prop · GQ0385 · 2003-03-20 00:00:00 — Skogen och Kemin, Gruvorna och Stålet påpekar som kommentar till rapporten från J&W, att de flesta avtal inom industrin bygger på spot- priset vilket gör industrin känslig för prisökningar även på kort sikt. J&W:s slutsats om att industrin på grund av typen av kontrakt inte skulle vara känslig, avfärdar man därmed som felaktig. Uppfattningen att svensk industri, beroende på dess avtalssituation, till stora delar även på kort sikt påverkas av stigande priser, framförs även i det gemensamma särskilda yttrandet från de fyra ledamöterna i sty- relse. konstaterar utifrån rapporten från att efterfrågekur- van skär utbudskurvan i ett kritiskt intervall där de rörliga kostnaderna för marginalproduktionen varierar kraftigt, och menar därför att redan en liten förändring i utbudet kan ge en stor prisförändring. menar att konsumenterna kan drabbas av högre priser då elhandlare söker kompensera sig för risken med mer volatila priser på börsen till följd av risken för effektbrist. för ett likartat resonemang. anser att de i rapporterna angivna elprishöjningarna till följd av en stängning kan diskuteras. Elpriserna på spotmarknaden har stigit kraftigt och har även legat väsentligt högre än de variationsintervall på som redovisas i rapporterna. Även priser på långtidskontrakt är högre nu än . KTH-Söder ser en prisökning på kort sikt, men på behövs ändå nyproduktion vilket leder till högre priser oavsett nedläggning av . Det som påverkas är tiden för när prisökningen sker. En rimlig bedömning av prisökningen borde enligt KTH-Söder ligga mellan 0,5 och /kWh, vilket är en låg nivå jämfört med naturliga sväng- ningar. Prisökningar i storleksordningen /kWh, som antyder, skulle enligt KTH-Söder göra det lönsamt för de stora produ- centerna att självmant dra ner kärnkraftsproduktionen. Folkkampanjen mot kärnkraft - kärnvapen konstaterar att tillgång till vattenkraft påverkar priset betydligt mer än en stängning av . ser det som en självklarhet att den generella prisnivån inte kommer att påverkas i någon högre grad av att av den samlade nordiska produktionen tas ur drift i enlighet med politiska beslut. Från framhåller man att en nedlägg- ning inte skulle få några betydande effekter på elpriset i , då andra produktionstekniker är prissättande under större delen av året. frågar sig vad som ska anses vara ett rimligt elpris och konstaterar att det beror på vilken utgångspunkt man har. Ett högt pris är bra för producenterna, ett lågt för konsumenterna. I jämfö- relse med andra länder konstaterar man att har ett lågt elpris. anser att industrin, bortsett från vissa företag och industrier, bör klara en marginell höjning utan allvarliga konsekvenser. Många remissinstanser sluter sig till de synpunkter som bland andra och framför. Dessa framhåller att även marginella prisökningar kan få förödande effekter på elintensiv industri, lokal och regional arbetsmarknad, samt påverka investeringsvilja och näringslivsklimat i , och att en stängning därför inte är försvarbar. SGU tar i detta sammanhang särskilt upp gruvindustrin som en bransch där energipriset har stor betydelse för konkurrenskraft, och det finns en risk för utlandsetablering. ESV bedömer det som rimligt att industrin även fäster stor vikt vid att på relativt lång sikt kunna förutspå tillgång och pris på elenergi för att kunna planera sin verksamhet. ESV kan inte i någon av rapporterna finna en samlad bedömning av om investeringsvilja och osäkerhet skulle drab- bas av påtagliga negativa effekter till följd av en stängning av , och man efterlyser fördjupade analyser . Flera remissinstanser anser att elpriserna kommer att stiga , oav- sett en nedläggning av . Prishöjningen sker antingen som en följd av en harmonisering med övriga , eller av att ny kraftpro- duktion kommer att behövas. , , med flera framför att tidsaspekten är ett argument för att inte stänga . Industrin är medveten om kommande prisökningar och arbetar redan med effektiviseringar, men behöver för att genomföra alla de effektiviseringar som behövs för att möta de högre elpriserna och konkurrensen. Även behovet av en långsiktig och trovärdig energipolitik vid nyinvesteringar poängteras av flera remissinstanser i sammanhanget. - påverkan på miljö och klimat Enligt flertalet av remissvaren leder en avveckling av till ökad påverkan på klimat och miljö. bedömer att en stängning ger ökade utsläpp från fos- sila bränslen i men att det ändå är möjligt att nå miljökvalitets- målen avseende klimat till 2008-2012, eventuellt till ökade kostnader. Verket pekar på klimatproblematikens långsiktiga och globala karaktär och menar att även klimatpåverkan i bör beaktas vid val av tidpunkt för stängning av . Beträffande övrig miljöpåverkan menar att utsläppen ökar i tämligen liten omfattning men att lokal koncentration av sådana utsläpp, främst till , inte är önskvärd. menar att en stängning ger ökade utsläpp av koldioxid på kort sikt. På anses miljöpåverkan emellertid bli begränsad då produktionsbortfallet ersätts genom ny produktionska- pacitet av el från förnybara källor samt påskyndad utbyggnad av gaskraft som ersättning för kol som marginalkraft i det nordiska elsystemet. hydrologiska institut () framhåller ökad miljö- och klimatpåverkan genom ökad föroreningsbelastning i , särskilt västra . efterlyser samhällsperspektiv och sociala aspekter i analysen och anser att ökade utsläpp i samt ökad regional för- surning innebär att villkoret inte kan anses vara uppfyllt. nämner även miljökonsekvenser utöver utsläppseffekter, t.ex. biodiver- sitet. menar att produktionsbortfallet ger ökad klimatpåverkan genom import av kolkraft från och , ökad försurning genom användning av fossila bränslen samt ökad risk för kärnkraftolyckor genom import av ur säkerhetssynpunkt tveksam kärn- kraftsel från ryska reaktorer av Tjernobyltyp. påpekar att stängning av leder till betydande utsläppsökningar av kol- dioxid, främst i , samt högre emissioner av bl.a. kväve- och svaveloxider, vilket inte är förenligt med gällande klimat- och miljöpoli- tik. framhåller att en stängning av endast i begränsad omfattning leder till ökad produktion av vindkraft och kraft- värme, utan i stället kompenseras genom import av kolbaserad el och på gaskraft, vilket leder till ökade utsläpp av koldioxid, svavel, kväveoxider och tungmetaller. efterlyser analyser av konsekvenser på hälsa, utsläpp av övriga växthusgaser utöver koldioxid och livscykelanalyser samt konstaterar att kriteriet om ringa påverkan på miljö och klimat ej är uppfyllt. menar att det saknas sakliga argument för att stänga , bl.a. eftersom det resulterar i negativa konsekvenser för klimat och miljö då effektbrist leder till import av fossilbaserad el från kol- och oljeeldade anläggningar samt rysk kärnkraft. Skogen, Kemin, Gruvorna och Stålet (SKGS) menar att villkoret för stängning avseende miljö och klimat inte uppfylls och understryker att samtliga energikällor bör få användas givet att krav på säkerhet och miljö är uppfyllda. föreslår att man avvaktar en stängning, framhåller att hänsyn till klimat och miljö är viktig och att bortfall av produktionskapacitet riskerar att ersättas med fossileldad kraft. Före- ningen energirådgivare påpekar att problemet i det svenska energisystemet är den höga andelen elvärme och menar att en stängning är problematisk då den kan leda till beroende av importerad, smutsig kraft. Oberoende elhandlare är emot en stängning av , bl.a. eftersom det ger ökad miljöpåverkan. understry- ker att elförsörjningen är ansträngd och att bortfall av produktionskapacitet ersätts med kolkondensel, vilket är negativt för miljön. Verkstadsindustrier (VI) påpekar att effektbrist och rote- rande bortkoppling ger sämre förutsättningar för tillväxt men även nega- tiva miljöeffekter. konstaterar att nedläggning leder till ökad användning av fossil energi. kommun förordar fortsatt drift av och anser att ytterligare analyser av miljövillkor, effekter på folkhälsa, en regional luftmiljöanalys samt en strategisk miljökonsekvensbeskrivning skulle behövas. KSO menar att stängning av ger negativa miljöeffekter eftersom fossilbaserad el från , och ersätter svensk kärnkraft, vilket ger ökad försurning i försurningskänsliga svenska sjöar och skogar i . () påpekar att en stängning även ger nega- tiva effekter på kulturmiljön, eftersom ökad import av kolkondensbase- rad el från medför ökade utsläpp av luftföroreningar, vilket accelererar nedbrytning av kulturföremål i men även i . RAÄ framhåller även att utbyggnad av vindkraft samt tilläggsisolering och byten till tätare fönster i äldre bebyggelse kan ge en negativ påver- kan på kulturmiljö och förvanskning av kulturhistoriska värden. Miljövänner för Kärnkraft menar att en stängning innebär en klart nega- tiv påverkan på miljö och klimat, till följd av ökade emissioner av försu- rande, hälsofarliga och övergödande ämnen vid förbränning, exploatering av vattendrag och strandregioner för vattenkraft samt negativ inverkan på djur genom vindkraft. Föreningen pekar även på hälsorisker samt att ytterligare tätning ger sämre inomhusmiljö och ökad strålning. stöder slutsatsen om negativ miljöpåverkan men påpekar att bl.a. sameldning med torv i kraftvärme samt ökad använd- ning av pellets skulle kunna ge positiva effekter både för klimat och luft- kvalitet. SGU efterlyser analys av energiomställning i närom- råde till följd av Kyotoprotokollet och understryker att geotermi har en förbisedd och betydande potential som förnybar energikälla. konstaterar att växthuseffekten, övergödning och försur- ning behöver minska och framhåller att en ytterligare ökning av bio- bränsle är möjlig både för el- och värmeproduktion, t ex genom använd- ning av avverkningsrester samt att miljöpåverkan kan minskas genom återföring av kväve och näringsämnen genom askåterföring. pekar på kopplingen till värmemarknaden och att samtidig nedläggning av elproduktionskapacitet och skatteväxling för att substituera bort från uppvärmning genom oljeeldning är problematisk. menar att villkoren för stängning inte är uppfyllda och påpekar att kolbaserad kraftvärme är mer positivt ur miljösynpunkt än importerad kolkondenskraft från då svensk kraftvärme har hög verkningsgrad och bättre miljöegenskaper. påpekar att torv har en viktig roll i ett hållbart energisystem och att torv därför bör främjas genom elcertifikat. fastighetsägare tar inte ställning om villkoren för stängning men påpekar att det finns en betydande potential för energieffektivisering. framhåller att ökad medvetenhet om den globala klimatproblematiken har lett till en attitydförändring till förmån för kärnkraft, vilket borde be- aktas vid beslut om fortsatta drift. Folkkampanjen mot kärnkraft kärnvapen påpekar att en avveckling ger miljövinster i hela uranbränslekedjan, minskar hoten för och samt ger en positiv inverkan på miljön och klimat om den kombineras med en avveckling av elvärme. Idémaskinen understryker att kärnkraftolyckor har mycket svåra och långvariga följder. framhåller att kärnkraften är sårbar, extremt farlig och understryker att avfallsfrågan inte är löst. konstaterar att en stängning av enligt rapporterna skulle få en negativ effekt på klimat och miljö, men efterlyser fördjupade analyser av nettoeffekten , kostnaden för att uppnå klimatmålet och vad som menas med påtaglig negativ effekt. , framhåller att den samhällsekonomiska kostnaden för att gå före i klimatpolitiken är mycket höga för och att nu gällande klimatpolitik troligen inne- bär en mycket hög samhällsekonomisk kostnad, om den lyckas. () anser att rapporterna borde använts sig av officiell statistik. Förslaget till lag om effektreserv Härigenom föreskrivs följande. 1 § Den myndighet som enligt 8 kap. 1 § första stycket ellagen (1997:857) har systemansvaret för el (den systemansvariga myndighe- ten), har ansvaret för att en effektreserv om högst finns tillgänglig. Effektreserven skall skapas genom att den systemansvariga myndigheten ingår avtal dels med elproducenter om att ställa ytterligare produktionskapacitet till förfogande, dels med elanvändare om rätt att begränsa deras elförbrukning. Effektreserven skall vara ett komplement till den övriga produktions- kapacitet som finns på elmarknaden. 2 § Den som enligt 8 kap. 4 § första stycket ellagen (1997:857) har ingått avtal med den systemansvariga myndigheten (balansansvarig) skall till myndigheten betala en avgift för täckande av de kostnader som upp- står för myndigheten enligt de avtal som avses i 1 § första stycket. Avgiftens storlek för varje balansansvarig skall baseras på omfatt- ningen av dennes balansansvar enligt avtalet med den systemansvariga myndigheten och omfattningen av den balansansvariges obalans som avgiften avser. Avgiften bestäms av den systemansvariga myndigheten. 3 § Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, den systemansvariga myndigheten får meddela föreskrifter om insamling av de uppgifter som behövs för att den systemansvariga myndigheten skall kunna fullgöra sina uppgifter enligt denna lag. 4 § Beslut av den systemansvariga myndigheten enligt 2 § andra stycket får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Övriga beslut enligt denna lag får inte överklagas. Denna lag träder i kraft och gäller till och med . 2002/03:85 Bilaga 9 Förslaget till lag om ursprungsgarantier Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om en rätt för elproducenter att bli tilldelade ursprungsgarantier för el som producerats med användande av förnybara energikällor (förnybar el). Med ursprungsgaranti avses ett dokument som anger att en viss mängd förnybar el har producerats. 2 § Den myndighet som enligt 1 kap. 3 § lagen (2003:000) om elcertifikat har utsetts att handlägga de frågor som enligt den lagen ligger på kontoföringsmyndigheten (garantimyndigheten) skall handlägga frågor om tilldelande av ursprungsgarantier. 3 § Tillsynen över efterlevnaden av denna lag och av föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen utövas av den myndighet som enligt 1 kap. 3 § lagen (2003:000) om elcertifikat har utsetts att handlägga de frågor som enligt den lagen ligger på tillsynsmyndigheten. Tillsynen omfattar inte garantimyndigheten. 4 § Berättigad att bli tilldelad ursprungsgarantier är 1.den som enligt 2 kap. 1 § 14 lagen (2003:000) om elcertifikat är berättigad att bli tilldelad elcertifikat, 2.innehavaren av en produktionsanläggning där el produceras med användande av vattenkraft, och 3.innehavaren av en produktionsanläggning där el produceras med användande av biobränslen. Med biobränslen avses bränslen framställda ur biomassa samt deponigas, gas från avloppsreningsanläggningar och biogas. Med biomassa avses den biologiskt nedbrytbara fraktionen av produkter, avfall och rester av både vegetabiliska och animaliska ämnen från jordbruk, skogsbruk och närstående industrier samt den biologiskt nedbrytbara fraktionen av industriavfall och kommunalt avfall. 5 § Innehavaren av en produktionsanläggning som vill bli tilldelad ursprungsgarantier måste anmäla detta till tillsynsmyndigheten. Detta gäller dock inte om anläggningen har godkänts enligt 2 kap. 5 § andra stycket lagen (2003:000) om elcertifikat. 6 § Om el har producerats i en sådan produktionsanläggning som avses i 4 § med användande av såväl sådana energikällor som berättigar anläggningens innehavare att bli tilldelad ursprungsgarantier som andra energikällor får ursprungsgarantier tilldelas bara för den el som producerats med användande av den först nämnda typen av energikällor. 7 § Ursprungsgarantier får tilldelas bara för sådan förnybar el vars inmatade mängd och dess fördelning över tiden har mätts och rapporterats till garantimyndigheten enligt de föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Om den förnybara elen matas in på ett elnät som används utan stöd av nätkoncession skall innehavaren av produktionsanläggningen svara för den mätning och rapportering som anges i första stycket. I de fall som avses i 6 § skall innehavaren av anläggningen särskilt beräkna och rapportera den el som har producerats med användande av sådana energikällor som berättigar anläggningens innehavare att bli Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om beräkning och rapportering enligt tredje 8 § skall på begäran av någon som är berättigad att bli tilldelad ursprungsgarantier utfärda en sådan garanti. En ursprungsgaranti skall innehålla uppgifter om 1.den förnybara energikälla som har använts vid produktionen av elen, 2.den produktionsanläggning där den förnybara elen har producerats, 3.den mängd el som har producerats och den tidsperiod under vilken produktionen har ägt rum. Tidsperioden skall vara en eller flera kalendermånader. Om den förnybara elen har producerats med användande av vattenkraft skall dessutom produktionsanläggningens installerade effekt anges. 9 § skall ta ut en avgift för utfärdandet av en ursprungsgaranti enligt de bestämmelser som meddelas av regeringen. 10 § har rätt att på begäran få de upplysningar och ta del av de handlingar som behövs för tillsynen. En begäran får förenas med vite. 11 § I 22 a § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om överklagande hos allmän förvaltningsdomstol. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet , regerings rådet , justitierådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om effektreserv, 2.lag om ursprungsgarantier. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av ämnesrådet . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ursprungsgarantier Enligt paragrafen skall garantimyndigheten ta ut en avgift för utfärdandet av en ursprungsgaranti enligt de bestämmelser som meddelas av regeringen. Av författningskommentaren framgår att avgiften avses motsvara garantimyndighetens kostnad för att utfärda en En avgift av denna karaktär torde vara att betrakta som en sådan avgift av tvångskaraktär som i princip skall beslutas av . kan dock med stöd av 8 kap. 9 § regeringsformen bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter. För att det klart skall framgå att det är fråga om en beslutanderätt för regeringen grundad på delegation från föreslår Lagrådet att bestämmelsen utformas enligt följande: Regeringen får meddela föreskrifter om avgift för utfärdandet av ursprungsgarantier. I paragrafen hänvisas till att det i 22 a § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om överklagande hos allmän förvaltningsdomstol. Lagrådet förordar att det istället framgår direkt av lagen att myndighetens beslut får överklagas (jfr prop. 1997/98:101 s. 62). Bestämmelsen kan utformas enligt följande: En myndighets beslut enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Förslaget till lag om effektreserv Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , . O., , ., , Andnor, , , Regeringen beslutar proposition 2002/03:85 Vissa elmarknadsfrågor inför, ändrar, upp- Lagen (2003:000) om Lagen (2003:000) om