prop · GQ031d24 · 2003-01-01 00:00:00 — Tabell 6.18 Härledning av anslagsnivån 20032004, för 36:4 Banhållning och sektorsuppgifter Förändring till följd av: Överföring till andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 6.7.3Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Den verksamhet som bedriver innebär att ingår långsiktiga avtal innebärande ekonomiska förpliktelser . Detta gäller både avtal om investeringar och avtal rörande drift och underhåll. har också regeringens uppdrag att lämna bidrag för olika ändamål. För att kunna planera sin verksamhet måste bidragstagaren normalt veta i förväg att bidraget kommer att betalas ut. Regeringen bör därför ges ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser. Bemyndigandet bör avse all upphandlad verksamhet och alla bidrag där fleråriga avtal sluts och som inte faller under 13 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, detta oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. Regeringen begär ett bemyndigande för byggandet av på . Bemyndigandet består av två delar. har av staten fått rätt att ta upp lån i för att finansiera utbyggnaden. Totalt beräknas byggkostnaden till ca , inkl. räntor , i prisnivå 2004. När är färdigställd skall hyra ut den till . Hyreskostnaden skall motsvara räntekostnaden på hela den återstående skulden och det aktuella årets amortering på lånen. Lånen skall amorteras . Med en antagen räntenivå på blir räntekostnaden ca . Denna kostnad, liksom amorteringar på lånen, kommer att belasta anslag. Det begärda bemyndigandet avser dels produktionskostnaden om ca , dels den totala ränte- kostnaden om ca . Regeringen har för avsikt att återkomma till med ett förslag om hur beställningsbemyndiganden bör beräknas i fortsättningen. Den nu föreslagna omfattningen av bemyndigandet framgår av tabellen nedan. Tabell 6.19 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden har begärt redovisning av i vilken utsträckning som statsbudgeten är intecknad för att betala framtida räntor och amortering på lån m.m. Inom finns lån upptagna för att finansiera investeringar i vissa järnvägsprojekt som ingår i gällande planer (närtidssatsningen), eldrifts- och teleanläggningar, telenätsutrustning, projekteringslager, samt för statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten. När det gäller omsättningstillgångar (rörelsekapital) och anläggningstillgångar skall dessa enligt budgetlagen finansieras med lån eller krediter i . Regeringen föreslår en låneram på för finansiering av anläggningstillgångar. har beslutat om en låneram på för angelägna projekt som startas . För angelägna projekt som startas föreslås en låneram på . Förslaget är i enlighet med den av beslutade närtidssatsningen i anledning av infrastrukturpropositionen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 hade vid utgången av 2001 upptagit lån på i , varav finansieras med myndighets- och rörelsekapital. upptogs lån på och lån på har amorterats. Räntekostnaderna inkl. avgifter uppgick i genomsnitt till vilket är något lägre jämfört med då kostnaden i genomsnitt uppgick till . I tabellen nedan redovisas nettoupplåning med utgångspunkt från nu fattade beslut och förslag om anslag för amortering av lånen 2003. Tabell 6.20 Ändamål och belopp för lån upptagna i Övriga krediter, varav Av tabellen nedan framgår beräknade nettoupplåning samt nettoupplåningen för järnvägsprojekt som hanteras utanför för perioden 20022010. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.21 Beräknad nettoupplåning för och vissa järnvägsprojekt 20022010 för övriga krediter hos I tabellen nedan redovisas ackumulerade skuld samt skulden för järnvägsprojekt som hanteras utanför för perioden 2010. Skulden är en konsekvens av nettoupplåningen ovan. Tabell 6.22 Beräknad låneskuld för och vissa järnvägsprojekt 20012010 De lån som har i skall återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och återbetalning av skuld. I nedanstående tabell redovisas det 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 årliga anslagsbehovet 20012010 för räntor och amortering av dessa lån. Räntan är i denna tabell bedömd till . Enligt avtalet om byggande av (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) skall betala hyra för an läggningen när den färdigställts och öppnats för Hyreskostnaden motsvarar räntekostnaden på hela den återstående skulden och det aktuella årets amortering. anslagsbehov för denna hyra framgår av nedanstående tabell. Tabell 6.23 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för järnvägar m.m. 20012010 Av tabellen nedan framgår hur stor del av anslaget 36:4 Banhållning och sektorsuppgifter som kommer att behöva användas för räntor och återbetalning av lån fram . Tabell 6.24 Andel av anslaget som är intecknat för ränta och amortering 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter (mkr) Total anslagsbelastning för räntor och återbetalning av lån (mkr) Andel anslagsbelastning för räntor och återbetalning av lån (%) är ett affärsverk som förvaltar den egendom och ansvarar för den verksamhet som före utgången av 2000 ingick i Statens järnvägars verksamhet men som inte överfördes till aktiebolag /2001. Det gäller främst leasing- och leaseholdåtaganden, fastigheter, personal, järnvägsmuseum samt åtaganden avseende i . Verksamheten inriktades främst mot att successivt avveckla verksamheten eller föra över den till andra huvudmän. Statens järnvägars uppdrag var att verksamheten skulle bedrivas kostnadseffektivt och inriktas mot att avveckla åtagandena affärsmässigt på ett snabbt och effektivt sätt. avvecklades främst en stor del av den personal som fanns kvar i affärsverket efter bolagiseringen. Vid ingången av uppgick personalen till 1 211 personer och till 297. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 6.8.3Finansiella befogenheter m.m. dagen har tidigare godkänt en finansie- Statens järnvägars investeringar har i stor utsträckning finansierats genom leasing- och leaseholdtransaktioner. Det totala betalningsåtagandet för samtliga räntebärande leasingkontrakt i affärsverket uppgick vid slutet av 2001 till 9 558 (9 344) . För affärsverket och de verksamheter som drivs i bolag uppgick låneramen totalt till och den var utnyttjad med . Uppdraget för är att förvalta den egendom och ansvara för den verksamhet som före utgången av 2000 ingick i Statens järnvägars verksamhet men som inte fördes över till aktiebolag /2001. Avsikten är att en plan för avvecklingen av affärsverket skall vara fastlagd och en betydande del av avvecklingen genomförd vid utgången av 2002. Personalen minskar ytterligare till ca 170 personer. ansvarar för att förvalta ca 25 000 fastigheter. tar över samtliga dessa fastigheter /2003, inkl. tillgångar och skulder. övertar därmed också den reserv på som motsvaras av anläggningstillgångar. , , kommun och ingick ett nytt projektavtal avseende i . Statens järnvägars del av kostnaderna för projektet uppgår enligt avtalet till , exkl. index. Statens järnvägars åtaganden avseende i förs /2003 över till . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bemyndigar regeringen att ge affärsverket finansiella befogenheter i enlighet med vad som förordas i det följande: -teckna underuthyrningsavtal avseende leasingkontrakt -placera medel enligt gällande finanspolicy. Enligt riksdagsbeslut har Statens järnvägars hittillsvarande behov av medel täckts genom egen finansiering och upplåning på kapitalmarknaden, däribland hos . Efter omvandlingen av verksamheter till aktiebolag har regeringen ansett att långsiktig upplåning för de nya bolagen i princip helt bör ske på den öppna kreditmarknaden. Med tanke på den komplexa bolagiseringsprocessen har regeringen dock konstaterat att en omedelbar upplåning på den öppna kreditmarknaden skulle innebära en finansiell belastning och en ökad risk för de nya aktiebolagen. Utlåning från till andra än affärsverk och statliga myndigheter kräver godkännande. har i enlighet med budgetpropositionen godkänt en låneram om totalt för såväl affärsverket som de nya bolagens totala upplåning i och i samband därmed bemyndigat regeringen att besluta om hur denna skall fördelas. Efter treårsperioden skall samtliga riksgäldslån avseende bolagen vara återbetalda. De leasing- och leaseholdåtaganden avseende järnvägsmateriel som förvaltas av och där materielen hyrs av , och garanteras av staten genom . För detta skall av respektive berört bolag tas ut en avgift som fastställs av . 6.8.436:5 Ersättning till för kostnader i samband med utdelning från AB Swedcarrier m.m. Regeringen föreslår att anslaget 36:5 Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier m.m. liksom även skall kunna användas för engångskostnader för arkivering av visst material, kostnader för till dess ny huvudman har utsetts, tillfälliga kostnader för ett vagnregister samt för stämpelskatt när fastighetstillgångar överförs från staten till aktiebolag. Regeringen bedömer att den riskavspeglande avgift som avser statens åtaganden gentemot inte kan belasta bolaget då detta har sålts. Regeringen föreslår att ändamålet för anslaget 36:5 Ersättning till för kostnader i samband med utdelning från AB Swedcarrier m.m. skall utvidgas till att användas även för den riskavspeglande avgift som avser . De verksamheter som bedrivits på Statens järnvägars nuvarande och tidigare fastigheter har medfört olika former av miljöföroreningar. Genom att har varit verksamhetsutövare har man kvar ett visst ansvar för efterbehandling och återställning av förorenade områden. Regeringen föreslår att ändamålet för anslaget 36:5 skall utvidgas till att kunna användas för kostnader på totalt högst för att åtgärda historiska miljöföroreningar på Statens järnvägars nuvarande och tidigare fastigheter i de fall annan ansvarig saknas. Tabell 6.26 Härledning av nivån 20032004, för 36:5 Ersättning till för kostnader i samband med utdelning från AB Swedcarrier m.m. Förändring till följd av Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 6.9Transeuropeiska Nätverk (TEN) medlemskap i unionen innebär att har möjlighet att söka finansiellt stöd till projekt som ingår i det s.k. transeuropeiska nätet för infrastruktur för transporter och telekommunikation (TEN). TEN-stöd kan sökas för såväl planeringsunderlag som för genomförande av infrastrukturprojekt. Gemenskapsstöd beviljas i princip endast om genomförandet av projekten stöter på finansieringssvårigheter och får inte överstiga av den totala investeringskostnaden. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Europeiska kommissionen beslutar om varje enskild studie eller projekt som skall tilldelas TEN-stöd. När en studie eller ett projekt beviljas stöd betalas mellan och av bidraget ut. Resterande summa betalas ut efter att studien eller projektet slutredovisas till . Inför perioden 20012006 har kommissionen utarbetat ett nytt system för budgetfördelning för TEN, s.k. Multiannual Indicative Programme (MIP). Den fleråriga innebär att kommissionen fattar ett beslut om femåriga ramar. Därmed blir det på nationell nivå mer överblickbart hur stort stödet blir till de aktuella projekten . Av fördelas på projekt som ingår i detta program. Resterande fördelas på andra projekt. Bland de järnvägsprojekt som beviljats TEN-bi- drag kan nämnas uppgradering av sträckan StockholmMalmö och anläggande av dubbelspår MalmöGöteborg. De vägprojekt som beviljats stöd är E6 och E18. Öresundsförbindelsen samt väg- och luftinformatikprojektet är också projekt som har beviljats stöd. Bidrag till sjöfarten har gått till bl.a. och hamn. har bl.a. erhållit bidrag för studier i samband med byggande av bana 3 på . De projekt har beviljats bidrag är: Tabell 6.27 Beviljat TEN-stöd 2001 Södra och Västra stambanorna Väg E6 i , utbyggnad till motorväg NylandUmeå (studier) trafikledning och trafikinformatik, Följande projekt ingår i det femåriga : 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.28 Projekt som ingår i MIP 20012006 miljoner euro för hela Södra och Västra stambanorna Väg E6 i , utbyggnad till motorväg De projekt som inte ingår i MIP:en och som har ansökt om TEN-bidrag för är: Tabell 6.29 Utanför MIP-programmet ansökta TEN-stöd 2002 beslutade om en lista över särskilt prioriterade projekt i TEN. I finns två av dessa projekt, Öresundsförbindelsen och den Nordiska Triangeln. Byggandet av Öresundsförbindelsen avslutades i och med att den fasta förbindelsen invigdes. Projektet den Nordiska Triangeln är en multimodal transportkorridor med syfte att förbättra kommunikationerna mellan de nordiska huvudstäderna , , och . I den ingår järnvägsprojekten , , Vänernlänken, Västra stambanan och . De vägprojekt som ingår är E4, E6 och E18. Även och hamn ingår som delar i den Nordiska Triangeln. presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till begränsad revidering av riktlinjerna för TEN. Kommissionen rapporterar till , Rådet, ekonomiska och sociala kommittén och regionalkommittén om hur genomförandet fullföljts. Den senaste rapporten lämnades . Tabell 6.30 Balans mellan beviljade, ianspråktagna och återstående bidrag, 2002 Till augusti utbetalade bidrag Återstår att utbetala från EU EU-stödet till har underlättat finansieringen av projekten som är både nationellt och internationellt viktiga för infrastrukturen. Regeringen anser att det är viktigt att trafikverken aktivt deltar i sökandet av bidrag från TEN-budgeten och även slutredovisar bidragsprojekt så att beslutade bidrag betalas ut. Trafikverkens aktivitet för att erhålla bidrag från TEN-budgeten skall koncentreras till projekt som underlättar ett uppfyllande av de transportpolitiska målen. 6.9.336:6 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Anslaget finansierar bidrag som Europeiska kommissionen beviljat projekt som ingår i det transeuropeiska nätverket för transporter. TEN-bidragen bruttoredovisas på statsbudgeten. Det innebär att bidraget från EU betalas in på statsbudgetens inkomstsida. Sedan utbetalas beviljade bidrag från statsbudgetens utgiftssida till de aktuella projekten. Utbetalningarna kan dock inte överstiga det belopp som av EU inbetalats till statsbudgeten. , , och disponerar anslagsposter under anslaget. I denna proposition redovisas dessa under verksamhetsområdena Väg, , Luftfart och Sjöfart. Målsättningen har varit att söka och erhålla TEN-bidrag om sammantaget . Inför fanns indikationer på att inte skulle erhålla så stor utbetalning. fanns ett behov av att hålla nere flera anslag för att klara utgiftstaket. Höjningen av anslaget till är en återgång till den ursprungliga nivån. Det ankommer på regeringen att slutligen besluta om fördelningen på anslagsposter. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.32 Härledning av nivån 20032004, för 36:6 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Förändring till följd av Överföring från andra anslag Förslag/beräknat anslag 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamheten omfattar sjöfart, farledsverksamhet, sjöfartsinspektion och statligt bidrag till sjöfarten m.m. Ansvarig sektormyndighet inom verksamhetsområdet är . Andra myndigheter som verkar inom området är , och (). har till uppgift att på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning ansvara för att sjöfarten har tillgång till farleder med god framkomlighet och hög säkerhet året runt på samtliga svenska hamnar av betydelse. Verksamheten skall huvudsakligen bedrivas med inriktning på handelssjöfarten. Fritidsbåtstrafikens, fiskets och marinens intressen skall beaktas. är även ansvarig myndighet för i . ingår i samverkansområdet Transporter. Samverkansområdet redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. De huvudsakliga verksamheter som bedriver är farledsverksamhet och sjöfartsinspektion. HKF:s uppgift är att planlägga, samordna och genomföra kultur- och fritidsverksamhet för sjöfolk. Målet är att såväl svenskt som utländskt sjöfolk skall få tillgång till kultur- och fritidsaktiviteter, som med variation och kvalitet rimligt överensstämmer med samhällets ordinarie utbud. Verksamhetsutbudet skall så långt möjligt kompensera för den service som sjöfolket går miste om på grund av tjänstgöring till sjöss. skall medverka till att den svenska handelsflottan får rimliga konkurrensvillkor, som leder till en hög transportkvalitet för näringslivet. administrerar det nu gällande sjöfartsstödet. svarar för sjötrafikövervakning riktad mot såväl handelssjöfarten som fritidsbåtstrafiken på svenskt territorialvatten och i viss utsträckning på internationellt vatten. Myndigheten har vidare till uppgift att bedriva sjösäkerhetstillsyn i den omfattning som överenskommits mellan och . I nedanstående tabell redovisas utgiftsutvecklingen för den anslagsfinansierade delen av statens verksamhet inom verksamhetsområdet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:6 Från EG-budgeten finansierade stöd till Trans- 36:7 Ersättning för fritidsbåtsändamål 36:8 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 2002 36:9 Bidrag till sjöfarten3 Totalt för verksamhetsområde Sjöfart 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2Avser endast den del av TEN-anslaget som kan disponeras av Förändringen av utgiftsnivån jämfört med på beror dels på det nya sjöfartsstödet och dels på förslaget om inrättandet av ett nytt anslag för driften av sjöfartsregistret. Ramen minskar 2003 jämfört med och stiger därefter med den pris- och löneomräkning som följer med det nya anslaget för . Sjöfarten svarar för den dominerande delen av transporterna i utrikeshandeln. av oavbruten uppgång i de svenska hamnarna minskade godsomsättningen mätt i ton med . EU-utvidgningen, en fortsatt positiv utveckling i samt en fortsatt liberalisering av handeln är faktorer som talar dock för ökade sjöfartsvolymer i ett längre perspektiv. För vissa svenska hamnar kan den ökade utrikeshandeln vara av stor regional betydelse. Snabbast växer färje- och ro-ro- trafik i regionala system och containertrafiken i ett integrerat globalt system och denna utveckling förväntas fortsätta. Både farleds- och hamnsystemet har god kapacitet och generellt goda förutsättningar att klara betydande volymökningar utan stora nyinvesteringar. Ökad sjöfart i framför allt Europatrafiken kan bidra till att lätta på kapacitetstrycket för landtransporterna i , vilket ger säkerhets- och miljövinster för samhället. Sjöfartens infrastruktur i direkt mening består av farledssystemet och hamnarna, men lika viktigt är behovet av goda anslutningar till hamnarna i form av vägar och järnvägar för att effektiva totala transportkedjor skall kunna uppnås. Det är också av stor vikt att dessa anslutningar beaktas i infrastrukturplaneringen. Det har utvecklats en naturlig struktur med en stark koncentration av godsflödena till ett begränsat antal välbelägna och effektiva hamnar. Ett tiotal hamnar står för av den totala godsvolymen. Genom en EG-förordning har det beslutats att hamnar med en årlig godsomsättning om eller minst 200 000 resande skall ingå i det transeuropeiska nätverket. har 23 hamnar som enligt hamnstatistik faller inom denna definition. Av dessa är det 17 hamnar som uppfyller kriteriet för godsomsättning. Sådana hamnar bör också naturligen anses som nationellt viktiga. Händelserna i Förenta Stater har lett till att ett omfattande arbete med skyddet mot brottsliga handlingar (security) inletts inom sjöfartsnäringen. Den Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) har på amerikanskt initiativ påbörjat ett arbete med säkerhetsfrågor och utvecklande av regelverk kring dessa. Arbetet kommer att fortsätta fram till och med IMO:s sjösäkerhetskommittés möte och diplomatkonferens . Därefter skall medlemsstaterna införa de överenskomna reglerna. Med utgångspunkt i de transportpolitiska delmålen har regeringen i regleringsbrev fastställt verksamhetsmålen för , , respektive HKF. För har det även fastställts ekonomiska mål. Resultatet i förhållande till dessa mål framgår av den följande redovisningen. Verksamhetsmål: Ett tillgängligt transportsystem, där sjötransportsystemet utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. Sjöfarten skall kunna bedrivas året runt i svenska farvatten och på samtliga svenska hamnar av betydelse. Resultat: Isvintern 2000/2001 var ganska lindrig och ett förhållandevis begränsat antal assistanser och bogseringar av isbrytare behövde genomföras. Målet att sjöfart skall kunna bedrivas året runt på samtliga svenska hamnar av betydelse har uppfyllts. Detta mål har uppnåtts . Arbetet med att uppnå målet att svenska farvatten skall vara sjömätta i enlighet med internationellt antagen standard fortskrider planenligt. Den sjömätta ytan, som inte helt uppfyller kraven enligt den internationella standarden, är . Av detta område är ommätt och arbetet pågår med en takt av ca 3 000 km2 . Digitaliseringen av sjökorten fortgår och innehöll sjökortsdatabasen totalt 99 allmänna sjökort. Med dessa sjökort skapas nya möjligheter att utveckla sjöfarten i riktning mot ett långsiktigt hållbart transportsystem. Genom att kombinera och bearbeta denna information med annan information, som t.ex. väder, strömmar och erosionsobservationer, kan viktig information erhållas för trafikplanerings- och miljövårdsarbetet. Om det digitaliserade sjökortet kombineras med det automatiska identifieringssystemet () erhålls även en förhöjd säkerhetsnivå för sjöfarten. De externa intäkterna i form av försäljning av sjökort, sjömätning och övriga intäkter för sjökarteverksamheten uppgick till (34,8 miljoner kro- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 nor) medan kostnaderna uppgick till (76,), vilket innebär att verksamheten är beroende av medel från farledsavgifterna. deltar i Rikstrafikens projekt resan och har inom projektet genomfört en inventering av handikappanpassningen av passagerarfartygstrafiken. Inventeringen visade att det finns ett behov av en handbok med råd och riktlinjer riktade till beställare och operatörer av passagerarfartygstrafik liksom konstruktörer och byggare av passagerarfartyg. avser att ta fram denna handbok och skall även genomföra utbildningar av nyckelpersoner inom och utom verket avseende vikten och behovet av handikappanpassning. har inte någon metod för att följa upp andelen personer med funktionshinder och personer med särskilda behov som utnyttjar sjöfarten. Arbetet med att förbättra säkerheten och tillgängligheten till hamn (Projekt ) har påbörjats och en generalentreprenör är utsedd, Boskalis Dredging bv. kommer entreprenören att planera arbetena i farlederna och de fysiska arbetena påbörjas /2003. Verksamhetsmål: En hög transportkvalitet, där sjötransportsystemet skall medge hög transportkvalitet för näringslivet. Resultat: har samarbetat med den nederländska sjöfartsmyndigheten för att ta fram mått på transportkvalitet. Syftet med projektet är att presentera värdefull information som kan användas i arbetet med att verka för att medborgare och näringsliv ges en hög transportkvalitet. Antalet fartyg som har försenats på grund av brister i resurser eller planering är försumbart. Verksamhetsmål: En positiv regional utveckling, där sjötransportsystemet bidrar till att utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas och motverka nackdelar av stora transportavstånd. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Resultat: har delat in den svenska kusten i sju sjötrafikområden och har anställd personal i dessa områden som tillsammans med personal från andra avdelningar inom arbetar för att sjöfart skall kunna bedrivas året runt på samtliga hamnar av betydelse. kunde en nedgång på av godsvolymen för sjöfarten konstateras. Mätt i godsvolym var nedgången störst på syd- och och procentuellt sett i och på sydkusten. Ett par områden låg över genomsnittet och sjötrafikområde kunde notera en ökning av godsvolymen med . De andra sjötrafikområdena hade förhållandevis små förändringar jämfört med föregående år.