prop · GQ03100 · 2003-04-15 00:00:00 — Utgifterna ökar kraftigt från 1997 till 2006, varför utgiftsområdets andel av de samlade utgifterna ökar med . Flera stora reformer genomförs . Bland annat infördes maxtaxa inom barnomsorgen 2002 och en satsning görs på fler lärare och specialister i skolan genom ett bidrag till personalförstärkning i skolan. Ökningen förklaras vidare av en utbyggnad av universitets- och högskoleutbildning samt forskning. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgifterna under anslaget 31:2 Räntebidrag m.m. har minskat från 1997 till 2002 till följd av tidigare beslutade förändringar av systemet och lägre räntor. Utgifterna under anslaget 22:1 Bostads- bidrag har sjunkit med till 2002. Som andel av de takbegränsade utgifterna minskar utgiftsområdet med . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Justerat för tekniska förändringar ökar utgifts- områdets andel av de takbegränsade utgifterna . De högre utgifterna beror främst på de förstärkningar av statsbidragen som införts och som syftar till att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen och minska behovet av att höja kommunalskatterna. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna för Räntor på statsskulden har sjunkit från 1997 till 67,3 miljarder Utgifterna beräknas minska till 2006. Den kraftiga utgifts- minskningen beror i huvudsak på lägre ränte- nivåer och minskad statsskuld. förfaller lån som löper till en relativt hög kupongränta. Dessa lån ersätts successivt med nya lån som löper till en lägre ränta. Regeringen strävar efter att verksamheter som tillhör ett visst politikområde också skall tillhöra ett och samma utgiftsområde. ekonomiska vårproposition aviserade därför regeringen förslag om ändringar av ändamål och verksamheter som skall innefattas i vissa utgiftsområden. I syfte att ytterligare anpassa indelningen i politikområden till arbetsformer lämnar regeringen därför förslaget att de ändamål och verksamheter som finansieras 6.4Byte av vissa verksamheters med anslaget 37:1 IT-infrastruktur: Regionala utgiftsområdestillhörighet m.m. transportnät m.m. överförs till utgiftsområde 22 Regeringens förslag: Utgiftsområde 19 ändrar namn till Regional utveckling. De ändamål och verksamheter som finansieras med anslaget 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. överförs till utgiftsområde 22 Kommunika- tioner. Skälen för regeringens förslag: har beslutat i enlighet med förslagen i propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Den nya regionala utveck- lingspolitiken gäller . I linje med den nya politikens inriktning anser regeringen att utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling bör byta namn till Regional utveckling. Förslaget medför ändringar i riks- dagsordningen (se avsnitt 3.1). Dessa förslag kommer att tillämpas från och med budgetpropositionen 2004. I de preliminära utgiftsramarna för åren 20042006 som ingår i denna proposition har de föreslagna föränd- ringarna inte beaktats. Tabell 6.8 Konsekvenser för ramarna för berörda utgiftsområden UO19 Regional utjämning och utveckling Sammanställning av politikområden i budget- propositionen (målen avser innevarande år). Tabell 6.9 Politikområden (nummer, namn) i budgetpropositionen samt mål Folkstyrelsen skall värnas och fördjupas. Ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de En effektiv statsförvaltning som i sin helhet kännetecknas av hög produktivitet, god kvalitet och bra service till nytta för beslutsfattare, medborgare och näringsliv. 2 Finansiella system och tillsyn Det finansiella systemet skall dels vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd, dels att tillsynen skall bedrivas effektivt, dels att kostnaderna för statsskulden långsiktigt minimeras som risken beaktas och att statens finansförvaltning bedrivs effektivt. 3 Skatt, tull och exekution Eftersträvade skatte-, tull- och avgiftsintäkter skall säkerställas på ett rättssäkert och ekonomiskt effektivt sätt som enkelhet skall eftersträvas och brottslighet motarbetas. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättstrygghet och Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Verksamheten skall utgå från ett I detta ligger bl.a. att förkorta tiden från brottsanmälan till dom och straffverkställighet. 5 Utrikes- och säkerhetspolitik Säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. Bidra till att bevara fred och självständighet. 7 Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar Minska risken för och konsekvenserna av olyckor och svåra påfrestningar på samhället i fred och att minska lidande och skadeverkningar av olyckor och katastrofer i andra länder. Att höja de fattiga folkens levnadsnivå. Samverkande för detta är att bidra till: - resurstillväxt, - ekonomisk och politisk självständighet, - ekonomisk och social utjämning, - demokratisk samhällsutveckling, - en framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön, - jämställdhet mellan kvinnor och män. Främja en hållbar utveckling, fördjupad integration och partnerskap i och dess omgivningar, utifrån behoven i samarbetsländerna och med utnyttjande av den svenska resursbasen. Lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, - en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund och - en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt för olikheter inom de gränser som följer av samhällets grundläggande demokratiska värderingar och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl inom storstadsregionerna som i övriga delar av landet samt att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare. Migration till och från vårt land kan ske i ordnade former. reglerade invandringen upprätthålls. Asylrätten i och i ett internationellt perspektiv värnas. Harmoniseringen av flykting- och invandringspolitiken i EU ökar. 13 Hälso- och sjukvårdspolitik Vårdens kvalitet och tillgänglighet skall förbättras. Folkhälsan skall förbättras för de grupper i samhället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt. Barn och unga skall respekteras, ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. En samhällsgemenskap med mångfald som grund, att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt och ha tillgång till god vård och omsorg. Stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för ekonomiskt och socialt utsatta personer samt stärka skyddet för utsatta barn. Frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall i förhållande till 2002 halveras . Parallellt skall antalet nya aktivitets- och sjukersättningar minska. Hänsyn skall tas till den demografiska Personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Efterlevande make skall ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter dödsfall. Skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. En väl fungerande arbetsmarknad med full sysselsättning och god Ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor. Att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden. skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. skall vara en ledande forskningsnation, där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna. yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla att använda den, att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande, att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenom motverka kommersialismens negativa verkningar, att ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället, att bevara och bruka kulturarvet, att främja bildningssträvandena samt att främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom landet. Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv, ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet samt att ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. Människor skall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Alla skall ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt Boende- och bebyggelsemiljön skall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning skall en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för Länen skall utvecklas på ett sådant sätt att de nationella målen får genomslag som hänsyn tas till olika regionala förhållanden Väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt undelätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela Säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. IT, tele och post Att alla skall ha tillgång till en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar infrastruktur och därtill hörande samhällstjänster. Skogen är en nationell tillgång som skall skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som biologisk mångfald behålls. skötseln skall hänsyn tas till andra allmänna intressen. Ett gott djurskydd och ett gott djurhälsotillstånd bland djur i människans tjänst och att viltstammarna förvaltas på ett sådant sätt att oacceptabla skador på människor och egendom inte uppstår. En ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion. En ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av Verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Främja en hållbar ekonomisk tillväxt och en ökad sysselsättning genom fler och växande företag. Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande En effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, ett förstärkt multilateralt handelssystem inom WTO, ökad svensk export och ökade utländska direktinvesteringar i . Konsumenternas ställning och inflytande på marknaden skall stärkas. Hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt. Konsumenternas hälsa och säkerhet skall Sådana konsumtions- och produktionsmönster skall utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt Konsumenterna skall ha tillgång till god vägledning, information och utbildning. Allmänna bidrag till kommuner Skapa goda och likvärdiga förutsättningar för kommuner och landsting att uppnå de nationella målen inom olika verksamheter. 6.5Höjning av högsta avgiften inom maxtaxan för barnomsorg Regeringens förslag: Statsbidrag skall lämnas till kommuner som tillämpar en viss högsta avgift (maxtaxa) inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. För att statsbidrag skall lämnas skall avgiften i förskole- verksamheten (förskola och familjedaghem) vara högst tre, två respektive en procent av hushållets avgiftsgrundande inkomst för det första, andra respektive tredje barnet i familjen. Avgiften får dock inte överstiga för det första barnet, för det andra barnet respektive för det tredje barnet i förskoleverksamheten. För att statsbidrag skall lämnas skall avgiften i skolbarnsomsorgen (fritidshem och familjedaghem) vara högst två, en respektive en procent av hushållets avgiftsgrundande inkomst för det första, andra respektive tredje barnet i familjen. Avgifterna får dock inte överstiga för det första barnet och för det andra respektive tredje barnet i skolbarnsomsorgen. Den högsta avgiften, i den för barnet aktuella verksam- hetsformen, skall betalas för det yngsta barnet i familjen och den närmast lägre avgiften, i den för barnet aktuella verksamhetsformen, skall betalas för det närmast äldre barnet. Från det fjärde barnet betalas ingen avgift. Skälen för regeringens förslag: I syfte att begränsa statens utgifter föreslås att de högsta avgifterna i maxtaxan höjs. I övrigt föreslår regeringen inte några förändringar av reglerna för maxtaxan inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Höjningen av de högsta avgifterna innebär att avgifterna höjs för hushåll med avgiftsgrundande inkomster . De höjda avgifterna innebär möjlighet till ökade avgiftsinkomster för kommunerna och reger- ingen avser därmed att sänka det statsbidrag som lämnas till kommuner som tillämpar maxtaxan med . De nya reglerna skall träda i kraft . 6.6Utgiftsområde 127 samt Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten I följande avsnitt redogörs kortfattat för varje utgiftsområde och för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I tabellform redovisas utfall , anvisade anslagsmedel (inklusive förslag till tilläggsbudget i denna proposition), prognos , regeringens bedömning av utgiftsramar samt konsekvensberäkningar . Med statsbudget avses den av beslutade statsbudgeten, dvs. den ursprungliga stats- budgeten enligt beslut samt beslut enligt proposition 2002/03:46 Folkomröstning om införande av euron, men exklusive förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsprognoserna avviker i vissa fall från anvisade medel i statsbudgeten. Detta beror bl.a. på förväntad förbrukning av anslags- sparande, utnyttjande av anslagskrediter och på förändrade antaganden om den ekonomiska utvecklingen. 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdet De- mokrati samt delar av politikområdena Mediepolitik och Samepolitik. I utgiftsområdet ingår även anslagen Kungliga hov- och slottsstaten, ledamöter och partier m.m., förvaltningskostnader, ombudsmän, justitieombudsmännen, m.m., Stöd till politiska partier, samt Expertgruppen för EU-frågor. uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca . I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneomräkning med ca samt med till följd av att medel avsatts för genomförande av val till . 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdena Effektiv statsförvaltning och Finansiella system och tillsyn. uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca . I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen minskas beräk- nade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneomräkning med ca . Skatt, tull och exekution 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdet Skatt, tull och exekution. uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca . I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneomräkning med ca . 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdet Rätts- väsendet. uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca . I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneomräkning med ca . Polisens anslag och framåt skall förstärkas för att öka antalet poliser och utveckla verksamheten samt för merkostnader för i samband med i . Regeringen återkommer om nivåerna i budgetpropositionen. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ut- rikes- och säkerhetspolitik. uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca . I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneomräkning med ca . Försvar samt beredskap mot sårbarhet 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdena Total- försvar samt Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca . I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen minskas beräk- nade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneomräkning med ca . 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdena Inter- nationellt utvecklingssamarbete samt Samarbete med . uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca . I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen ökas beräknade resurser för utgiftsområdet med till följd av nya antaganden om den makroekonomiska utvecklingen. Vidare minskas beräknade resurser för utgiftsområdet med ca till följd av en besparing på politikområdet Samarbete med , se vidare avsnitt 4.3. 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdena Mi- grationspolitik, Integrationspolitik, Storstads- politik och Minoritetspolitik. uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca . I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneomräkning med ca . Regeringen avser ta tillvara storstadspolitikens erfarenheter och omvandla dem till ordinarie strukturer. Statliga myndigheter skall ges tydliga mandat och riktlinjer för att storstadspolitikens tvärsektoriella mål skall uppnås. Ett antal myndigheter ges i uppdrag att vidareutveckla de samverkansöverenskommelser som finns i de lokala utvecklingsavtalen. avser regeringen att lämna en skrivelse till med en redogörelse för hur arbetet med att genomföra storstadspolitiken utvecklats sedan beslutade om propositionen Utveckling och rättvisa - en politik för storstaden (prop. 1997/98:165). Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Barnpolitik, Handikappolitik, Äldrepolitik, Socialtjänstpolitik och Forskningspolitik. uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca . I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen ökas beräknade resurser för utgiftsområdet med ca . Det förklaras till största delen av ökade kostnader för högkostnads- skyddet för de äldre inom tandvården och för assistansersättningen. Slutligen ökas beräknade resurser till följd av ny pris- och löneomräkning med . Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekono- misk trygget vid sjukdom och handikapp. uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca . I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneomräkning med ca . Vidare ökas beräknade resurser för utgifts- området till följd av nya antaganden om den makroekonomiska utvecklingen med . Därutöver beräknas utgifterna minska inom utgiftsområdet till följd av föreslagna regel- ändringar med ca . Den sjukpenninggrundande inkomsten skall minskas vid beräkning av sjukpenning. Detta minskar ersättningen vid sjukskrivning vilket minskar utgifterna med ca . Övriga ersättningar som beräknas utifrån den sjukpenninggrundande inkomsten berörs inte av förslaget. Sjukpenningen skall inte överstiga ersätt- ningen från arbetslöshetskassan om den sjukskrivne vid sjukskrivningstillfället uppbär ersättning från arbetslöshetskassa. Detta minskar utgifterna med ca . Sjuklöneperioden förlängs för samtliga arbetsgivare från 14 . Detta minskar utgifterna med ca . Ett högkostnadsskydd för arbetsgivare med ett begränsat antal anställda föreslås också vilket beräknas öka utgifterna med i storleksordningen . Avslutningsvis senareläggs den tidigare aviserade höjningen av taket för ersättning från sjukförsäkringen vilket innebär att utgifterna blir ca lägre. Antalet personer med aktivitets- eller sjukersättning 2004 (tidigare benämnt förtids- pension) beräknas bli ca 45 000 eller fler än vad som antogs i budget- propositionen . Den aktuella prognosen innebär att antalet personer med aktivitets- och sjukersättning beräknas öka med 2003 och 2004. Detta innebär att en upprevidering av utgifterna inom utgiftsområde 10 med ca jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekono- misk äldrepolitik. uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca . I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av att fler ålderspensionärer antas bli berättigade till inkomstgrundad ålderspension. Resurserna för garantipension beräknas som en konsekvens av detta minska med ca . Vidare ökas beräknade resurser för utgifts- området till följd av högre utgifter för bostadstillägget till pensionärer med ca . Orsaken till förändringen är ökade bostadskostnader, nya antaganden om den makroekonomiska utvecklingen och ett tillfälligt ökat antal berättigade individer. Slutligen ökas beräknade resurser för utgifts- området med till följd av ett ökat antal individer och nya antaganden om den makroekonomiska utvecklingen inom äldre- försörjningsstödet. Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekono- misk familjepolitik. uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca . I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av stigande medelersättning, ett ökat barnafödande, ett ökat antal uttagna dagar inom föräldra- försäkringen och en särskild omräkning av barnpensionerna med sammanlagt ca . Beräknade resurser ökas även till följd av höjd grundnivå i föräldraförsäkringen med . Vidare minskas beräknade resurser för utgiftsområdet med till följd av senarelagd höjning av inkomsttaket i föräldraförsäkringen från 7,5 till 10 prisbas- belopp. Slutligen minskas beräknade resurser till följd av ökad återbetalning och en utfallskorrigering inom underhållsstödet med ca samt till följd av borttagande av kontaktdagar i föräldraförsäkringen med . 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i föreliggande proposition Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ar- betsmarknad. uppgår utgiftsramen enligt stats- budgeten till ca . I jämförelse med den beräknade ramen i budgetpropositionen ökas beräknade resurser för utgiftsområdet till följd av ny pris- och löneomräkning med . Vidare ökas beräknade resurser för utgiftsområdet bl.a. till följd av nya antaganden om arbetslösheten med .