prop · GR039 · 2003-10-29 00:00:00 — För att nå dessa mål krävs att är fortsatt aktiv inom EU. gäller bl.a. kommissionens arbete med att ta fram en ny strategi för luftföroreningar det s.k. CAFE-programmet (for Europe). Inom ramen för CAFE skall en vitbok läggas fram . förslag till revidering av direktivet om nationella utsläppstak (2001/81/EG) och luftkvalitetsdirektiven (ramdirektivet om luftkvalitet (96/62/EG) m.fl. dotterdirektiv) skall lämnas 20062007. bl.a. delta i utveckling av alternativa scenarier inom CAFE för Skr. transporter, energi och jordbruk för olika Reduktion av utsläpp till luft från användning av lösningsmedelshaltiga För att genomföra bl.a. takdirektivet och ramdirektivet för luft har kommissionen lämnat ett förslag till direktiv om lösningsmedelsinnehåll i olika färger och lacker (KOM (2002) 750 slutlig). direktivförslag i rådets miljöarbetsgrupp har inletts. att direktivet får relativt stränga krav för att minska utsläppen av flyktiga organiska ämnen (VOC) i och därmed bidra till att uppnå målet för marknära ozon. FoU för minskade utsläpp till luft inom Inom ramen för CAFE-programmet tar även och Mistras ASTA-program fram underlag och analyser samt initiativ till I arbetet med att reducera utsläppen av partiklar kommer program om exponering, hälsoeffekter och riskbedömning för luftföroreningar (SNAP) 20022006 att ge underlag som kan användas i EU-arbetet. Partikelfrågan är viktig då den också kan driva på en minskning av svavel- och kväveoxider. Därtill finns ett behov av att utveckla kostnads-effektivitets-analyser för hälsoeffekter. Minskade utsläpp från stora förbränningsanläggningar För att uppnå miljökvalitetsmålen Bara naturlig försurning och luft är det av stor vikt att verkar för skärpningar av utsläppskraven för SO2 och NOx, särskilt för befintliga anläggningar. förbränningsanläggningar (2001/80/EG) som antogs 2001 förutses bli Minskade utsläpp från stora industrianläggningar För att minska utsläppen av bl.a. luftföroreningar från stora industrianläggningar i enlighet med rådets direktiv /61/EG av den 24 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar bör fortsätta att delta i informationsutbytet om bästa tillgängliga teknik för viktiga sektorer inom EU. Genom och rådets direktiv /17/EG av den 3 om ändring av direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen har EU antagit kvalitetskrav för bensin och diesel som innebär att lågsvavliga bränslen införs inom hela gemenskapen från och Med denna utveckling har det skapats förutsättningar för att införa rena och bränsleeffektiva tekniker för såväl lätta som tunga fordon samt större dieseldrivna arbetsmaskiner. Det är dock viktigt att fortsätta utvecklingen av de gemensamma kvalitetskraven för fossila bränslen. bunkeroljor tillåts fortfarande ha mycket höga halter av svavel. Detta skapar problem av flera slag. I takt med att andra källor nu minskar sina utsläpp ökar sjöfartens andel av de försurande utsläppen. bakgrunden avser regeringen att verka för att gemensamma kvalitetskrav vid revidering av rådets direktiv /32/EG Skr. 2003/04:9 av om att minska svavelhalten i vissa flytande bränslen och om ändring av direktiv /12/EEG. Hindren för introduktionen av alternativa bränslen har kommenterats Avgaskrav för bilar och arbetsmaskiner Området omfattas av harmoniserade EU-regler. utsläppen av avgaser är väsentliga för infriandet av miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, luft, Bara naturlig försurning och Även om avgaskraven för bilar och arbetsmaskiner har utvecklats positivt sedan blev medlem i EU behövs ytterligare beslut inom EU för att infria delmålen för klimatgaser, flyktiga organiska kolväten, partiklar och kväveoxider till 2010 och EU:s avgaskrav är vanligen utvecklade med tanke på bensin- eller För fordon som drivs med alternativa bränslen behöver Detta har skett för motorer till tunga fordon, där särskilda gränsvärden införts för naturgasdrivna fordon. verka för att för bilar och arbetsmaskiner generellt kompletteras med kravnivåer för alternativa bränslen. Ju mer tekniskt krävande avgaskraven för bilar och arbetsmaskiner blir, desto viktigare är det att kraven är så ställda att utsläppen även är låga under bilarnas och maskinernas hela livslängd. för svensk del var när EU införde ett system med hållbarhetskrav i kombination med ett producentansvar för bilar efter svensk förebild. Detta skapar ett starkt motiv för tillverkarna att höja sina produkters Det finns två närbesläktade frågor. När gränsvärden mäts i samband med att motorerna godkänns används en bestämd körcykel. körcykel som inte återspeglar vanlig körning kan motorerna nå låga gränsvärden i tester, medan utsläppen blir mycket högre när de används i Därför är det viktigt att testmetoderna och körcykeln utformas så att utsläppen blir låga även i dagligt bruk. Det andra problemet är att tillverkarna kan ställa in sina produkter så att de uppfyller avgaskraven när de testas som utsläppen blir väsentligt högre när de används Detta sker genom att motorns styrdator identifierar att produkten testas och då anpassar motorn sitt arbetssätt så att den klarar Regeringen avser att verka för att framtida avgaskrav utformas så att möjligheterna att kringgå provmetoderna begränsas Alla typer av motorer som släpper ut luftföroreningar bör omfattas av finns det fortfarande grupper för vilka EU inte har infört Det gäller bland annat motorer till färjor och diesellok. teknik som utvecklats för tunga lastbilar och större arbetsmaskiner kan utnyttjas för att rena även dessa motorer. bör därför verka för att avgaskrav införs även för dessa motortyper. En annan grupp för vilken avgaskrav saknas är snöskotrar. Även i detta fall bör utvecklingen mot ren teknik främjas. I de direktiv som gäller avgasutsläpp från bilar, mopeder och motorcyklar finns en bestämmelse som kraftigt begränsar rätten för medlemsländerna att använda ekonomiska styrmedel för att introducera fordon som är renare än de som uppfyller gällande EU-krav. Regeringens uppfattning är att dessa artiklar hindrar introduktionen av ny och renare teknik som bidrar till att sänka utsläppen ytterligare. är det till exempel inte tillåtet att gynna dieselbilar med partikelfilter med lägre skatt. driver därför aktivt frågan att sådana bestämmelser skall strykas i samtliga direktiv där de förekommer. Regeringens bedömning: För att nå miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning måste vara fortsatt pådrivande inom EU, bl.a. krävs ett aktivt deltagande i arbetet med EU-strategin för luftföroreningar, CAFE. : Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Världsnaturfonden anser att den svenska ambitionsnivån när det gäller kalkningsinsatserna både är för låg och delvis felriktad. stöder förslaget om att arbeta för att minska utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider från sjöfarten. Speciellt är det viktigt att kraftfulla åtgärder vidtas i och dess hamnar. Skälen för regeringens bedömning: Åtgärderna är desamma som för miljökvalitetsmålet luft. Regeringens bedömning: Möjligheterna att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är i hög grad beroende av regelutvecklingen i EU. förutsättning för att det skall vara möjligt att nå målet är därför att det går att få till stånd strängare regler i EU vad gäller kemikalier bekämpningsmedelslagstiftningen måste därför prioriteras högt. : Överensstämmer i huvudsak med Remissinstanserna: anser att miljö- hälsoaspekterna bör omfattas och täckas av ett enda märke, nämligen Märket visar att produkten testats från kemikaliesynpunkt direkt mot kraven i direktiven och att ett förfarande för bedömning av överensstämmelse har tillämpats. betydelsen av att agera för att ge substitutionsprincipen en stark ställning. Kemikalieinspektionen instämmer i slutsatserna i rapporten om viktiga frågor som bör prioriteras av . det finns ett tydligt behov för att utveckla en idé om hur ett Skr. varuinformationssystem för kemikalier på EU-nivå skulle kunna se ut i praktiken och verka för att detta får genomslag inom EU. anser att bör verka för att EU driver på det internationella arbetet med om långlivade organiska föroreningar (POP). det i rapporten konstateras att ett grundläggande problem för att nå miljömålet är bristen på kunskap. En nödvändig förutsättning för ett framgångsrikt kemikaliearbete och hur vi kan skapa bättre förutsättningar för att synpunkter skall få ett ökat genomslag i EU-arbetet är att svenska förslag baseras på ett gott bakgrundsmaterial. hävdar att det svenska kemikaliearbetet har varit mycket framgångsrikt vad gäller de svårnedbrytbara miljögifterna just för att har och har haft en lång och framgångsrik forskningstradition kring dessa. Plast- och Kemiföretagen menar att det är mycket viktigt med harmoniserade regler inom kemikalieområdet, liksom för övrigt när det gäller varor. Det viktigaste just nu är att EU:s medlemsländer kan komma fram till en kemikalielagstiftning som samtliga kan acceptera. bör därför försöka finna lösningar tillsammans med de andra länderna inom unionen istället för att bestämt försöka få EU:s kemikalielagstiftning att anpassa sig efter miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Verket för näringslivsutveckling menar att nackdelar för små och medelstora företag måste beaktas i samband med införandet av det nya systemet för kemikaliekontroll, det s.k. i har tidigare uttalat sitt stöd för arbetet med den gemensamma kemikaliestrategin. kemikaliestrategin har emellertid varit avsaknaden av ett menar att för att uppnå en giftfri miljö krävs en sund hantering av olika typer av kemikalier, och kemikaliepolitiken berörs av harmoniseringsbeslut som p.g.a. sin legala karaktär starkt begränsar möjligheterna att uppnå miljökvalitetsmålet Världsnaturfonden anser att utsläppen av miljöstörande kemikalier/gifter måste minskas så långt det är tekniskt möjligt. Världsnaturfonden delar synpunkten att delmålen inom detta avsnitt är en harmoniserad EU-lagstiftning. gruvföreningen har inga invändningar mot att EU:s nya kemikaliepolicy bygger på principen om industrins ansvar för tester, riskbedömningar och gruvavfallsdirektiv att krav på medlemsstaterna att inventera äldre gruvavfallsupplag visserligen ingår i direktivet, men fokus är på fastställande av krav för en säker avfallshantering vid gruvor i drift. Svensk gruvindustri har varit pådrivande i arbetet med Svenskt Vatten tillstyrker att bör, under den pågående revideringen av växtskyddsdirektivet, agera för att få samma skyddsnivå för växtskyddsmedel som i . vill lyfta behovet av ökad kunskap och data inom miljömålet Giftfri miljö och därmed vikten av att forsknings- och utvecklingsinsatser prioriteras inom EU för att tillgodose dessa behov. anser angående bekämpningsmedel att det är strategin med riskminskningsmål som skall föra fram i EU-arbetet. avveckling av bekämpningsmedel inom EU. påpekar att Skr. 2003/04:9 kemikaliepolitiken inom EU i hög grad inriktas på testning av kemiska ämnens miljö- och hälsofarlighet, vilket behövs för att kontinuerligt visa på nödvändigheten av en giftfri miljö. Tyvärr leder testarbetet lätt till uppfattningen att det räcker med att åtgärda ämnen som råkar ge effekter i de valda testsystemen. anser att prioriterar kretslopp och återvinning på ett farligt sätt framför skydd mot kretsloppsförgiftning. Skälen för regeringens bedömning Kemikalielagstiftningen är helt harmoniserad inom EU. möjligheterna att införa nationella särregler är mycket begränsade. skiljer sig kemikaliereglerna från regler inom de flesta andra miljöområden, inklusive arbetsmiljön, vilka hanteras genom Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är därför i högre grad än de flesta andra miljömål beroende av regelutvecklingen i EU. av den globala marknaden för kemiska produkter och varor kan frivilliga åtgärder från svenska aktörer endast i begränsad omfattning påverka möjligheten att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. att det ska vara möjligt att nå målet är därför att det går att få till stånd strängare regler i EU. För detta erfordras att i det dagliga arbetet på olika nivåer i kommissionens och rådets arbetsgrupper verkar för beslut med hög skyddsnivå. presenterade kommissionen en vitbok med förslag till en ny kemikaliestrategi inom EU. I strategin ingår ett nytt system för kontroll av kemikalier, vilket benämns REACH (Registration Evaluation and Authorisation of CHemicals). REACH innebär att kemiska ämnen måste testas och registreras innan de får marknadsföras. sådana krav enbart för nya ämnen. Särskilt farliga ämnen måste godkännas innan de får användas. Med särskilt farliga ämnen avses cancerogena, mutagena och reproduktionsstörande ämnen (CMR-ämnen) samt stabila organiska ämnen (persistent organic pollutants, POP). Strategin bygger på försiktighetsprincipen och substitutionsprincipen. Den lägger ett tydligt ansvar på industrin för att testa kemiska ämnen, bedöma riskerna med dem och vidta riskbegränsande åtgärder. bakgrund av vitboken har kommissionen lagt ut förslaget till ny kemikalielagstiftning (REACH) för en öppen konsultation på Internet. Efter konsultationen kommer kommissionen att ta fram det slutliga förslaget, troligtvis . Det finns många paralleller mellan kommissionens vitbok och delmålen i Giftfri miljö. I stort beskrivs problembilden lika och det finns även klara likheter i förslagen om hur det skall gå att komma till rätta Ambitionsnivån är emellertid genomgående högre i miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Arbetet med bekämpningsmedel sker harmoniserat under två direktiv: rådets direktiv /414/EEG av om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och och rådets direktiv /8/EG av om utsläppande biocidprodukter på marknaden. Regler för växtskyddsmedel ligger utanför arbetet med övriga kemikalier. kommissionen att genomföra ändringar av direktivet i syfte att påskynda arbetet, men också för att finna nya vägar att minska hälso- och substitutionsprinciperna i direktivet. Kommissionen arbetar även med att ta fram en tematisk strategi för en hållbar användning av växtskyddsmedel och därigenom minska riskerna för hälsa och miljö. Regeringen avser att verka för att bibehålla en hög skyddsnivå för växtskyddsmedel samt för att skyddsnivån inte blir lägre än för allmänna kemikalier och biocider. Detta skall gälla för såväl revisionen av växtskyddsmedelsdirektivet, dess tillämpning som för framtagandet av den tematiska strategin för bekämpningsmedel. Kvicksilver, kadmium och bly är utpekade som särskilt farliga ämnen i miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Arbetet med att nå målet är i hög utsträckning beroende av att åtgärder vidtas i övriga världen. åren har aktivt verkat för att öka medvetenheten om att tungmetaller är ett ökande globalt miljöproblem. inom ramen för FN:s miljöprogram slagit fast att kvicksilver har så negativa effekter globalt att det är motiverat med internationella åtgärder för att minska riskerna för människors hälsa och för miljön. verkar för att legalt bindande åtgärder skall vidtas på global nivå avseende kvicksilver, men också avseende kadmium och bly. agerar även inom EU för att minska belastningen på miljön förorsakad av framförallt kvicksilver och kadmium. 2002 i uppdrag av rådet att ta fram en samordnad strategi om kvicksilver t.o.m. utgången av 2004. Strategin skall innehålla åtgärder för att skydda människors hälsa och miljön från utsläpp av kvicksilver med hänsyn tagen till produktion, användning, avfallshantering och utsläpp av har beslutat att göra insatser för att påverka kommissionens arbete med strategin. inom EU avseende kadmium, bl.a. inom ramen för rådets förordning (EEG) nr 793/93/EEG av om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen där en omfattande riskbedömning av kadmium nu är inne i sitt slutskede. Det är av yttersta vikt att fortsatt prioriterar arbetet med tungmetaller inom EU och globalt, med målsättningen att få ner halterna av dessa i miljön. har verkat för att en översyn av rådets direktiv 91/157/EEG av om batterier och ackumulatorer som innehåller vissa farliga ämnen görs, framförallt genom att en revidering innehåller utfasning av kadmium i batterier. fortsätta att driva denna fråga. kommissionens arbetsgrupp om förslaget. Regeringen anser att Skr. 2003/04:9 bör fortsatt verka för att få till stånd ett direktiv. Regeringens bedömning: Möjligheterna att nå miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt är i huvudsak beroende av att åtgärder vidtas bör verka för att EU driver på det internationella arbetet med att snabbare avveckla kvarvarande produktion och konsumtion av ozonnedbrytande ämnen. En del i detta är att skärpa avtrappningen av HCFC-användningen i . är därvid viktigt att stärka möjligheter att genomföra sina Det är också viktigt att få till stånd en snabbare procedur för att lägga till nya ämnen under Montrealprotokollet. : Överensstämmer i huvudsak med Remissinstanserna: anser att meningen bör agera för att EU verkar för att stärka möjligheter att genomföra nuvarande internationella avtal bör lyftas in under sammanfattande slutsatser. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande påpekar att strävanden att avveckla CTC, CFC och HCFC och framtagning av ersättningsmedel inte bör kollidera med andra miljömål. Skälen för regeringens bedömning: Vissa kemiska ämnen som t.ex. klorfluorkarboner (CFC), väteklorfluorkarboner (HCFC), haloner och metylbromid bryter ned det skyddande ozonskiktet runt jorden. Ozonnedbrytande ämnen finns t.ex. i kyl- och klimatanläggningar och i Till följd av utsläppen av ozonnedbrytande ämnen har ozonskiktets tjocklek minskat . uttunnat ozonskikt leder till att UV-strålning i högre utsträckning når jorden, vilket i sin tur leder till skador på växter, djur och människor. Ozonskiktets återhämtningstid är mycket lång. Möjligheterna att nå miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt är i huvudsak beroende av att åtgärder vidtas internationellt. hindren för en total avveckling av ozonnedbrytande ämnen globalt är dels kostnaderna för alternativa ämnen dels att alternativ ännu saknas för ett mindre antal tillämpningar. bör verka för att EU har en fortsatt aktiv roll som part i En nyckelfråga är att få fler länder att underteckna Montrealprotokollet samt att ratificera de tillägg En prioriterad fråga för svensk del är att driva att EU i fas med egen nedtrappning av produktion och konsumtion bör motverka produktion, marknadsföring och konsumtion av befintliga och nya ozonnedbrytande ämnen samt att verka för att nya ämnen kontrolleras. Det är också viktigt att få till stånd en snabbare procedur för att lägga till nya ämnen under Montrealprotokollet. Det har visat sig att ett flertal inte har klarat det första åtagandet som innebär frysning av produktion och konsumtion av CFC Regeringen anser därför att EU bör verka för att stärka Kunskapsöverföring, förstärkning av liksom deras investeringsprogram bör bli effektivare. EG:s ozonförordning reviderades 2000 genom antagandet av och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 av om ämnen som bryter ner ozonskiktet. Den innebär att kraftfulla åtgärder vidtas på flera områden inom EU. Den största förändringen ligger i att användningen av HCFC blir förbjuden med undantag för underhåll och service av befintliga kyl- och luftkonditioneringsanläggningar. har kommissionen föreslagit smärre ändringar av förordningen. har invänt mot förslaget om att utöka möjligheten att exportera haloner och har fått gehör för en tidsbegränsning av denna möjlighet. Förutom viss fortsatt användning i befintliga installationer finns i protokollet en rad undantagna användningsområden som medför fortsatt produktion, konsumtion och utsläpp av ozonnedbrytande ämnen. Ämnen tillverkas för basbehov, för s.k. nödvändig användning (t.ex. astmainhalatorer och laboratorieändamål) samt för användning som råmaterial och som tillsatsämne i tillverkningsprocesser. Dessa undantag måste successivt begränsas och avvecklas. EU bör verka mer specifikt för att skärpa avtrappningen av HCFC-användningen i samt att allt halon som inte behöver användas omgående samlas in och förstörs när logistiken så tillåter. Vad gäller användning av metylbromid för karantäns- och utskeppningsändamål av t.ex. spannmål bör EU verka för att det införs en frysning av konsumtionsnivån och kräva en tydligare rapportering från parterna. Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö uppnås enligt regeringens uppfattning genom åtgärder på nationell nivå. På strålskyddsområdet finns också ett omfattande internationellt samarbete. Inom ramen för EU-arbetet anser regeringen att följande frågor bör prioriteras: -att få ett EG-direktiv för klassificering av fast radioaktivt avfall och kontaminerade produkter som inte är relaterade till kärnkraft. -att stödja säkerhets- och strålskyddsarbete i anslutningsländerna och i . -att öka kunskaperna om potentiella hälsorisker förknippade med elektromagnetisk strålning, särskilt i tillämpningsområden där många individer utsätts för strålning. : Överensstämmer i huvudsak med Remissinstanserna: i saknar i rapporten åtgärdsförslag beträffande det svenska delmålet kring elektromagnetiska påpekar att det finns både i och inom EU en ambition att synliggöra de farliga ämnen som finns reglerade för olika (SSI) konstaterar att driver den internationella utvecklingen, även inom EURATOM, Skr. 2003/04:9 vad gäller att utvidga strålskyddet till att omfatta inte bara människor, utan även djur och växter. SSI anser dock att strålskyddsfrågorna skulle i högre utsträckning kunna beaktas när det gäller framtagandet av övergripande policies och strategier för miljöfrågor eller vid sammanställningar av övergripande rapporter om miljötillståndet inom EU. SSI påpekar att sedan rapporten skrevs har miljöskyddet blivit en del av forskningsprogrammet under EURATOM. påpekar att den svenska byggsektorn är en stor elanvändare, där besparingspotentialen kan mätas i flera kärnkraftsreaktorer. Skälen för regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö innebär att människors hälsa och den biologiska mångfalden skall skyddas mot skadliga effekter av strålning i den yttre miljön. På området finns ett omfattande internationellt samarbete. Inom EU omfattas hantering av avfall som innehåller radioaktiva ämnen inte av EG:s direktiv för farligt avfall utan av rådets direktiv /29/Euratom av om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning. Däremot finns det en rekommendation från kommissionen om ett klassificeringssystem för fast radioaktivt avfall. Denna rekommendation bör vidareutvecklas till ett EG-direktiv, som även bör omfatta radioaktivt kontaminerade produkter och avfall som inte är relaterade till kärnkraft. Tio av anslutningsländerna kan bli medlemmar 2004. Två av dessa (och ) har åtaganden om stängning av reaktorer och kommer att behöva fortsatt stöd för avvecklingen. och som inte är med i denna grupp behöver fortsatt stöd för att höja säkerheten i sina anläggningar. Vidare behövs fortsatt stöd i nordvästra , vilket hanteras genom arbetet i den s.k. nordliga dimensionen och den fond som upprättats (NDEP) som hanterar strålskydd, kärnsäkerhet och andra miljöproblem. EU bör även fortsätta att stödja de övriga f.d. som m.fl. på kärnsäkerhetsområdet, bl.a. i arbetet med byggandet av sarkofagen över den havererade reaktorn i Tjernobyl. Inom kommissionen diskuteras möjligheten att skapa ett gemensamt forskningscenter för elektromagnetisk strålning. Eftersom det finns en utbredd oro hos allmänheten och kunskapen inom området är begränsad bedömer regeringen att forskningsinsatser är motiverade och önskvärda. Forskningen bör med fördel bedrivas vid befintliga institutioner. Det är av största vikt att det finns enhetliga gränsvärden och rekommendationer inom EU och att dessa baseras på ett brett accepterat vetenskapligt underlag. EU har en rekommendation om högsta tillåtna gräns för elektromagnetiska fält. Elektromagnetiska fält uppstår bland annat kring kraftledningar, mobiltelefonmaster och mobiltelefoner.