prop · GQ03100d2 · 2003-04-15 00:00:00 — 2002/03:100 BILAGA 1 Utvecklingen inom olika områden....................................................... Utvecklingen i och .............................................. Utvecklingen i , de baltiska länderna och .................. Den svenska världsmarknadstillväxten................................................ Utvecklingen i omvärlden .................................................................... 2002/03:100 BILAGA 1 Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter .................................................. Den offentliga sektorn.......................................................................................... Den konsoliderade offentliga sektorn.................................................. Den statliga sektorn .............................................................................. Finanspolitiska mål och indikatorer..................................................... Jämförelse med andra prognosmakare ................................................. Varför tar inte prognosmakare ut svängarna?...................................... Ekonomiska effekter av räntekonvergensen vid ett ja i folkomröstningen om införande av euron.......................................................................................... 2002/03:100 BILAGA 1 Bidrag till BNP-tillväxt............................................................................................. De offentliga finanserna........................................................................................... BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet......................................................................... Betalningsbalansens finansiella poster..................................................................... Ränte- och valutakursantaganden............................................................................ Export och import av varor och tjänster................................................................. Nyckeltal för industrin............................................................................................. Nyckeltal inom arbetsmarknadsområdet................................................................ Arbetskraftskostnader i näringslivet..................................................... Hushållens reala disponibla inkomster.................................................................... Bidrag till hushållens realinkomstökning................................................................ Hushållens justerade reala disponibla inkomster.................................................... Hushållens finansiella förmögenhet........................................................................ Offentliga sektorns finansiella sparande ............................................................... Den offentliga sektorns finanser ........................................................................... Skatter och avgifter................................................................................................. Den offentliga sektorns utgifter ............................................................................ Statens finanser (exklusive statliga affärsverk och aktiebolag)............................ Strukturellt sparande i offentlig sektor ................................................................. Indikator för efterfrågan ........................................................................................ prognoser och utfall ........................................... Genomsnittligt absolut prognosfel för BNP-tillväxten ....................................... 2002/03:100 BILAGA 1 BNP-tillväxt, faktisk och potentiell BNP.................................................................. Den prognoserade konjunkturuppgången i jämfört med genomsnittet av tidigare konjunkturuppgångar sedan ....... Styrräntor i , euroområdet och ........................................ 10-åriga statsobligationsräntor i , och .............. Dollar mot euro......................................................................................................... Börsutvecklingen i , euroområdet och ............................. Differensen mellan 10-årig statsobligationsräntor i och ............ Kronans växelkurs, TCW-index ............................................................................... Varuexport och exportorderingång.......................................................................... Industrins enhetsarbetskostnad per producerad enhet i relativt 11 Nyanmälda lediga platser och varsel om uppsägning.............................................. Antal sysselsatta och personer i arbete .................................................................... Arbetskraftsutbud och antal sysselsatta .................................................................. Öppet arbetslösa och personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska Inflation (KPI) exkl. el, olja och bensin .................................................................. Bidrag till KPI-inflationen från vissa varu- och tjänstegrupper ............................. Real disponibel inkomst............................................................................................ Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter .................................. Hushållens konsumtion av varor och tjänster......................................................... Skulder i förhållande till disponibla inkomster ....................................................... Skulder i förhållande till reala och finansiella tillgångar.......................................... Hushållens förväntningar om ekonomin 12 månader framåt................................. Kapacitetsutnyttjandet i industrin ......................................................................... Kapitalkvoten i industrin ........................................................................................ Påbörjade nybyggnationer av bostäder.................................................................. Den offentliga sektorns finansiella sparande......................................................... Den offentliga sektorns finansiella nettoställning ................................................ Den offentliga sektorns inkomster och utgifter ................................................... Genomsnittliga absoluta prognosfel ....................................................... Medelprognos, preliminära och reviderade utfall för BNP-tillväxten.................. 2002/03:100 BILAGA 1 I denna bilaga till ekonomiska vårproposition redovisas en prognos för den internationella och den svenska ekonomins utveckling . Därutöver redovisas även en kalkyl för utvecklingen . Bedömningarna baseras på underlag från (), och (). Ansvaret för bedömningarna åvilar dock helt . Beräkningarna är gjorda med stöd av KI:s modell och är betingade av att ett antal förutsättningar är uppfyllda. För beräkningarna av volymutvecklingen har 2001 använts som fast basår. Ansvarig för beräkningarna är departementsrådet . Beräkningarna baseras på information t.o.m. . Återhämtningen i världsekonomin är svagare än vad som har antagits. Den globala osäkerhet som hänger samman med påverkar bl.a. företagens investeringsvilja som höga oljepriser har dämpat hushållens köpkraft. Det försämrade internationella konjunkturläget kombinerat med svag utveckling i några för viktiga exportbranscher, bl.a. teleproduktindustrin, och en påtaglig nedgång i hushållens inkomsttillväxt bidrar till att bruttonationalprodukten (BNP) väntas öka . Som en konsekvens av den dämpade efterfrågan stiger den öppna arbetslösheten. bedöms investeringarna återigen öka, efter att ha fallit . Exporttillväxten ökar i takt med att det internationella konjunkturläget gradvis förbättras. förutses BNP stiga och arbetslösheten sjunka. Den globala tillväxten begränsas av att euroområdet utvecklas svagt och av fortsatt låg aktivitet i . Särskilt oroväckande är situationen i där tillväxten väntas understiga . I har en mycket expansiv inriktning av den ekonomiska politiken stimulerat konsumtionen och därigenom motverkat den efterfrågeminskning som de senaste årens kraftiga börsfall och svaga industrikonjunktur har resulterat i. En god tillväxt i är en viktig förutsättning för att den globala konjunkturåterhämtningen skall fortsätta. Den säkerhetspolitiska situationen till följd av utgör en hämmande faktor i världsekonomin. Prognosen bygger på antagandet att osäkerheten avseende det världspolitiska läget består men är avsevärt mindre . Den bygger också på att oljepriset inte ligger på höga nivåer. I takt med att den politiska osäkerheten minskar förutses företagens investeringsvilja och hushållens konsumtionsefterfrågan globalt att öka. Diagram 1.1 BNP-tillväxt, faktisk och potentiell BNP BNP-tillväxt (vänster axel) 2002/03:100 BILAGA 1 Osäkerheten beträffande fortsatta förlopp och dess spridningseffekter är dock stor. Å ena sidan kan händelseutvecklingen bli sådan att det pessimistiska stämningsläget bryts tidigare än förväntat och att oljepriset i genomsnitt blir lägre än väntat. I ett sådant scenario påskyndas återhämningen i världsekonomin. Å andra sidan kan leda till en sämre ekonomisk utveckling med bestående stor osäkerhet och att oljeprispriset blir högt . Investerings- och konsumtionsbeslut kan då komma att skjutas . Riskbilden är asymmetrisk på så sätt att de möjliga negativa prognosavvikelserna är större än de positiva. Den svaga globala efterfrågan bedöms leda till en fortsatt expansiv inriktning av penningpolitiken i , i euroområdet och i . I förutses styrräntan ligga kvar . I euroområdet och i bedöms centralbankerna fortsätta sänka sina respektive styrräntor. För del antas penningpolitikens utformning påverkas av såväl konjunkturutsikterna som av att finanspolitiken gradvis stramas åt. Prognosen bygger på ett oförändrat antagande om att inte deltar i valutaunionen. Vid ett eventuellt ja i folkomröstningen om införande av euron förändras förutsättningarna för såväl finanssom penningpolitiken. 3Kostnad, årsgenomsnitt. 410-års statsobligation, årsgenomsnitt. 56-månaders statsskuldsväxel, årsgenomsnitt. Källor: , , och Enligt de preliminära nationalräkenskaperna ökade BNP i , vilket kan jämföras med prognosen i budgetpropositionen på . Den säsongrensade utvecklingen av BNP tyder på att tillväxten bromsades upp . vidare att exporten, hushållens konsumtion och de fasta bruttoinvesteringarna utvecklades betydligt svagare än vad som bedömdes i budgetpropositionen. och offentlig konsumtion gav högre tillväxtbidrag än förväntat. Importen utvecklades svagare än beräknat. Tillväxtens sammansättning 2002 har, i förhållande till prognosen i budgetpropositionen, negativa följdverkningar för tillväxten 2003. Lageromslaget förutses bli mindre och utrymmet för en fortsatt expansion har minskat. Den något lägre tillväxten 2002 än förväntat, det förhållandet att tillväxten avtog och tillväxtens mer ogynnsamma sammansättning har påtagligt försämrat utgångsläget i jämförelse med prognosen i budgetpropositionen. Mot bakgrund av det svaga globala konjunkturläget hölls tillväxten 2002 ändå väl uppe i den svenska ekonomin. Som en jämförelse ökade BNP i euroområdet med endast . Orsaken till den relativt goda utvecklingen står sannolikt inte att finna i att skulle ha utsatts för färre eller mindre tillväxthämmande störningar än andra länder. Tvärtom var börsutvecklingen mer negativ och den fortsatta nedgången i sektorn för informations- och kommunikationsteknik (IKT-sektorn) drabbade hårdare än andra . relativt goda tillväxt berodde i stället bl.a. på en expansiv finanspolitik och en försvagad växelkurs. Därmed motverkades i viss utsträckning de negativa tillväxtimpulserna från omvärlden, IKT- sektorns svaga utveckling och de fallande börskurserna. Någon motsvarande positiv efterfrågepåverkan väntas inte eller , vare sig från växelkursen eller från finanspolitiken. Den förstärkning av den svenska kronan som ägt rum antas bli bestående, vilket dämpar exporttillväxten . Den förväntade förbättringen av det internationella konjunkturläget bidrar dock till att exporttillväxten successivt ökar och . Finanspolitiken går från att ha varit kraftigt expansiv till att och bli åtstramande. För hushållens del innebär detta att inkomsterna inte förstärks genom bl.a. skattesänkningar, som varit fallet under de närmast föregående åren. Hushållen har emellertid inte fullt ut utnyttjat tidigare års höga inkomstökningar till konsumtion utan bedöms i viss utsträckning ha försiktighetssparat som en reaktion på den svaga börsutvecklingen. Hushållens förmögenhetsställning är fortfarande god, bl.a. till följd av stigande priser på småhus. I kombination med ett lågt ränteläge förutses detta leda till en relativt stark konsumtionsutveckling framöver. Osäkerheten om den framtida efterfrågan på teleprodukter är stor. I prognosen antas såväl produktion som export av teleprodukter öka svagt under loppet av innevarande år och . Nedgången har ändå varit så pass kraftig att exportvolymen 2004 endast förväntas bli av exportvolymen under . Teleproduktindustrin har också varit föremål för mycket kraftiga revideringar i nationalräkenskaperna, vilket ytterligare ökar osäkerheten i framtidsbedömningarna. Möjligheterna till en bättre utveckling än prognoserat bedöms dock vara lika stora som risken för en sämre utveckling. Även investeringsutvecklingen är svårbedömd. Inom såväl industrin som inom tjänstesektorerna föll investeringsvolymerna kraftigt och minskningen väntas fortsätta . Nivåerna är dock fortfarande förhållandevis höga och den osäkerhet som råder kan innebära att investeringarna i dessa sektorer sjunker också . Det bedöms dock som mer sannolikt att den väntade produktionsuppgången leder till att investeringarna stiger 2004. De positiva signaler om en förbättrad industrikonjunktur som framkommit i bl.a. KI:s månadsbarometer och det låga ränteläget talar också för en gradvis förbättrad investeringskonjunktur i näringslivet. Offentliga myndigheters investeringar stiger både och framför allt tack vare de statliga satsningarna på infrastrukturen. Ökningen dämpas dock av de besparingsåtgärder som föreslås. Efterfrågan på arbetskraft är svag. De senaste månadernas arbetskraftsundersökningar () visar på fallande sysselsättning och stigande öppen arbetslöshet. var sysselsättningen och arbetslösheten i stort sett oförändrad jämfört med . Däremot sjönk antalet arbetade timmar med , vilket förklaras av sjunkande medelarbetstid per sysselsatt. Den lägre medelarbetstiden beror i sin tur framför allt på stigande frånvaro, bl.a. till följd av sjukdom. Den stigande frånvaron innebar att antalet personer i arbete minskade med 2002. förutses sysselsättningen minska som nedgången i medelarbetstiden bromsas upp. Den öppna arbetslösheten väntas öka till , mätt som årsgenom- 2002/03:100 BILAGA 1 bedöms den allmänna konjunkturförstärkningen leda till ett förbättrat arbetsmarknadsläge med stigande sysselsättning och fallande öppen arbetslöshet. Den reguljära sysselsättningsgraden för personer beräknas 2004 uppgå till . Inflationen har ökat kraftigt . Inflationsuppgången förklaras i stort sett helt av stigande priser på villaolja, bensin och el. Dessa priser väntas gradvis sjunka och ger därför endast en tillfällig inflationspåverkan. Det inhemska inflationstrycket avseende både varor och tjänster, som var tydligt och början av 2002, har gradvis minskat. Trots den senaste tidens höga inflation är därför bedömningen att det underliggande inflationstrycket är lågt. En förklaring till att tjänsteinflationen har dämpats är att sysselsättningstillväxten i de privata tjänstesektorerna har mattats av och att löneglidningen därmed har minskat. Den inkommande statistiken visar också att löneökningstakten i hela ekonomin har minskat något 2002. Minskningen har varit särskilt tydlig i tjänstesektorerna. Profilen på de avtalsmässiga löneökningarna innebär att dessa kan förväntas bli något lägre 2003 än . Prognosen bygger på antagandet att ökningen av timlönerna och framåt begränsas till . Ett orosmoment är utvecklingen av övriga arbetskraftskostnader. har dessa ökat något snabbare än lönerna. tvingas många företag och kommuner, som en reaktion på de senaste årens börsfall, att öka sina pensionsavsättningar, vilket bidrar till högre arbetskraftskostnader. Nedrevideringen av årets BNP-tillväxt i förhållande till bedömningen i budgetpropositionen innebär att ekonomins resurser inte tas i anspråk på det sätt som tidigare förväntats. Det s.k. BNP-gapet, dvs. skillnaden mellan den faktiska och potentiella produktionsnivån, beräknas uppgå till -1,. I budgetpropositionen uppskattades BNP-gapet till . ökar tillväxten och BNP-gapet minskar till . Konjunktursituationen under de s.k. medelfriståren 2005 och 2006 är svår att bedöma. Tillväxtprognoserna baseras därför på antagandet att BNP-gapet sluts . 2002/03:100 BILAGA 1 BNP-gapet kan dekomponeras i ett produktivitetsgap, ett sysselsättningsgap och ett medelarbetstidsgap där respektive gap uttrycker den procentuella skillnaden mellan variabelns faktiska och potentiella nivå. Produktivitetstillväxten uppgick till . Denna historiskt sett höga ökningstakt skall dels ses tillsammans med den svaga produktivitetstillväxten 2001 (0,), dels ses som en effekt av att den höga frånvaron inte fullt ut slog igenom i minskad produktion. Den produktivitetsökning som ökad frånvaro resulterar i bedöms dock inte vara långsiktigt hållbar. Föregående års goda produktivitetstillväxt bedöms med andra ord till stor del vara tillfällig. Produktivitetsgapet förutses i stort sett vara slutet , vilket innebär att produktivitetstillväxten och framåt utvecklas i linje med den trendmässiga produktivitetstillväxten, som uppskattas till för ekonomin som helhet. Sysselsättningsgapet uppskattas till och ökar 2004 till . Sysselsättningen väntas öka . Sysselsättningsuppgången möjliggörs bl.a. av att den arbetsföra befolkningen växer . Den potentiella sysselsättningen ökar 2005 och 2006 och utvecklas därmed svagare än tillväxten i den arbetsföra befolkningen. I bedömningen av den potentiella sysselsättningstillväxten tas hänsyn till att ålderskategorier med en låg sysselsättningsgrad växer som andel av befolkningen i yrkesverksamma åldrar. Sysselsättningstillväxten överstiger således den potentiella sysselsättningstillväxten . Detta möjliggörs genom att den öppna arbetslösheten väntas sjunka till 2006. Antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program förutses också minska, vilket frigör arbetskraft. Medelarbetstidsgapet uppskattas 2003 till och bedöms 2004 uppgå till . Den potentiella medelarbetstiden beräknas av bl.a. demografiska skäl minska 2005 och 2006. Den faktiska medelarbetstiden förutses dock påverkas i positiv riktning av regeringens program för ökad hälsa i arbetslivet. Sammantaget innebär bedömningarna av resursläget och den trendmässiga tillväxten att BNP beräknas öka 2005 och med Sparkvot (nivå)2 arbetskostnad i industrin1,3 1Årlig procentuell förändring. 2Exklusive sparande i avtalspension. 3I gemensam valuta, SEK. 4Procent av arbetskraften. 5Antal sysselsatta i åldern , exklusive sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i denna åldersgrupp. 7Procent av BNP. Källor: , , och . Målet för de offentliga finanserna är ett överskott om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Därmed stärks den offentliga förmögenhetsställningen, vilket skapar ett finansiellt utrymme att möta den demografiska utvecklingen under de närmaste decennierna. Det finansiella sparandet i offentlig sektor beräknas till av BNP och 2004 till av BNP. BNP-gapet väntas vara negativt såväl 2003 som 2004. Det strukturella överskottet är därför högre än det redovisade och beräknas till av BNP och av BNP 2004. stärks det strukturella överskottet ytterligare och uppgår 2006 till . Eftersom BNP-gapet bedöms vara slutet sammanfaller i stort sett det redovisade och det strukturella sparandet 2006. Mot denna bakgrund bedöms de prognoserade överskotten vara förenliga med målet om ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. För en utförligare diskussion se avsnitt 11. Förändringen i det offentliga sparandet är en indikator på de offentliga finansernas effekter på efterfrågan i ekonomin. Förändringen kan delas in i diskretionära åtgärder i den statliga budgeten, automatiska stabilisatorer och övriga faktorer. Det finansiella sparandet förstärks successivt , vilket verkar återhållande på efterfrågan i ekonomin. Ungefär hälften av förstärkningen av de offentliga finanserna förklaras av ett förbättrat konjunkturläge, dvs. av de automatiska stabilisatorerna. Den andra hälften beror på att det strukturella överskottet ökar. Finanspolitikens inriktning, mätt som förändringen av det strukturella sparandet, bedöms därför vara svagt kontraktiv (se tabell 1.6 och avsnitt 11.5). 1.4Utvecklingen inom olika områden Den globala återhämtning som inleddes avtog i styrka . I euroområdet försvagades tillväxten och i var tillväxten svag . Utvecklingen i regionerna utanför OECD-området var, med undantag för , god . Det internationella säkerhetspolitiska läge som råder verkar dämpande på den globala aktiviteten. Givet att osäkerheten minskar är dock förutsättningarna gynnsamma för att återhämtningen skall få förnyad kraft . beräknas den globala tillväxten till . Den väntas öka till och till 2004. I har en kraftigt expansiv ekonomisk politik stärkt hushållens köpkraft och utgjort en motvikt till den svaga industri- och investeringskonjunkturen. har en omfattande kostnadsanpassning skett i näringslivet. Obalanser som beror på tidigare överinvesteringar har successivt korrigerats. Kostnadsanpassningen har medfört att företagens vinstutsikter förbättras, vilket tillsammans med låga räntor lägger grunden för ökade investeringar. Amerikanska exportföretag gynnas också av det senaste årets dollarförsvagning. Den amerikanska ekonomin befinner sig i ett känsligt läge. Den tillväxt som i hög grad har upprätthållits av en expansiv ekonomisk po- 2002/03:100 BILAGA 1 litik bedöms övergå till att bli självbärande. I ett negativt riskscenario dämpas tillväxten i hushållens konsumtion innan en solid uppgång av industriproduktion och investeringar har etablerats. En utdragen Irakkris med fortsatt hög osäkerhet, en svag börsutveckling eller ett fall i bostadspriserna är faktorer som kan äventyra återhämtningen. Sammantaget bedöms BNP i öka och 2004. Den japanska ekonomin fortsätter att brottas med stora problem. Den inhemska efterfrågan är mycket låg. Hushållens konsumtion påverkas negativt av en svag arbetsmarknad, sjunkande aktiekurser och svaga offentliga finanser. De japanska konsumentpriserna har fortsatt att falla. Det blir därmed fördelaktigt för hushållen att skjuta konsumtionsbeslut . Det osäkra världspolitiska läget och bristen på riskkapital till följd av banksystemets konsolideringsbehov bidrar till en låg investeringsaktivitet. Trots att den externa efterfrågan väntas stärkas bedöms den svaga inhemska efterfrågan leda till att BNP endast ökar mycket måttligt. väntas BNP öka och . Som konstaterades ovan bromsade den redan måttliga tillväxten i euroområdet upp . BNP för ökade med historiskt låga . Ledande indikatorer pekar inte på någon omedelbar förstärkning av tillväxten även om utsikterna varierar mellan . Särskilt i är tillförsikten bland hushåll och företag dämpad. Förstärkningen av euron och en förväntad stram inriktning av finanspolitiken begränsar i viss utsträckning efterfrågan från omvärlden och den inhemska efterfrågan. Återhämtningen förväntas av dessa skäl bli måttlig och tillväxten i euroområdet bedöms endast bli . Ytterligare lättnader i penningpolitiken förutses och i takt med att den globala efterfrågan stärks väntas tillväxten bli . I har tillväxten drivits av en stark inhemsk efterfrågan och en snabbt växande tjänstesektor som industriproduktionen har utvecklats svagt.