prop · GQ031d15 · 2003-01-01 00:00:00 — Detta är den högsta andel som uppmätts . Förbättrade matchningsaktiviteter och förbättrad uppföljning av de arbetssökande har medverkat till det förbättrade resultatet. Fler länsarbetsnämnder än har också uppnått utbildningsmålet , vilket visar att målet är möjligt att nå. För att få en bättre och mer efterfrågestyrd arbetsmarknadsutbildning har AMS i samarbete med länsarbetsnämnderna bedrivit ett utvecklingsarbete med fokus på förbättrade behovsanalyser, kontinuerlig avstämning mot planerade utbildningar, förbättrad upphandling, mer arbetsplatsförlagd praktik samt matchning och jobbsökaraktiviteter i slutskedet av utbildningen. Stödja dem som har svårast på arbetsmarknaden Antalet långtidsinskrivna har minskat kontinuerligt . var 44 600 personer långtidsinskrivna, vilket är 7 800 personer färre än året innan. Regeringen hade som mål för AMV att antalet skulle vara mindre än 40 000 personer . Målet har således inte uppnåtts. En bidragande orsak var den dämpade efterfrågan på arbetsmarknaden , enligt AMS. Även om målet inte är uppnått så har utvecklingen varit positiv, dvs. en trendmässig minskning har skett. Det är värt att notera att antalet långtidsinskrivna har minskat mer än antalet arbetslösa och att minskningen har varit större bland utomnordiska medborgare än genomsnittet för 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Detta är en mycket positiv utveckling. Även antalet äldre långtidsinskrivna har minskat , från 21 000 till 18 000 . De äldre långtidsinskrivna utgör dock en allt större andel av det totala antalet långtidsinskrivna. An- delen arbetshandikappade bland de långtidsinskrivna är fortfarande hög, , men antalet har minskat svagt jämfört med . För att underlätta för långtidsarbetslösa att få ett arbete finns olika former av anställningsstöd. Arbetsgivaren kan genom detta stöd få kompensation för viss del av lönekostnaden vid anställning av en person som anvisas från arbetsförmedlingen. För den anställde handlar det om en vanlig anställning där lön och andra förmåner skall lämnas enligt gällande kollektivavtal i branschen. Anställningsstöd finns i olika former och är förenade med olika villkor för olika målgrupper. hade drygt 18 100 personer en anställning där anställningsstöd lämnades. I IFAU:s studie Hur fungerar anställningsstöden? (2002:9) görs en uppföljning av hur stöden fungerade . Resultaten visar att stöden används för de grupper de är avsedda för. Dock var männen kraftigt överrepresenterade. Både utomnordiska medborgare och de arbetshandikappade var väl representerade, de sistnämnda främst i de stödformer där en hög subvention utgår till arbetsgivaren. Studien visade vidare att stöd med högre subventionsgrad i stor utsträckning lämnades vid anställning av personer med låg utbildning. I studien konstateras att anställda med anställningsstöd oftare får arbete jämfört med deltagare i andra program. I studien tillfrågades också deltagarna om sin uppfattning om stöden. av deltagarna sade sig vara allmänt nöjda med sitt arbete med anställningsstöd. Ungefär hälften av deltagarna bedömde att anställningsstödet inte i någon större omfattning hade påverkat deras möjligheter till ett arbete. Dock visade en uppföljning av deltagarna efter det allmänna anställningsstödets upphörande att hade ett osubventionerat arbete. Beträffande stödens undanträngningseffekter visar en enkätstudie till deltagarna att de bedömer att det i ungefär hälften av anställningarna handlar om arbetstillfällen som skulle 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 kommit till stånd även utan en statlig subvention. I en annan rapport från IFAU Vad vet vi om den svenska arbetsmarknadspolitikens sysselsättningseffekter? (2002:8) görs en genomgång av olika studier av effekterna av subventionerad sysselsättning. IFAU konstaterar att antalet studier av subventionerad sysselsättning varit förhållandevis få, men tycker sig ändå kunna dra slutsatsen att arbetsgivarstöd hör till de program som hade störst positiva individeffekter i termer av framtida sysselsättnings- och inkomstmöjligheter. De studerade programmen motsvaras av anställningsstöd. IFAU konstaterar vidare att ett flertal studier om olika programs undanträngningseffekter visar att dessa är störst för program som äger rum på den reguljära arbetsmarknaden. Ju mer programmen liknar en vanlig anställning desto mer positiva tycks individeffekterna vara men desto större är också undanträngningseffekterna. IFAU menar att detta är ett starkt argument för att subventionerad sysselsättning bör avgränsas mycket klart till dem som är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa. På detta sätt kan konkurrenseffekter leda till positiva sysselsättningseffekter även om de direkta undanträngningseffekterna är stora. Aktivitetsgarantin har bidragit till att det totala antalet långtidsinskrivna minskat . fanns av de långtidsinskrivna i konjunkturberoende arbetsmarknadsprogram och var arbetslösa. var motsvarande siffror i program och arbetslösa. deltog drygt 32 000 personer i olika program inom ramen för aktivitetsgarantin. Enligt AMS uppföljning av deltagarna efter att de börjat i aktivitetsgarantin får en ökande andel arbete med eller utan stöd. hade av alla deltagare fått arbete efter sex månaders deltagande, var motsvarande siffra . Andelen som slutat för att påbörja en utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet har legat på och de som slutat av andra skäl uppgår till . AMS följer också kontinuerligt de 7 000 deltagare som började i aktivitetsgarantin . Även om många får arbete eller hittar en annan lösning på sin situation efter deltagande i aktivitetsgarantin har den positiva resultatutvecklingen planat ut. En jämförelse mellan personer som varit inskrivna i garantin respektive 19- 21 månader, som AMS genomfört, visar att fördelningen kvinnor/män, förekomst av handikapp, andelen med utländskt medborgarskap och andelen i inte skiljer sig nämnvärt mellan grupperna. De största skillnaderna mellan grupperna gäller förekomsten av deltagare och deltagare med inskrivningstider på arbetsförmedlingen . I en utvärdering av aktivitetsgarantins effekter, som genomförts av AMS (Ura 2002:2) har en grupp deltagare jämförts med en grupp som inte deltagit i aktivitetsgarantin. Resultaten visar att fler av deltagarna i garantin får arbete och att detta sker snabbare än vad som gäller för de som ej deltagit. Den positiva effekten förklaras av att fler får arbete med anställningsstöd, där arbetsgivaren får ersättning för viss del av sina kostnader . Att anställningsstöd används mer inom än utanför garantin är helt i enlighet med stödens intentioner, som är att underlätta anställningar som annars inte skulle komma till stånd och till personer som står långt från arbetsmarknaden. Deltagare som får arbete utan anställningsstöd kommer, enligt denna utvärdering, i större utsträckning tillbaka till arbetslöshet än icke-deltagare. Detta är en indikator på att många deltagare som varit borta länge från arbetslivet kan behöva pröva sig fram på flera olika arbetsplatser och olika arbetsuppgifter innan en mer varaktig lösning hittas. För insatser riktade till personer med arbetshandikapp var målsättningen 2001 att i genomsnitt minst 57 000 arbetshandikappade personer skulle ha lämplig sysselsättning för det belopp som tilldelats under anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade. I en studie genomförd av IFAU, "Arbetsmarknadspolitik för personer med funktionshinder - en länderjämförelse" (2001:11), visas att detta internationellt sett är en hög ambitionsnivå. Mätt med kvoten mellan sysselsättning för funktionshindrade och ej funktionshindrade ligger tillsammans med i topp bland . hade i genomsnitt cirka 57 000 personer en sysselsättning med lö- nebidrag eller skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (). var antalet sysselsatta nära 59 000. Andelen övergångar från anställning med lönebidrag till osubventionerat arbete uppgick till . Motsvarande andel var året innan. Den minskade andelen förklarar AMS med det försämrade konjunkturläget samt relativt många nya beslut . Den genomsnittliga bidragsnivån i lönebidrag som lämnas till andra arbetsgivare än allmännyttiga organisationer uppgick till . Den främsta förklaringen till att nivån blev högre än målnivån är den kraftiga ökningen av antalet nya beslut och att den anställdes arbetsförmåga som regel bedöms vara lägre vid anställningens början. Bidragsnivån till arbetsgivare inom allmännyttiga organisationer uppgick till . Efterfrågan på den arbetslivsinriktade rehabiliteringen har ökat , inte minst på grund av ökningen av antalet arbetslösa långtidssjukskrivna. AMS har på uppdrag av regeringen gjort en redovisning kring den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. omfattade de samlade personalresurserna för den arbetslivsinriktade rehabiliteringen 1 640 årsarbetare, vilket motsvarar av AMV:s totala personalresurser vid länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar. En liknande uppföljning gjordes och då var resursfördelningen ungefär densamma. I ovanstående resurser ingår personal med särskild kompetens för arbetssökande med hörselskada/dövhet, synskada, rörelsehinder samt för psykiska, socialmedicinska och intellektuella arbetshinder. För dessa handikappgrupper och för personer med dyslexi finns också särskilda resurser för kompetens- och metodutveckling inom respektive område. AMS bekräftar i sin rapport att efterfrågan på tjänster inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen är mycket stor. Framför allt framhålls ett ökat tillflöde av arbetslösa sjukskrivna 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 som aktualiseras genom och som på grund av nedsatt arbetsförmåga är i behov av aktiva insatser inom ramen för den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Av deltagarna inom aktivitetsgarantin anses i vissa delar av landet vara i behov av rehabiliteringstjänster. AMS bedömer att ytterligare resurser måste avsättas inom arbetsförmedlingen för att möta dessa behov. AMS avser också att med länsarbetsnämnderna diskutera en bättre anpassning av resurserna till områden där behoven är som störst. har haft svårt att uppnå nödvändig sysselsättningsnivå. En försäljningsminskning jämfört med ledde till en förlust på som beläggningen inom bolaget försämrades ytterligare. erbjöd totalt åt arbetshandikappade. Det var under målet på . Antalet anställda med arbetshandikapp var 25 300 personer. I övrigt har uppfyllt statens krav på verksamheten. Ett av dessa krav är att av dem som rekryteras till Samhallkoncernen skall tillhöra någon av de prioriterade grupperna, dvs. psykiskt sjuka, personer med flera handikapp och intellektuellt handikappade, osv. tillhörde av de anställda arbetshandikappade någon av dessa grupper. Även kravet på övergångar från till en anställning på den reguljära arbetsmarknaden uppfylldes. Andelen arbetshandikappade anställda som övergick till sådan anställning ökade från (1 252 personer) (1 408 personer) 2001. Av dem som övergick till anställning utanför gjorde detta med hjälp av lönebidrag. De anställda med arbetshandikapp i som övergår till annan anställning utanför har rätt att återvända till sin anställning i . Av dem som övergick till arbete utanför 2000 har återvänt . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.5 Antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna och deras andel av samtliga arbetslösa respektive samtliga inskrivna i respektive grupp (%)4 (%)4 (%)4 (%)5 (%)5 (%)5 1.Personer, eller äldre, som varit arbetslösa . Personer räknas som långtidsarbetslösa när de varit arbetslösa med än . 2Sökande som varit inskriven på arbetsförmedlingen . Långtidsinskrivningen bryts av arbete som varar . 4Andel av det totala antalet arbetslösa i respektive grupp. 5.Andel av det totala antalet inskrivna i respektive grupp. Källa: AMS, Statistiktjänst Underlätta och stimulera omställning på arbetsmarknaden med arbetslöshetsförsäkringen Målsättningen för AMV vad gäller arbetslöshetsförsäkringen är en likformig och rättssäker tillämpning av reglerna för arbetslöshetsersättning. I samband med att ersättningsreglerna förändrades genomförde AMS med stöd från regeringen en omfattande informations- och utbildningssatsning. Ett antal endagskonferenser för arbetsförmedlare, företrädare för arbetslöshetskassorna, fackliga organisationer och kommuner anordnades. kommer en ny tillsynsmyndighet över arbetslöshetsförsäkringen att inrättas. Myndigheten blir fristående från AMS. Lönegarantiersättningen skall utgöra ett skydd om arbetsgivaren går i konkurs och den anställde har utestående lönefordringar. Antalet företagskonkurser ökade jämfört med . Antalet anställda som berörts av företagskonkurser ökade . Inom branschen datakonsulter och dataservicebyråer har antalet anställda som berörts av företagskonkurser ökat från 210 till 2 400 personer och . En stor ökning noterades även inom byggindustrin, där antalet anställda i företag i kon kurs ökade , från 850 till 1 500 . Antalet personer som fått lönegarantiersättning har ökat kraftigt , vilket framgår av tabellen nedan. Även den genomsnittliga ersättningen, inklusive arbetsgivaravgift, har ökat per person . Tabell 4.6 Statistik kring lönegarantiersättningen Källa: ITPS och Kammarkollegiet har en lång tradition av aktiv arbetsmarknadspolitik och den svenska sysselsättningspolitiken ligger väl i linje med EU:s riktlinjer. I flera fall är regeringens ambitioner t.o.m. mer långtgående än vad riktlinjerna anger. Riktlinjerna under den första pelaren som rör anställbarheten har fått genomslag i den nationella politiken i en mängd olika avseenden. För att bekämpa ungdoms- och långtidsarbetslöshet använder sig regeringen bland annat av ett brett utbud av arbetsmarknadspolitiska program och arbetsförmedlingsinsatser, aktivitetsgarantin och anställningsstöd. För att göra bidrags-, skatte- och utbildningssystemen mer sysselsättningsfrämjande satsar regeringen bland annat på att minska marginaleffekterna i skatte- och bidragssystemen, till exempel genom den pågående inkomstskattereformen, ändrade regler i arbetslöshetsförsäkringen samt maxtaxa i barnomsorgen. Regeringen verkar för en politik för aktivt åldrande bland annat genom kompetensutveckling, insatser på hälso- och arbetsmiljöområdet, samt regler om vilande förtidspension. Livslångt lärande stimuleras exempelvis genom utveckling av vuxenutbildningen, ökad personaltäthet i skola och fritidshem samt en utbyggnad av högskolan. Regeringen arbetar för bättre jobbmatchning 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 och mot flaskhalsar bland annat genom välfungerande arbetsförmedling, anpassning av arbetsmarknadsutbildningen samt en översyn av gymnasieskolans utbud av studievägar. Regeringen arbetar mot diskriminering och för social integration till exempel genom uppdraget till AMS att motverka diskriminering i arbetsförmedlingarnas verksamhet samt satsningen på kompletterande utbildning för personer med utländsk bakgrund inom bristyrken. I den gemensamma rapporten för sysselsättning får överlag goda vitsord. Kommissionen anger bl.a. att har en mycket hög sysselsättningsgrad för både män, kvinnor och äldre, samt att den svenska arbetsmarknadspolitiken har lett till färre långtidsarbetslösa. I programdokumenten för Europeiska socialfondens mål 3 och Equal anges såväl kvantitativa som kvalitativa mål för programmen. Övervakningskommittéerna har till uppgift att bl.a. löpande följa upp resultaten och föreslå de eventuella anpassningar som behövs för att uppnå dessa mål. En mer omfattande omprövning kan dessutom göras utifrån resultaten av de oberoende halvtidsutvärderingarna. Svenska har upphandlat sådana utvärderingar av mål 3 och Equal, för vilka slutrapporter lämnas . Inom mål 3 har flertalet volymmål för perioden fram redan överträffats. Volymmålet för åtgärden Jobbrotation har mot bakgrund av erfarenheterna av genomförandet reviderats ned av övervakningskommittén. Enligt programdokumentet för mål 3 skall en utvärdering ligga till grund för utformningen av insatsområdet Kompetensutveckling för sysselsatta, den s.k. kompetenssatsningen, efter 2002. På regeringens uppdrag har () lämnat en sådan utvärdering. Denna tyder på att genomförandet varit framgångsrikt även vad gäller kvalitativa aspekter, med reservation för den relativt begränsade omfattningen av undersökningen. Bland annat bedöms intresset och engagemanget hos arbetsgivarna för kompetenssatsningen som stort. Deltagarnas omdömen om kompetensutvecklingen är överlag goda, 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 främst avseende innehållet i utbildningarna som anses relevant för arbetet och därför bedöms ha haft en positiv betydelse. En effekt som RRV uppmärksammar är att den snabba volymökningen i kompetenssatsningen tvingat fram olika slags prioriteringar av ansökningarna utöver de formella kraven. I en förstudie i halvtidsutvärderingen av mål 3, och av motsvarande insatser i mål 1, har förutsättningarna för genomförandet av programmen granskats ur ett s.k. styrfartsperspektiv. Studien har syftat till att identifiera kritiska faktorer och frågeställningar som underlag för lärande i genomförandeorganisationen och för det fortsatta utvärderingsarbetet. En delrapport i halvtidsutvärderingen av Equal lämnas . () har granskat årsredovisningarna för AMV, Svenska och . Revisionsberättelserna som överlämnats till regeringen är utan invändning. Årsredovisningarna har upprättats i enlighet med förordningen om myndigheters årsredovisningar m.m., regleringsbrev och övriga beslut för myndigheterna. Omdömena om AMV och IFAU i () bedömning av ekonomiadministrationen i den s.k. EA-värde- ringen var mycket goda, fullt tillfredsställande. Svenska har fått omdömet tillfredsställande. I regleringsbrevet infördes en indelning i verksamhetsgrenar av AMV:s verksamhet. RRV menar i revisionsrapporten att AMV inte har haft någon uppföljning i verksamhetsgrenarnas struktur 2001 och därför inte på ett rättvisande sätt kan redovisa kostnader och intäkter för respektive verksamhetsgren. Uppföljningssystem måste skapas som på ett tillförlitligt sätt kan fördela både kostnader och intäkter. I detta bör ingå att fördela aktiviteter och program på respektive verksamhetsgren, modeller för kostnadsfördelning, tidsredovisning och en anpassad redovisningsplan. AMV har inte haft något sådant uppföljningssystem för huvuddelen av verksamheten. AMS har informerat RRV om att arbetet påbörjats med att definiera inne- hållet i de olika verksamhetsgrenarna, försök med tidsredovisning, utveckling av redovisningsplaner m.m. Regeringen förutsätter att AMS utvecklar ett uppföljningssystem som är tillförlitligt och tillgodoser en verksamhetsuppföljning utifrån verksamhetsgrenar. Regeringen kommer att följa AMS arbete noggrant. AMS har haft för att förbereda redovisning på verksamhetsgrenar. RRV anser att indelningen i verksamhetsgrenar måste planeras i mycket god tid innan de införs i en så stor organisation som AMV. RRV rekommenderar att när verksamhetsgrenar skall införas och förändras bör AMS i dialog med () verka för att detta görs med så god framförhållning att uppföljningssystem för datafångst kan införas. Arbetslivstjänster (ALT) har utbetalat resultatbonus med , vilket har bidragit till en förlust på . RRV anser det inte rimligt att utbetala bonus med ett så högt belopp att det uppstår förlust i verksamheten. RRV ställer också en rad frågor angående utformningen av resultatbonus, bl.a. vad som är syftet med bonus och vilka som skall omfattas. Dessa frågor behöver analyseras och bedömas, enligt RRV. AMS har svarat RRV att ett nytt bonussystem har införts vilket innebär att bonus endast kan utgå om verksamheten som helhet genererar vinst. Bonussystemet är nu utformat för att stödja kraven på en effektiv verksamhet enligt verksförordningen. Regeringen förutsätter att AMS beaktar de brister RRV påtalat och kommer också noggrant följa vilka åtgärder AMS vidtar. RRV konstaterar i revisionsrapporten att Svenska överskridit räntekontokrediten, liksom bemyndiganderamen för socialfondmedlen, och rekommenderar myndigheten att upprätta rutiner för att följa upp utnyttjandet av krediten respektive ramen. Svenska har i ett svar till RRV beskrivit att en prognosmodell m.m. har utvecklats , vilket ger instrument för att säkerställa att ingångna åtaganden kommer att rymmas inom bemyndiganderamen. Regeringen har utifrån en ytterligare rekommendation från RRV höjt räntekontokrediten för Svenska under innevarande budgetår. Regeringens bedömning är att målen för arbetsmarknadspolitiken till stor del har uppnåtts. För de tre komponenterna fungerande arbetsmarknad, sysselsättning och tillväxt kan följande observationer göras: En del av arbetsmarknadens funktion kan beskrivas genom begreppet matchning. AMS har genom särskilda uppdrag studerat matchning genom Beveridgekurvor och matchningsfunktioner. Resultaten ger inte belägg för att arbetsmarknadens funktionssätt försämrats. har inte full sysselsättning, men utvecklingen är förhållandevis positiv trots konjunkturavmattningen . Arbetslösheten har och varit . har en ekonomisk tillväxt som varit högre än genomsnittet i EU och . Regeringen anser att det är otillfredsställande att AMV:s målsättningar inte uppnåtts, liksom att vissa målsättningar inte heller ser ut att uppnås. Det är angeläget att målsättningarna uppnås kommande år och att skillnaderna i resultaten minskar mellan länsarbetsnämnderna. Vidare har regeringen noterat att viljan bland dem som uppburit arbetslöshetsersättning i att vidga sitt sökområde både geografiskt och yrkesmässigt är lägre än vad som är önskvärt i enlighet med de regelförändringar som gjorts i arbetslöshetsförsäkringen . Regeringen anser att det är önskvärt att förmedlingarna arbetar effektivare med att vidga sökprocessen bland dem som uppburit arbetslöshetsersättning i enlighet med de regelförändringar som gjorts i arbetslöshetsförsäkringen. är arbetssökandet hos personer i olika program lågt. Enligt regeringens uppfattning är det angeläget att intentionerna från propositionen En rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring (prop. 1999/2000:139) får fullt genomslag. En- ligt regeringens bedömning är det också angeläget att arbetslösa i olika arbetsmarknadspolitiska program blir betydligt aktivare i sitt arbetssökande medan 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 de är i ett program. Det gäller inte minst personer i aktivitetsgarantin och personer i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning som är i slutfasen av sin utbildning. Även om AMV inte uppnådde sina målsättningar fullt ut är det regeringens bedömning att verksamheten utvecklas positivt. har ändrats i syfte att stärka AMS roll som chefsmyndighet och öka effektiviteten i de arbetsmarknadspolitiska insatserna. AMV skall bli en mera sammanhållen organisation där varje arbetsförmedling erbjuder likvärdig service och tillämpar regelverket på ett enhetligt vis. Vidare skall planering, styrning och uppföljning förbättras. Inom AMV pågår ett omfattande förändringsarbete med denna inriktning utifrån AMS s.k. 5- punktsprogram. Regeringen följer AMS förändringsarbete och anser att det ligger väl i linje med politikens inriktning. Regeringen har också uppdragit till Statskontoret att följa upp och utvärdera organisationsförändringen. Första delrapporten skall lämnas till regeringen . Det är väsentligt att AMV fullt ut utnyttjar möjligheterna att öka och utveckla insatserna för de arbetslösa genom att inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska programmen medfinansiera Europeiska socialfondens mål 3. I syfte för att uppnå en effektivare styrning och uppföljning av den statliga verksamheten har en ny struktur införts med indelning i politikområden. Detta har resulterat i införandet av politikområdet Ar- betsmarknadspolitik samt införande av verksamhetsgrenar för AMV. Regeringen avser att fortsätta utveckla verksamhetsstrukturen inom arbetsmarknadspolitiken för att bättre kunna bedöma effektiviteten i politiken. Detta skall göras i en nära dialog med berörda myndigheter. Den viktigaste uppgiften för arbetsmarknadspolitiken är att underlätta matchningsprocessen så att arbetssökande snabbt sammanförs med vakanta platser.