prop · GQ031d18 · 2003-01-01 00:00:00 — Den högre utbildningens och forskningens resultat redovisas regelbundet ur en mängd olika aspekter av . har ett stort ansvar för uppföljning och utvärdering av utbildningen, forskningen och det konstnärliga utvecklingsarbetet inom högskolan. Verket skall i detta arbete beakta verksamhetens roll och sätt att fungera i förhållande till samhällets och arbetslivets utveckling och kompetensbehov. ger ut en rapport som ger en sammanfattande beskrivning av utvecklingen inom högskolan. Av , som avser 2001, framgår bl.a. att: N antalet studenter har fortsatt att öka, N andelen högskolenybörjare från arbetarhem har ökat, men den är fortfarande låg i förhållande till motsvarande andel i befolkningen, N det för olika program är stora olikheter i de studerandes sociala bakgrund, N den regionala fördelningen av den högre utbildningen är relativt jämn, N könsfördelningen är sned bland de examinerade från flertalet av de stora grundutbildningarna, N antalet examina inom det matematisknaturvetenskapliga området har fördubblats , N ungefär lika många påbörjade forskarutbildning /01 som de närmast föregående läsåren, N antalet examinerade i forskarutbildningen har ökat, N andelen kvinnor i forskarutbildningen och bland de examinerade i forskarutbildningen har fortsatt att öka, N kostnadsomslutningen vid universitet och högskolor har ökat och ökat mest inom grundutbildningen, N statsanslagens andel av intäkterna har ökat något, N antalet lärare, men också antalet studenter per lärare, har ökat, N andelen forskarutbildade lärare har ökat, N antalet pensioneringar väntas öka kraftigt bland lärarna, som en kraftig ökning av antalet ungdomar i högskoleåldern förväntas och N första år av utvärderingar av ämnen och yrkesprogram visat att kvaliteten på utbildningen till övervägande del är hög. I följande tabell ges några övergripande data om verksamheten. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.2 Fakta om grundläggande högskoleutbildning 19992001 Antal helårsstudenter totalt (exkl. Antal registrerade studenter i Antal registrerade studenter i Antal examinerade i grundutbildningen Antal examina i grundutbildningen Källa: och NU-databasen samt SCB. * Uppgifter , 2000 och 2001 som markerats med * avser läsåren 1998/99, 1999/2000 respektive 2000/01. 1Exklusive vårdhögskolor, konstnärliga högskolor och enskilda utbildningsanordnare. 2Inklusive enskilda högskolor. 3Här ingår bl.a. , i , Stiftelsen . Tabell 7.2 visar en fortsatt ökning av antalet högskolenybörjare och studenter inom den grundläggande högskoleutbildningen. Utbyggnaden har relativt sett varit kraftigare vid högskolorna än vid universiteten. Tabell 7.3 Forskarutbildning 19992001 antalet examinerade och antalet examina i grundutbildningen har minskat /01. Erfarenheten visar att detta till viss del kan bero på eftersläpning i rapporteringen av antalet examina. Antal nybörjare i forskarutbildning Antal aktiva doktorander, ht Antal examina i forskarutbildningen 1 Källa: NU-databasen. 1 Här har licentiatexamen räknats som en halv examen i forskarutbildningen, liksom doktorsexamen som föregåtts av licentiatexamen. reform av forskarutbildningen innebar ökade krav på institutionerna att kunna erbjuda handledning och goda studievillkor för de antagna forskarstuderandena samt ett krav på ordnad studiefinansiering. I samband med reformen har antalet nybörjare sjunkit , men 2001 kunde en ökning noteras. Andelen kvinnor bland nybörjarna i forskarutbildningen fortsätter att öka, liksom andelen kvinnor som avlägger examen i forskarutbildningen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.4 Professorer och disputerade lärare 19992001 Antal professorer (heltidsekvivalenter) Antal lärare (heltidsekvivalenter) 1 Källa: NU-databasen och . 1 Inklusive gäst- och timlärare Befordringsreformen som trädde i kraft innebär bl.a. att en tillsvidareanställd lektor efter ansökan kan anställas som professor om han eller hon är behörig för en sådan anställning. Effekterna av reformen märks fortfarande. Professorernas andel av lärarna har ökat från 2001. Andelen lärare med doktorsexamen har också ökat från 2001 trots att många lärosäten tagit över lärare från de tidigare vårdhögskolorna, och andelen lärare med doktorsexamen bland dessa är låg. Skillnaderna är stora mellan olika lärosäten. För universiteten som grupp är andelen lärare med doktorsexamen i genomsnitt , medan endast en tredjedel av lärarna vid de statliga högskolorna har doktorsexamen. I budgetpropositionerna har regeringen för perioden 20012004 fastställt examinationsmål (lägsta antalet examina) för magisterexamen med ämnesdjup, civilingenjörs- och arkitektexamen, lärarexamen med inriktning mot respektive senare år samt för sjuksköterskeexamen. I följande tabell redovisas uppsatta examinationsmål för perioden 2004, planeringsförutsättning för perioden 20052008 jämte utfallet . Utfallet anges såväl med antalet examina som med andelen examina i förhållande till målet för fyraårsperioden 20012004. Tabell 7.5 Examinationsmål i grundläggande högskoleutbildning (7 294) (7 747) Lärarexamen med inriktning mot Lärarexamen med inriktning mot senare år Källa för utfall: NU-databas. Anm.: I utfallssiffrorna för magisterexamen anges inom parentes det totala antalet examina inklusive examina vid lärosäten för vilka regeringen inte satt upp mål för antalet magisterexamina. Antalet högskoleingenjörsexamina har ökat från 1 1997 till 2 2001. I enlighet med målet har antalet examina ökat i förhållande till 2000 men ökningen var . Det bör dock observeras att många studenter valt att ta ut en kandidat- eller magisterexamen och inte en högskoleingenjörsexamen även om de uppfyllt kraven för en högskoleingenjörsexamen. Andelen examinerade lärare med matematisknaturvetenskaplig eller teknisk inriktning har ökat mellan läsåren 1999/2000 och 2000/01, från till . Därmed har avståndet till nu fastställt mål om minskat något. Antalet nybörjare inom psykologutbildningen har ökat från 348 till 457. Med en fortsatt antagning i den omfattningen har en grund lagts för ökad examination inom denna utbildning i enlighet med av regeringen fastställt mål. Regeringen har i olika sammanhang pekat på betydelsen av en ökad examination av studenter med teknisk inriktning. Mot den bakgrunden är det värt att notera några resultat från analys av examinationen och genomströmningen inom teknisk utbildning (). Mellan läsåren 1990/91 och 2000/01 har följande utveckling skett: Antalet examina inom det tekniska området har mer än fördubblats. Antalet civilingenjörsexamina har ökat från 2 550 till 3 600. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Antalet övriga tekniska examina (högskoleingenjörsexamen, teknisk kandidatexamen och teknisk magisterexamen) har ökat från 900 till 4 000. För civilingenjörsutbildningen har andelen kvinnor bland de examinerade ökat från . För annan teknisk utbildning (högskoleingenjörer, tekniska kandidater och tekniska magistrar) har andelen kvinnor bland de examinerade ökat från . Antalet nybörjare inom civil- och högskoleingenjörsutbildningarna har ökat från 7 300 till 13 600, dvs. trots minskat antal 19-åringar. För examinationen i forskarutbildningen har regeringen fastställt mål enligt tabell 7.6. Tabell 7.6 Examinationsmål för forskarutbildning Ökat antal i förhållande (2 411) (2 593) Källa för utfall: NU-databas. Anm.: I utfallssiffrorna för antalet forskarexamina anges inom parentes det totala antalet examina inklusive examina vid lärosäten för vilka regeringen inte satt upp mål för antalet examina inom vetenskapsområdet. Doktorsexamen räknas som en examen om den inte föregåtts av licentiatexamen, medan licentiatexamen och doktorsexamen som föregåtts av licentiatexamen räknas som ½ examen. Antalet examina i forskarutbildningen har ökat 2001 i förhållande till 2000. Regeringens bedömning: Med hänsyn till att 2001 utgör i fyraårsperioden 20012004 är det ännu för tidigt att dra slutsatser om måluppfyllelsen avseende examination. För att nå målen för grundutbildningen måste dock examinationen öka inom civilingenjörs- och arkitektutbildningarna, sjuksköterskeutbildningen samt lärarutbildningen med inriktning mot senare år. För lärare med inriktning mot skall lärosätena särskilt beakta det ökade behovet av förskollärare och att antalet examinerade förskollärare ökar. Regeringen kommer att noga följa måluppfyllelsen för lärarexamen med inriktning mot och förskolan. Målen att öka såväl examinationen av högskoleingenjörer som andelen examinerade lärare som har matematisk-naturvetenskaplig eller teknisk inriktning i sin examen har uppnåtts totalt sett. Den uppnådda andelen ligger dock avsevärt lägre än det mål som satts och framåt. Respektive universitets och högskolas resultat framgår under varje lärosätes anslag för grundläggande högskoleutbildning. För forskarutbildningen ligger utfallet på drygt en fjärdedel av målet för fyraårsperioden 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Behovet av forskarutbildade är stort i samhället, inte minst vid universitet och högskolor, varför en fortsatt hög examination är angelägen. Mot bakgrund av satsningen på forskarskolor bör en avsevärd ökning kunna ske . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.7 Antal helårsstudenter per lärosäte 2000 och 2001 uppdrag och utfall Varav naturvetenskap och teknik (9 629) (10 068) (7 191) (7 766) Summa, högskolor med uppdrag Källor: Utfallssiffrorna är hämtade från universitetens och högskolornas årsredovisningar. Anm.: Antalet helårsstudenter som redovisas gentemot uppdraget är inte högskolornas totala antal helårsstudenter. Härtill kommer helårsstudenter inom åtaganden för vilka särskilda resurser anvisats och antalet helårsstudenter inom ramen för uppdrag av annan högskola eller inom annan uppdragsutbildning. För att få jämförbarhet har endast utfall som svarar mot ett av regeringen givet uppdrag tagits med i summeringen. Uppgifter som inte summerats har satts inom parentes. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 uppfyllde universiteten och högskolorna till sina utbildningsuppdrag avseende antal helårsstudenter totalt inom den grundläggande högskoleutbildningen samt till sina uppdrag för helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik. noterades vissa rekryteringssvårigheter, särskilt till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Mot denna bakgrund uppmanade regeringen de lärosäten som hade svårigheter att rekrytera studenter till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar att öka antagningen till de humanistiska, samhällsvetenskapliga och juridiska utbildningsområdena. I regleringsbreven framhöll regeringen att strävan bör vara att utnyttja alla platser som ryms inom det takbelopp som beslutats för respektive universitet eller högskola. Som framgår av tabellen 7.7 över lärosätenas uppdrag uppfylldes detta till även 2001 vad gäller det samlade uppdraget för alla utbildningsområden, men endast till vad gäller uppdraget för de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Det bör dock noteras att uppdraget vad gäller utbildningsområdena naturvetenskap och teknik var högre 2001 än 2000 och att lärosätena trots att de inte uppfyllde sitt uppdrag till denna del lyckades öka antalet helårsstudenter inom dessa utbildningsområden från 80 900 helårsstudenter till 84 500 helårsstudenter . Totalt ökade antalet helårsstudenter från 228 000 till 240 000. studenter inom naturvetenskap och teknik i förhållande till det totala antalet helårsstudenter låg kvar på samma nivå som . I budgetpropositionen redovisades lärosätenas utfall i förhållande till tilldelat takbelopp för den grundläggande högskoleutbildningen . Utfallet bestäms av det faktiska antalet helårsstudenter och helårsprestationer inom olika utbildningsområden. Av lärosätena nådde 16 sitt takbelopp medan 21 lärosäten inte gjorde det. Av de senare hade åtta sparade prestationer och kunde därför avräkna hela takbeloppet. Utnyttjandegraden varierade från och totalt utgjorde utfallet av det sammanlagda takbeloppet på . Merparten av mellanskillnaden stannade vid lärosätena som anslagssparande, men drogs in genom beslut av regeringen . uppgick lärosätenas samlade takbelopp till fördelade på lärosäten enligt tabell 7.8. Totalt redovisade lärosätena helårsstudenter och helårsprestationer motsvarande . Av lärosätena var det 24 som inte nådde sina takbelopp med resultat, men av dessa kunde tio ändå avräkna hela takbeloppet genom att utnyttja sparade prestationer . Genom beslut drog regeringen in som inte rymdes inom tillåtet anslagssparande för outnyttjat takbelopp 2001. Tabell 7.8 Tilldelat takbelopp 2001 samt utfall Under avsnittet Insatser har regeringen redogjort för de slutsatser, som dragits med anledning av den här beskrivna situationen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Särskilt åtagande med anledning av försvarsomställningen har vissa universitet och högskolor haft som särskilt åtagande att anordna utbildning med anledning av strukturomvandlingen inom Försvarsmakten, i enlighet med det utvecklingsprogram regeringen presenterade för (skr. 1999/2000:33) vilken följde regeringens förslag i propositionen Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30). De berörda lärosätena var , , , , , Högskolan på och . Lärosätena har erbjudit de personer och orter som har berörts av försvarsomställningen olika typer och former av utbildningar. Lärosätena har haft kontakter med Försvarsmakten och aktuella kommuner och även på olika sätt direkt informerat personer som berörts av omställningen. och högskolor har reserverat platser och givit företräde åt berörda personer. Utbildningar har erbjudits som distansutbildning i de olika kommunerna och på högskoleorterna. Det antal personer som har påbörjat de erbjudna utbildningarna är dock mycket begränsat. Enligt berörda lärosäten har intresset för utbildningarna varit svagt och de personer som förlorat arbetet på grund av omställningen har fått andra arbeten. Samtliga sju lärosäten har erbjudit de personer och orter, som har berörts av försvarsomställningen, olika typer och former av utbildningar och därmed fullgjort det särskilda åtagandet. Lärosätenas erbjudanden har dock utnyttjats i liten utsträckning. Naturvetenskaplig och teknisk utbildning med särskilt vuxenstudiestöd beslutade på regeringens förslag (prop. 1994/95:139, bet. 1994/95:UbU15, rskr. 1994/95:353), att ge 9 000 studerande i åldrarna möjlighet att läsa en teknisk eller naturvetenskaplig högskoleutbildning med förmånligare studiestöd än normalt (NT- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utbildning med särskilt vuxenstudiestöd). antogs de sista studenterna till utbildningen; då hade samtliga platser utnyttjats. Regeringen har följt utfallet av satsningen. Trots att studenterna inom den s.k. NT-utbildningen är äldre än genomsnittsstudenterna avbryter NT-studenterna inte sina studier i högre grad än andra studenter. Antalet studenter i utbildningen blir allt färre då ingen nyantagning sker. 1998 redovisade lärosätena 6 449 helårsstudenter, var antalet 4 226. , 2001, redovisades 2 078 helårsstudenter. Enligt delårsrapporterna för var utfallet för vårterminen 412 helårsstudenter. Prognosen för helåret är 658 helårsstudenter. är då lärosätena tilldelas särskilda medel för naturvetenskapliga och tekniska utbildningar med särskilt vuxenstudiestöd. De studenter som antogs har då haft möjlighet att studera i , vilket motsvarar längden på en civilingenjörsutbildning. Ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer för de studenter som eventuellt inte har slutfört sina studier får avräknas inom högskolornas ordinarie takbelopp. Regeringen avser att uppdra åt och att utvärdera den särskilda utbildningssatsningen inom naturvetenskap och teknik (s.k. NT-utbildning med särskilt vuxenstödiestöd). 7.2.5Samverkan med det omgivande samhället I regleringsbrevet för avseende anslag till universitet och högskolor m.m. anges att det av årsredovisningen skall framgå vilka åtgärder lärosätet vidtagit inom var och en av verksamhetsgrenarna med utgångspunkt i lärosätets strategidokument och handlingsprogram för samverkan med det omgivande samhället, och hur strategier och handlingsprogram för samverkan följs upp. De flesta lärosätena har centrala enheter för samverkan som fungerar samordnande och som en väg in i högskolan för externa aktörer. En majoritet av lärosätena betonar de enskilda institutionernas roll i samverkansarbetet och några lärosäten beskriver hur de har fört dialoger med institutionerna och även utbildat personalen i samverkansfrågor. Några lärosäten har branschråd kopplade till vissa utbildningsområden, men det förefaller vanligare att någon form av råd med externa representanter är kopplat till lärosätet centralt. Fler lärosäten än tidigare beskriver att samverkan bedrivs på ett integrerat sätt i verksamheten och med ömsesidighet i förhållande till det omgivande samhället. Många lärosäten arbetar med entreprenörskapsfrämjande åtgärder för både studenter och forskande personal. De arbetar bl.a. med stöd vid patentering och kommersialisering av forskningsresultat i olika former, ofta i samverkan med andra lärosäten. De som har holdingbolag använder bolaget som ett naturligt verktyg i denna process. Studenterna arbetar också på flera lärosäten med att ge varandra stöd och hjälp då företag skall startas. Lärosätena samverkar med många aktörer, men samverkan med små och medelstora företag prioriteras ofta. Flera lärosäten bedriver uppsökande verksamhet i företag och organisationer. Inom grundutbildningen är samverkan i samband med uppsatser och examensarbeten, praktik och verksamhetsförlagda delar av utbildningen, fadderföretag och mentorssystem vanligt. Ett drygt tiotal lärosäten beskriver olika former av arbetslivscentra eller s.k. career centers. Ett par lärosäten förmedlar också sommarjobb eller andra former av anställningar. Endast ett lärosäte redovisar att det följer upp studenterna efter avslutad utbildning. Att starta alumniföreningar förefaller dock vara en allt vanligare form för att på ett informellt sätt hålla kontakten med tidigare studenter. Forskningssamverkan med det omgivande samhället, i projektform eller i centrumbildningar och teknikparker, är mycket vanligt förekommande. Universitet och högskolor informerar också om och presenterar sin verksamhet och sina resultat av forskning eller konstnärligt utvecklingsarbete i olika populärvetenskapliga sammanhang. under hälften av lärosätena följer i redovisningen på olika sätt upp genomförda samverkansaktiviteter eller redovisar att de på olika sätt arbetar med att följa upp samverkan med det omgivande samhället. Ett par lärosäten utreder möjligheten att ta fram lämpliga nyckeltal och uppföljningssystem för att bättre kunna redovisa samverkansarbetet och ett lärosäte använder redan utvecklade nyckeltal i En högskola redovisar också hur medel fördelats för samverkan per vetenskapsområde. Många lärosäten förefaller dock sakna en uppföljande och utvärderande del i samverkansarbetet. Högskolans roll i det livslånga lärandet I stort sett alla universitet och högskolor beskriver i sina årsredovisningar hur de på olika sätt arbetar för att erbjuda yrkesverksamma personer kompetensutveckling genom flexibla studieformer i ordinarie grundutbildning, genom en aktiv dialog med det omgivande samhället om behovet av kompetens, genom engagemang i olika typer av lärcentra och genom uppdragsutbildning. Ett par lärosäten betonar att denna form av samarbete med arbetslivet är viktig för att nå högre kvalitet i utbildningsutbud och undervisning. fick i uppdrag att kartlägga och analysera hur högskolans utbildningsutbud bättre skall kunna svara mot framtida behov på arbetsmarknaden och härigenom bidra till ökad sysselsättning och tillväxt. I uppdraget ingick bl.a. att beskriva lärosätenas processer för att förändra utbildningsutbudet så att framtida behov på arbetsmarknaden tillgodoses och att lämna förslag till förändringar i dessa processer i den mån de därigenom skulle kunna fungera på ett bättre sätt. har funnit många konkreta exempel på hur avnämare och utbildningsansvariga vid högskolan interagerar i långsiktiga planeringsprocesser, vilket har förnyat utbildningsutbudet. har också funnit åtskilliga exempel på att samverkansprocesserna mellan högskolan och arbetslivet är under fortsatt målmedveten utveckling. Ytterligare åtgärder, som skulle kunna bidra till att högskolans utbildningsutbud utvecklas så att framtida behov på arbetsmarknaden beaktas, är enligt rapporten att gemensamma riktlinjer för uppföljning av studerande efter avslutad utbildning skapas och att fler utbildningar än lärarutbildningarna skulle kunna omfattas av samråd med inför dimensioneringsbeslut. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 att det finns utrymme för utveckling och förbättring av samverkansuppgiften. I årsredovisningarna beskriver ett drygt tiotal lärosäten hur arbetsmarknadens behov av kompetens på olika sätt påverkar utbildningarnas innehåll och upplägg. Högskolans roll i de regionala tillväxtavtalen Idén om regionala tillväxtavtal introducerades av regeringen och avtalsarbetet har utgjort det bärande instrumentet i den regionala näringspolitiken. Grundtanken är att myndigheter och organisationer som arbetar med tillväxtfrågor, framför allt regionalt, skall samarbeta bättre för att skapa gynnsamma förutsättningar för näringslivet. Arbetet med tillväxtavtalen följs upp och den andra rapporten i ordningen efter det att tillväxtavtalen sjösattes presenterades (Rapport om tillväxtavtalen Andra året, Ds 2002:34). I samband med uppföljningen av arbetet med tillväxtavtalen har i samarbete med skickat en enkät till universitet och högskolor för att undersöka i vilken grad och på vilket sätt lärosätena medverkar i avtalsarbetet samt hur de ser på arbetet. Enkäten skickades till 38 universitet och högskolor. 28 har svarat och 23 () av dessa har deltagit i tillväxtavtalsarbetet. Majoriteten har medverkat i de regionala partnerskapen och i olika projekt och undergrupper till följd av avtalen. Två tredjedelar av de svarande anser att arbetet med tillväxtavtalen har bidragit till ett mervärde inom den egna organisationen och lite mer än hälften anser att arbetet bidrar till ett mervärde i det regionala utvecklingsarbetet. De viktigaste positiva erfarenheterna av arbetet med tillväxtavtalen anses vara det utökade och stärkta kontaktnätet och att kontakterna till viss del har systematiserats genom arbetet. Kunskap om varandras verksamhet aktörerna emellan och ett tydliggörande av länets tillväxtområden har också flera poängterat som positivt. Svårigheter anses vara bristen på resurser och tid för arbetet. Motstridiga intressen och kulturskillnader vad gäller t.ex. beslutsprocesser anges också som svårigheter. under hälften av de som svarade på enkäten anser att arbetet har påverkat formerna 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 för samverkan med andra aktörer. Aktörerna har blivit varse varandra på ett nytt sätt och kontakterna har gått från bilaterala diskussioner till flerpartsöverläggningar. Åtta lärosäten anser att samarbetsformerna inte har påverkats och ett par av dessa anger att detta beror på att ett väl etablerat samarbete mellan olika aktörer existerade . Ett drygt tiotal lärosäten lyfter fram sin medverkan i arbetet med regionala tillväxtavtal i årsredovisningen för . Ytterligare lärosäten lyfter fram andra regionala samarbeten, bl.a. olika initiativ för att skapa regionala s.k. innovationssystem. Teknikparker och centrumbildningar av olika slag är vanliga exempel på lokal och regional samverkan. Delegationen för regional samverkan om högre utbildning I propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4) föreslog regeringen att skulle avsättas för att stimulera regionalt samarbete kring högre utbildning. Syftet är att skapa hållbar tillväxt i regionerna och främja rekryteringen till högskolan genom att stimulera samarbetet mellan universitet eller högskolor och kommuner, landsting, länsstyrelser eller motsvarande organ.