prop · GQ0383 · 2003-03-13 00:00:00 — FN-ambassadör är huvudfacilitator. FN finansieras med obligatoriska medlemsavgifter med olika fördelning för den reguljära verksamheten, för de fredsbevarande operationerna och för de två internationella brottsmålstribunalerna för f.d. (ICTY) och (ICTR). Det svenska bidraget uppgick till c:a respektive c:a samt c:a för tribunalerna. I samtliga fall av den totala budgeten. FN:s finansiella situation förbättrades genom att den uppgörelse som uppnåddes med om avbetalning av den amerikanska skulden började genomföras. Efter Skr.2002/03:83 terrorattackerna beviljade kongressen ytterligare stora utbetalningar till världsorganisationen, vilket ledde till att en betydande del av den amerikanska skulden avbetalades. Det kan emellertid konstateras att även om FN:s likviditet förbättrats har andelen länder som betalar sina bidrag till budgeten mycket sent eller inte alls totalt sett ökat. Interna lån från konton för de fredsbevarande operationerna har därmed varit fortsatt nödvändiga för att finansiera den reguljära verksamheten. och EU verkade aktivt för förbättrade förutsättningar för en stabil bas för FN:s finanser. Unionens grundläggande ståndpunkt bygger på att medlemsstaterna skall betala sina bidrag till budgeten , fullt ut och utan villkor. Generalförsamlingen 2000 beslutade om nya bidragsskalor för FN:s reguljära budget respektive de fredsbevarande operationerna. Den viktigaste förändringen i den reguljära skalan var att bidragstaket sänktes från till , vilket var ett av de krav som ställdes i den s.k. Helms-Biden II-lagstiftningen för avbetalning av den amerikanska skulden till FN. Ett antal utvecklingsländer fick möjlighet att stegvis fasa in sina ökande bidrag. Uppgörelsen innebar också att FN fick en fast bidragsskala för de fredsbevarande operationerna. Vid sidan av bidragsskalorna var den viktigaste frågan finansieringen av förslagen i om reformering av FN:s fredsbevarande verksamhet. behandlade generalförsamlingen bl.a. budgetramen för och finansieringen av de internationella tribunalerna för f.d. och . Brister kunde konstateras i administrationen av tribunalerna, inte minst tribunalen i , vilket ledde till nedskärningar i deras budgetar. Generalförsamlingen fortsatte också sin behandling av uppföljningen av generalsekreterarens förslag att stärka FN:s kapacitet för fredsbevarande verksamhet. Under generalförsamlingen var en av de viktigaste dagordningspunkterna inom det administrativa och budgetära området beslutet om att ge klartecken till generalsekreteraren att genomföra en renovering av i med början . uppnåddes också enighet om att godkänna sänkta bidrag till FN:s budget för och med hänvisning till extraordinära omständigheter, samt om löneförhöjningar för FN:s personal . Regeringen vill stärka det globala samarbetet genom att ställa individen och de mänskliga rättigheterna i centrum. Ett vidgat säkerhetsbegrepp får ett allt större genomslag i FN, vilket också ligger i linje med den syn på FN-arbetet. Varaktig fred och säkerhet etableras inte genom kortvariga insatser i ett akut skede i en väpnad konflikt. Den förutsätter demokrati, respekt för mänskliga rättigheter samt miljömässig, ekonomisk och social utveckling. Genom globalt samarbete kan vi trygga internationell fred och säkerhet och finna lösningar på de stora överlevnadsfrågorna. starka stöd till FN är det främsta uttrycket för våra ansträngningar att värna om internationell fred, säkerhet och utveckling. Bara FN har den bredd och legitimitet som krävs för att värna om den globala säkerheten. FN:s ansvar är ytterst att stå som garant för att rätt skall stå före makt i världspolitiken. FN är den aktör och det instrument som kan agera på folkrättens grund för gemensam säkerhet. har satt fokus på säkerhetsrådets avgörande roll som den aktör, och det instrument, som finns som kan agera på folkrättens grund för gemensam säkerhet. Framtiden kommer att visa hur FN klarar att fylla denna svåra roll. FN avspeglar 191 staters olika och intressen. kan FN beskyllas för att vara ineffektivt och byråkratiskt. Förklaringarna kan i flera fall finnas i en bristande vilja hos medlemsländerna att ge FN tydliga mandat och tillräckliga resurser. FN blir aldrig starkare än vad medlemsländerna enas om att FN skall vara. Det är medlemsländerna som kollektivt är FN. FN måste stärkas och reformeras för att kunna möta de utmaningar världen står inför. Millennieförsamlingen var en manifestation för multilateralism och för FN. I millenniedeklarationen skapades en gemensam bas för ett starkare FN. De reformer som generalförsamlingen beslutat om och som skall genomföras är en viktig del av uppföljningen av millennieförsamlingen. har varit och kommer att vara aktiv i arbetet att i detta reformarbete såväl nationellt, inom EU som inom det nordiska samarbetet. kommer i detta sammanhang att medverka till genomförande av generalförsamlingens beslut om att hållbar utveckling blir en nyckelkomponent i all FN:s verksamhet, i synnerhet när det gäller att uppnå de internationella utvecklingsmålen. En viktig del av detta reformarbete är att reformera säkerhetsrådet. Vårt mål är att nå enighet om ökad öppenhet och effektivitet i rådets arbete och om en medlemskrets som bättre avspeglar dagens värld. De ständiga medlemmarna har ett särskilt ansvar för rådets förmåga att agera. så långt som möjligt avstå från att använda vetorätten eller att hota med Skr.2002/03:83 detta. Ett starkt och effektivt FN förutsätter en stabil finansiell bas och att alla länder betalar sina obligatoriska avgifter till FN fullt ut, och utan villkor. Det förutsätter också att FN:s humanitära och långsiktiga miljö-, ekonomiska och sociala verksamhet som finansieras genom frivilliga bidrag får ytterligare resurser som är säkrare och mer förutsägbara. kommer också att fortsätta att driva frågor i syfte att stärka FN:s arbete inom olika områden som mänskliga rättigheter, sanktioner, förstärkta och effektivare fredsbevarande operationer, konfliktförebyggande frågor, humanitära frågor, genderfrågor, nedrustningsfrågor, fattigdomsbekämpning, miljöfrågor, hiv/aids, barnens situation samt bättre samordning av FN:s insatser på landnivå. Särskild vikt kommer att läggas på förstärkt samarbete mellan EU och FN liksom på bättre samarbete mellan FN och liksom de övriga Bretton Woodsinstitutionerna. Svenskt deltagande i FN-ledda fredsfrämjande insatser per FN:s mission i , MONUC 5 militärobservatörer, 3 civilpoliser FN:s mission i , UNAMSIL 3 militärobservatörer, 2 civilpoliser FN:s mission i , 6 militärobservatörer FN:s mission i , MINUGUA 1 civilpolis FN:s mission i , 4 militärobservatörer, 6 civilpoliser FN:s mission i , 6 militärobservatörer Assistance Force i , ISAF (Insats ledd av och med FN-mandat) FN:s mission i Kosovo, (inklusive polisskola) Kosovo Force, KFOR (NATO-ledd insats med FN-mandat) Stabilisation Force i , SFOR (NATO-ledd insats FN:s observatörsmission i , FN:s övervakningsmission i , UNIKOM FN:s kommission för stilleståndsövervakning i , FN:s mission för folkomröstningen i , FN:s observationsstyrka i Golanhöjden, UNDOF 1 force commander, 1 militärassistent Trupp (i FN-operationer): 2 Trupp (i FN-mandaterade operationer): omkring 790 Biological and Toxin Weapons Convention UN Commission on Sustainable Development UN Convention on the Prohibition of the Development, Production, Stockpilling and Use of Chemical Weapons Demobilisation, Disarmament and Reintergration European Union Mission () Commission on Human Settlements UN ICT Task Force Criminal Tribunal for the Former Implementation Force (Bosnia) Joint Integrated Technical Assistance Programme UN Commission for Human Rights Operation Allied Fox in UN office for the Coordination of Humanitarian UN International Drug Control Programme UN Office High Commissioner for Human Rights Organization for Security and Cooperation in Europe Stabilisation Force (Bosnia) The Multinational Stand-by High Readiness Brigade for UN operations UN Joint Programme on HIV/AIDS UN Convention to Combat Desertification UN Conference on Trade and Development UN International Drug Control Programme UN Framework Convention on Climate Change UN High Commissioner for Refugees UN Relief and for Refugees in the near east Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , J.O., Sommerstad, , , Andnor, Nuder, , , . Regeringen beslutar skrivelse 2002/03:83 i