prop · GQ031d26 · 2003-01-01 00:00:00 — Tabell 3.50 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:20 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 3.13.2138:21 Avgifter till vissa internationella organisationer Anslaget disponeras för avgifter och bidrag för deltagande i vissa internationella näringspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samt fluktuationer i valutakurser. Deltagandet bedöms av regeringen som nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan på den internationella utvecklingen och för ett aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete samt för informationsinhämtning på för viktiga områden. Bidraget ges bl.a. till följande organisationer: Internationella byrån för mått och vikt (BIPM), metrologi (OIML), Organisationen för intellektuell äganderätt (), Internationella bly- och zinkstudiegruppen (ILZSG), Internationella nickelstudiegruppen (INSG), Efta, Ädelmetallkonventionen, COST, 4:th Fund (tekniskt-vetenskapligt samarbete), Av anslagssparandet har dragits in. Tabell 3.52 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:21 Avgifter till vissa internationella organisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.53 Offentligrättslig verksamhet (som inte får () är central förvaltningsmyndighet för ärenden om patent, varumärken, mönster, efternamn, och förnamn samt för registerärenden angående aktiebolag, filialer och europeiska ekonomiska intressegrupperingar. Verket är också central förvaltningsmyndighet för handels- och föreningsregisterärenden. PRV för även register över konkurser samt näringsförbud. Verket registrerar vidare kommunala vapen, meddelar utgivningsbevis för utgivare av periodisk skrift och är tillståndsmyndighet för användning av vissa officiella beteckningar m.m. Förutom dessa uppgifter utför myndigheten uppdragstjänster inom sitt verksamhetsområde. Verksamheten finansieras genom avgifter. Verksamheten med patent, varumärken och mönster skall ge ett överskott som motsvarar kostnaderna för PBR:s verksamhet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 verksamhet är helt avgiftsfinansierad. Intäkterna uppgick till , varav årsavgifter utgjorde . Nämndens driftskostnader uppgick till , varav personalkostnader utgjorde . Vid utgången av 2001 hade ett positivt myndighetskapital om . beräknas ett underskott om att uppstå, hänförligt till den alltjämt bristande kostnadstäckningen inom examinationsverksamheten. Det prognostiserade underskottet 2002 beräknas vända till ett överskott 2003. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Intäkt -kost- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 4 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande Politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande består av följande delområden: Politikområdets verksamhet syftar till att skapa tillväxt och utveckling i genom att främja öppen handel och avveckla handelshinder i samklang med målet om en hållbar ekonomisk, ekologisk och social utveckling. Det sker genom att öka rörligheten på EU:s inre marknad, genom öppnare och rättvisare villkor för handel och investeringar i WTO och samt genom att främja export, import och utländska investeringar i , liksom genom att främja ekonomisk och miljömässigt hållbar utveckling i . Det sker också genom att stärka profileringen av i utlandet till stöd för svensk export och för att öka de utländska investeringarna i . Inom politikområdet finns följande myndigheter och andra statliga verksamheter: (), Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC), exportråd (), AB Svensk Ex- portkredit (SEK), (), Delegationen för utländska investeringar i (Invest in , ), anslaget Näringslivsutveckling i (Östersjömiljard 2) och anslaget Avgifter till internationella handelsorganisationer. är inom ansvarigt för politikområdet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: AB Svensk Exportkredits statsstödda Avgifter till internationella handelsorganisationer Totalt för politikområde 39 inom utgiftsområde 24 1Anslaget Näringslivsutveckling i (Östersjömiljard 2) avser . 2Beloppen är avrundade och summerar därför . Målet är en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, ett förstärkt multilateralt handelssystem inom (), ökad svensk export och ökade utländska direktinvesteringar i . är en del i den internationella ekonomin och är för sitt välstånd och sin framtida utveckling beroende av ett omfattande ekonomiskt utbyte med omvärlden. export motsvarar av landets samlade produktion. är en av aktörerna inom regeringens samlade näringspolitik. Verksamheten inom politikområdet bidrar aktivt till att uppfylla regeringens tillväxt- och sysselsättningsmål, såväl genom arbetet med att utveckla EU:s inre marknad och det allmänna handelspolitiska arbetet som genom direkta främjandeåtgärder, främst i form av export- och investeringsfrämjande. är en betydande handelsnation, även i ett globalt perspektiv. Vårt land har en ledande position inom många branscher, såväl nya som etablerade. Väl fungerande marknader och ett väl fungerande regelverk för världshandeln är av avgörande betydelse för vår ekonomi. Inte minst viktigt för är att EU:s inre marknad och det multilaterala handelsregelverket i WTO fungerar väl, att vårt land är attraktivt för utländska investeringar och att den ekonomiska utvecklingen i vårt närområde är gynnsam. Arbetet med att utveckla EU:s gemensamma handelspolitik mot omvärlden är centralt i strävan mot en samstämmig politik där t.ex. han- dels-, jordbruks- och utvecklingspolitik samverkar till gagn för en ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar utveckling. Den svenska utrikesförvaltningens uppgift är att skapa bästa möjliga förutsättningar för regeringen att genomföra sin politik inom ansvarsområde. Det inkluderar uppdraget att aktivt främja svenska intressen i utlandet, inom alla samhällssektorer, med särskild inriktning på handel med varor och tjänster, utländska direktinvesteringar och Sverigeprofilering till stöd för export- och investeringsfrämjande. har i uppdrag att prioritera arbetet med att främja svenska ekonomiska intressen i utlandet. Näringslivsfrämjandet har givits ökad vikt. organisation har förstärkts och arbetsformerna är under utveckling. Syftet är att utrikesförvaltningens globala nätverk skall vara till nytta för svenskt näringsliv och svenska ekonomiska intressen utomlands. EU-området är den viktigaste regionen i utrikeshandel med av exporten och av importen . En väl fungerande inre marknad inom EU är därför av avgörande betydelse för ekonomiska utveckling. Arbetet med att utveckla EU:s inre marknad och externa handelspolitik är av avgörande betydelse för att främja såväl export som import. Tydliga regler och villkor underlättar handeln i bägge riktningar. Regelförenkling liksom åtgärder för att få till stånd en effektivare konkurrens är prioriterade insatser. Den inre marknaden är en av hörnstenarna i EU-samarbetet. Genom reformarbetet på detta område får det europeiska näringslivet möjlighet till långsiktig konkurrenskraft och tillväxt. Eu- enades om en moderniseringsprocess som syftar till att EU skall vara den mest konkurrenskraftiga ekonomin i världen. Regeringen verkar för en hållbar effektiv inre marknad i både företagens och konsumenternas intresse. Målet är att den inre marknaden skall ge konkreta fördelar i form av ett större utbud av säkra och miljöanpassade produkter och tjänster till konkurrenskraftiga priser. Det är därför viktigt att från svensk sida arbeta för en effektivare inre marknad, särskilt vad gäller den fria rörligheten för varor och tjänster, och göra dess fördelar tydliga för konsumenter och företag. De möjligheter som den inre marknaden ger till ökad export och den prispress som uppstår på importsidan lämnar således ett viktigt bidrag till den samhällsekonomiska utvecklingen. I takt med att den inre marknaden allt mer blir en marknad där tydliga regler för fri rörlighet råder ökar även möjligheterna att förbättra relationerna till tredje land. Det sker bl.a. genom olika typer av åtgärder inom området tekniska regler. En av dessa åtgärder är avtal om förbättrat marknadstillträde, s.k. Mutual Recognition Agreements (MRA), och med kandidatländer, Protocols on Conformity Assessment and Ac- ceptance of (). MRA- avtal har slutits mellan och , , , , , och . Dessa avtal är till stor del fullt operativa och ger förenklat marknadstillträde. väntas ingås med ytterligare kandidatländer förutom de avtal som redan ingåtts med 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 , , och . PECA- avtalen är viktiga instrument i närmandet av kandidatländerna till EU. har varit aktivt när det gäller att understödja ingåendet av avtalen. Inom den globala handelspolitiken verkar för en öppen handel på basis av robusta, rättvisa och legitima spelregler. Sådana utgör en förutsättning för att alla länder skall få samma möjligheter oberoende av ekonomisk och politisk styrka. På global nivå står WTO i centrum för arbetet. har ansträngningarna inriktats på att utveckla WTO genom att dels undanröja ytterligare handelshinder, dels reformera och vidga . Vår strävan efter en friare världshandel förenas inom den samlade utrikespolitiken med arbete för en ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar utveckling samt ett förstärkt handelsrelaterat tekniskt bistånd. Det är av stor vikt att utvecklingsländerna fullt ut integreras i världshandelssystemet och bistås i att utnyttja dess fördelar. De nya WTO-förhandlingar som lanserades i , den s.k. Doha-dagord- ningen för utveckling, innebar en stor framgång för , och EU:s, ansträngningar. I kombination med det ökade intresset för handelspolitiska frågor leder förhandlingsrundan till ett växande behov av information och analys av relevanta handelspolitiska frågor. positioner i förhandlingen bereds i den interdepartementala beredningsgruppen för WTO-frågor. Organisationer som företräder näringsliv, fackföreningar och frivilligorganisationer informeras och ger synpunkter på förhandlingarna i referensgruppen för WTO-frågor. Genom projektgruppen Globalt Ansvar främjas företagens etiska, miljömässiga och sociala agerande. är pådrivande vad gäller ökad öppenhet i EU:s handelspolitik gentemot andra länder. Exporten motsvarade av bruttonationalprodukten och spelar därmed en avgörande roll för den svenska ekonomin och hur den utvecklas. En ökad förmåga att exportera varor och tjänster är avgörande för tillväxten. har goda traditioner som handelsnation, vilket ger ett försprång jämfört med länder med mindre erfarenhet av internationella affärer. I takt med den ökade internationaliseringen 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 måste dock ansträngningarna öka för att dra nytta av de möjligheter som erbjuds. Det framtida välståndet kommer i hög grad att avgöras av att vi ständigt förnyar oss och att fler företag får fotfäste på nya marknader. Allt fler företag måste för att kunna konkurrera inom sitt produktområde agera på en väsentligt större marknad än vad vårt eget land kan erbjuda. Det är också tydligt att nya marknader som traditionellt inte varit av någon större betydelse för svenska företag blir allt viktigare. Internationaliseringen av svenskt näringsliv är en förutsättning för att skall vara ett ledande teknologisamhälle. har i internationell jämförelse hög kompetens och konkurrenskraft inom en rad olika näringsgrenar. På liknande sätt har också utländska direktinvesteringar stor betydelse för tillväxt och sysselsättning, genom att driva på den teknologiska utvecklingen, skapa nya arbetstillfällen och bidra till ökad konkurrens. De utländska direktinvesteringarnas betydelse för ekonomin ökar kraftigt i både och andra och den internationella konkurrensen om investeringarna är intensiv. För att attrahera och behålla en kritisk nivå av kapital, teknik och kompetens inom ledande svenska kompetensområden, såsom IT och telekommunikation, elektronik, fordons- och läkemedelsindustri, är det nödvändigt att attrahera utländska företags investeringar till . Mot denna bakgrund är det viktigt att den investeringsfrämjande verksamheten fungerar väl såväl på nationell som regional och lokal nivå. Ett aktivt exportfrämjande ökar de svenska företagens, särskilt de små och medelstora företagens, förmåga till internationalisering, vilket skapar goda möjligheter för ökad tillväxt och sysselsättning i . Att attrahera utländska direktinvesteringar till är av stor vikt och har direkt påverkan på sysselsättningen. Regeringen verkar för ett aktivt export- och investeringsfrämjande genom exportråd respektive Invest in (). prioriterar regeringen en förstärkning av handels- och investeringsfrämjandet. Som ett led i export- och investeringsfrämjandet prioriterar regeringen satsningar på att marknadsföra högteknologiska områden och nya branscher där och svenska företag har en särskild kompetens - t.ex. IT, bioteknik, miljöteknik, förnybar energi och upplevelseindustrin. Det intresse som uppstått i utlandet kring svenska spjutspetsområden är även till fördel för traditionella branscher. Främjande av utrikeshandeln innefattar även främjande av import, som är lika viktig som exporten för att skapa välstånd och sysselsättning. Importfrämjande bidrar till sund konkurrens på den svenska marknaden samt till ökat utbud och lägre priser för konsumenterna. Bra insatsvaror till konkurrenskraftiga priser ökar konkurrenskraften för svensk industri. Importfrämjande är av stor betydelse för ansträngningarna att hålla nere den allmänna prisnivån i . En viktig del av importfrämjandet är att vidareutveckla EU:s inre marknad. I internationella utvecklingssamarbete spelar handeln en allt viktigare roll. Handeln med utvecklingsländer betonas i WTO-arbetet. Regeringen lägger stor vikt vid ett offensivt och slagkraftigt Sverigefrämjande och att det genomförs på ett integrerat sätt genom att kombinationsmöjligheter mellan näringslivsfrämjande och allmänt Sverige- och kulturfrämjande tas tillvara. har haft en ökad fokusering på handels- och investeringsfrämjande verksamheter. Denna prioritering gäller även fortsättningsvis. med ambassader och konsulat har en given roll när det gäller arbetet med att stimulera tillväxt och sysselsättning och fungerar bl.a. som kontaktskapare, initiativtagare och medarrangör eller arrangör av näringslivsfrämjande aktiviteter. Arbetet sker i nära samråd med andra aktörer. inom () verkar bl.a. för att öka svensk projektexport och upphandling från svenska företag till projekt finansierade av internationella finansinstitutioner. På fem svenska utlandsmyndigheter finns särskilda projektexportfrämjare. beslutade att anslå för näringslivsutveckling i . Det övergripande målet för insatsen var att, utifrån ett svenskt intresse, stimulera näringslivsutveckling i och handel med länderna i denna region. I enlighet med förslag från Östersjöberedningen preciserades målet till att förstärka svenska företags position i och att förbättra förutsättningarna för svenska företags deltagande i utvecklingen av regionens näringsliv. Regeringen har såväl i regeringsdeklarationen som i propositionen 2001/01:119, i omvandling utvecklingssamarbete med , framhållit vikten av att främja samarbetet i närområdet och förverkliga visionen om som mest dynamiska tillväxtregion. På inremarknadsområdet verkar för att konsumenternas intresse och moderniseringen av EU sätts i fokus. Bland de frågor som aktivt verkar för är ett EU-gemensamt modernt patent, avskaffandet av förbudet mot parallellimport och en ökad rörlighet för tjänster. har även verkat för och påverkat moderniseringen av genom beslut om ekonomiska reformer på den inre marknaden och operativa slutsatser om den strategi för den inre marknaden som har fastställt samt deltagit i framtagandet av en strategi för integrering av miljöhänsyn inom politikområdet. Vidare har, på högsta politiska nivå, regelförenkling lyfts fram av . Genom det omfattande arbete, med deltagande från och myndigheter, som pågår i tekniska kommittéer om standardisering m.m., i s.k. anmälningsprocedurer och i annat arbete på mer teknisk nivå finns många av nycklarna till att motverka handelshinder och skapa konkurrenskraft för svenskt och europeiskt näringsliv. EU har upprättat ett nätverk för lösande av handelshinder på den inre marknaden, SOLVIT. , som haft rollen som svensk klagoinstans angående handelshinder i andra länder och i , medverkar från svensk sida i nätverket. deltar i ett antal internationella handels- och näringspolitiska organisationer för att påverka den internationella utvecklingen samt för informationsinhämtning på för viktiga områden, såsom tull- och råvarufrågor. Som medlem av EU har att agera inom ramen för den gemensamma handelspolitiken, som ut- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 vecklas i samråd mellan Kommissionen och medlemsländerna i den s.k. 133-kommittén, som möts . är pådrivande när det gäller öppenhet i EU:s handelspolitik gentemot andra länder. På global nivå är den nya WTO-rundan prioriterad. Doha-dagordningens betoning av u-län- dernas intressen är av särskild vikt. avsätter även ökade resurser för det handelsrelaterade tekniska biståndet, särskilt för att höja u- ländernas kapacitet att delta och tillvarata sina intressen i pågående och kommande WTO-för- handlingar. Utöver arbetet med WTO-rundan är arbetet med att tillvarata svenska intressen i pågående och hotande handelstvister av vikt. Det pågår konflikter som hotar möjligheterna till fri handel mellan och p.g.a EU:s importrestriktioner för hormonbehandlat kött samt ståltullar och WTO-stridiga exportsubventioner. Regeringen fäster också vikt vid att näringlivet tar sin del av ansvaret för att främja en hållbar utveckling. Därför har regeringen startat projektet för att främja företagens etiska, miljömässiga och sociala agerande. har gjort omfattande insatser på området EU:s gemensamma handelspolitik, inte minst med anledning av de nu inledda WTO-förhandlingarna. Bland viktigare WTO-relaterade utredningsinsatser kan bl.a. nämnas en bred kartläggning av typiska handelshinder som svenska företag möter på marknader utanför EU, samt en inventering av det svenska näringslivets prioriteringar och kollegiets bedömningar inför en kommande WTO-runda. I den uppföljning som gjorts av regeringens Asienstrategi föreslås att skall göra en analys av implikationerna för svenskt näringsliv av och WTO-medlemskap. Myndigheten har också vidareutvecklat och fått ett brett genomslag för sin funktion som central samordnare och kontaktpunkt för företag och enskilda som upplever problem på den inre marknaden. I kollegiets reguljära verksamhet har vidare ingått att allmänt bevaka och motverka handelshinder, bl.a. genom granskning av nya svenska och utländska förslag till föreskrifter enligt anmälningsprocedurerna i EU, EFTA och WTO, samt att medverka som svensk samordningscentral inom SOLVIT, EU:s nya nätverk 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 för lösande av handelshinder på den inre marknaden. Inom de tidsbegränsade (1999-2001) programmen Marknadsplats och Informationsteknik har fortsatt att driva de två projekten med syftet att främja handeln i , samt Gränslösa affärer med syftet att öka medvetandegraden hos företagen om betydelsen av ett aktivt deltagande i offentlig upphandling. Kollegiet har givits nya uppgifter rörande rådgivning i handelspolitiska frågor till i samarbete med Sida. SWEDAC är central förvaltningsmyndighet för kontrollfrågor och har som sådan verkat för att svenska kontrollordningar utvecklas i öppna system, dvs. system för provning och kontroll av produkter m.m., som är öppna för deltagande av alla provningsorgan som kan styrka sin kompetens. Myndigheten har också vidareutvecklat sin internationella uppdragsverksamhet på ackrediteringsområdet. SWEDAC har för räkning ingått den internationella överenskommelsen för ömsesidigt erkännande av IT-certifikat avseende säkerhetsvalidering av IT-utrustning. har SWEDAC också anordnat en internationellt uppmärksammad konferens om ömsesidigt erkännande av bedömning inom den icke-harmoniserade sektorn på den inre marknaden. I enlighet med budgetpropositionen har ambitionsnivån för handels- och investeringsfrämjandet höjts. Regeringen har för åren 2002- 2004 avsatt särskilda resurser om för näringslivsfrämjande på strategiska marknader och områden, exportutveckling, förstärkt närvaro i ekonomiskt särskilt dynamiska regioner, importfrämjande, särskilda handelsfrämjande och handelspolitiska åtgärder samt stöd till Sverigeprofilering. Detta sker genom uppdrag till myndigheter och andra statliga verksamheter inom politikområdet samt andra näringslivsfrämjande åtgärder, främst i samarbete med utrikesrepresentationen. Inom exportfrämjandet har inom ramen för det s.k. statliga uppdraget och särskilda program med statlig finansiering, bl.a. Marknadsplats och Informationsteknik, genomfört åtgärder för att främja svensk export. Detta har bl.a. skett genom att förse svenskt näringsliv, framför allt små och medelstora företag, med information och råd om exportmöjligheter och handelsteknik. Särskilda exportsatsningar på IT- och miljöområdet har genomförts. För budgetåren 2001 och 2002 har regeringen även gett i uppdrag att genomföra en särskild satsning för att främja export inom bioteknik, inkl. hälso- och sjukvård. har med statlig finansiering startat branschprogram för IT och telekom, förnybar energi och upplevelseindustrin. Marknadsplats med finansiering ur Östersjömiljard 2, har genomfört sitt fjärde verksamhetsår med ett ökat deltagande av små och medelstora företag som erbjuds ett handelsinriktat stöd i alla faser av en marknadssatsning mot . Nya handelssekreterarkontor har öppnats i och i . Planer finns att öppna ett kontor i . Verksamheten med statsstödda exportkreditgarantier spelar en central roll för att skapa förutsättningar för ökad svensk export. () har reserverat betydande medel för att kompensera sig för den ökade riskkoncentrationen som följer av stora enstaka affärer med vissa länder. Andra insatser i detta syfte är bl.a. återförsäkringar, höjda och minskade engagemang i vissa länder. Detta har bidragit till att EKN har kunnat redovisa ett överskott . EKN har stora engagemang i enstaka länder och branscher. I synnerhet är engagemanget stort i , , , och . Un- der 2002 har garantiverksamheten fortsatt att öka, främst inom telekomsektorn. Den särskilda miljöpolicy som EKN införde har reviderats efter förhandlingar inom och konsultationer med berörda intressenter i . EKN har med verkan från antagit nya miljöriktlinjer med ökad hänsyn till internationella standards och ökad transparens. Särskilda insatser har också gjorts för att främja garantigivningen till små och medelstora företag. Verksamheten med statsstödda exportkrediter har setts över och regeringen har i prop. 2001/02:131 Vissa ändringar i systemet för statsstödd exportfinansiering föreslagit förbättringar. I propositionen föreslogs att den löftesprovision som AB () tar ut för krediter avskaffas, att banker och andra kreditinstitut skall kunna få ersättning av staten för sin administration av sådana krediter och att ansökningar om dessa även skall kunna ske via EKN. Propositionen antogs av (riksdagsskrivelse 2001/02:298) och berörda förordningar och avtal har ändrats i enlighet med beslut. Inom investeringsfrämjandet har den centrala myndigheten på detta område, Invest in (), verkat för att antalet utländska direktinvesteringar i skall fortsätta att öka. Projektet som skall stärka varumärke som en ledande IT-nation startades och principbeslut fattades kring klusterinitiativet Intelligenta system för fordonssäkerhet. Ett nytt projekt inom biovetenskap Swedish Brain liksom en satsning på har påbörjats . Samarbetet med nationella, regionala och lokala aktörer i investeringsfrämjandet har stärkts. Ett viktigt inslag i detta var de särskilda medel, , som avsattes för en särskild satsning på om .