgeten för avgiftsfinansierade delar av statens internbank redovisas nedan. Tabell 18.9 Budget för in- och utlåningsverksamheten i statens internbank i (som inte får 1 Regeringen föreslår att in- och utlåningsverksamheten anslagsfinansieras (se nedan). Intäkterna föreslås föras på inkomsttitel. Regeringens förslag: Regeringen föreslår att in- och utlåningsverksamheten i anslagsfinansieras. De avgifter som även fortsättningsvis tas ut i verksamheten förs till inkomsttitel. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Skälen för regeringens förslag: Statens internbank i består av verksamheterna in- och utlåning samt statens betalningssystem. In- och utlåningen finansieras via avgifter på de lån och placeringar som kunderna har i internbanken. Kostnaderna för in- och utlåningen uppgick till 2001. Ansvaret för statens betalningssystem överfördes från till . Kostnaderna för verksamheten uppgick till och finansieras allt sedan överföringen 1998 via anslag. Finansieringen av verksamheterna inom statens internbank är därmed splittrad. Regeringen anser att en splittrad finansiering i längden inte är rationell ur ett verksamhetsperspektiv. Över tiden blir det allt svårare och kostsammare att särskilja och fördela kostnader i verksamheter som alltmer integreras med varandra. För att markera att verksamheterna intimt hör ihop behandlas dessa som en integrerad verksamhetsgren i regleringsbrev . In- och utlåningsverksamheten är avgiftsfinansierad, vilket nödvändigtvis inte är den mest optimala finansieringsprincipen för denna typ av verksamhet. Exempelvis innehar statens internbank en monopolställning i förhållande till sina kunder som i sig rymmer möjligheter till intäktsanpassning till kostnadsnivån i verksamheten. I en konkurrensutsatt verksamhet är förhållandet det omvända. Det kan även finnas konflikter mellan att skapa en kostnadseffektiv incitamentsstruktur för internbankens kunder och verksamhetens mål om full kostnadstäckning.