prop · GQ031d9 · 2003-01-01 00:00:00 — Viktiga opinionsbildare är organisationer bildade på etnisk grund och trossamfund. Arbete för ökad jämställdhet skall därför vara ett prioriterat insatsområde vid beslut om verksamhetsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund 2003. Regeringen avser också att uppdra åt till trossamfund att fördjupa dialogen med trossamfunden kring frågor som rör kvinnors och barns rättigheter. Skyddet mot etnisk och religiös diskriminering skall stärkas. Lagstiftningen om etnisk diskriminering kommer att ändras till följd av EG-direk- tiv om etnisk och religiös diskriminering som skall vara genomfört . Di- rektiven innefattar vissa områden där det inte har funnits något civilrättsligt förbud mot diskriminering. I betänkandet Ett utvidgat skydd mot diskriminering (SOU 2002:43) finns förslag till tre nya lagar med förbud mot diskriminering. Regeringen kommer att ta ställning till förslagen i en proposition . Som tidigare redovisats har det i lagen om offentlig upphandling (1992:158) klargjorts att det är möjligt att använda antidiskrimineringsklausuler vid offentlig upphandling. Re- geringens uppfattning är att offentliga medel inte skall gå till verksamhet som kan kränka grundläggande mänskliga rättigheter och har ett särskilt ansvar att vara föredöme i detta avseende. Därför kommer regeringen att arbeta med inriktning mot att de möjligheter att använda antidiskrimineringsklausuler vid offentlig upphandling som finns verkligen utnyttjas. Ett centrum mot rasism och andra former av intolerans Den arbetsgrupp inom som tillsattes för att göra en översyn av formerna och organisationen för det antirasistiska arbetet förslår i sin rapport centrum mot rasism och andra former av intolerans (Ds 2002:26) bl.a. att regeringen skall avsätta medel för att underlätta etablerandet av och bidra till fortsatt verksamhet vid ett fristående centrum mot rasism och andra former av intolerans. Enligt förslaget skall centrumet bedrivas i form av en ideell förening och ha till huvudsaklig uppgift att samordna olika insatser, informera och bedriva opinionsbildning. föreslås ha kvar sina nuvarande myndighetsuppgifter inom området och administrera bidraget till centrumet. skall även ansvara för uppföljning och utvärdering av verksamheten. Rapporten har remissbehandlats. Regeringen avser att underlätta etablerandet av ett sådant centrum mot rasism och andra former av intolerans. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Stöd till verksamhet för personer som vill lämna rasistiska grupper En arbetsgrupp har tidigare föreslagit ett särskilt stöd till verksamhet för personer som vill lämna rasitiska grupper under förutsättning att verksamheten uppfyller vissa villkor och att kommunerna finansierar verksamheten med lika stor del. Stödet skall enligt förslaget administreras av . Regeringen delar denna uppfattning och föreslår att ett särskilt stöd för denna typ av verksamhet införs 2003. har inte lämnat några invändningar i revisionsberättelserna eller framfört andra principiellt viktiga frågor som rör politikområdet. 1 Motsvarar 85 561 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndighet för integrationsfrågor. Verket har ett övergripande ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag inom olika samhällsområden samt för att aktivt stimulera integrationsprocesserna i samhället. En central uppgift för myndigheten är att följa och utvärdera samhällsutvecklingen mot bakgrund av samhällets etniska och kulturella mångfald. arbete har genomförts i enlighet med mål, uppdrag och återrapporteringskrav i regleringsbrevet. Verket har tagit i anspråk av anslagskrediten för att 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 kunna fullgöra sin verksamhet. har uppfyllt verksamhetsmålen och arbetar nu vidare med att utveckla relevanta mätmetoder och resultatmått för integrationspolitiken. En av viktigaste uppgifter är att följa utvecklingen inom olika samhällsområden. Det gäller också de statliga myndigheternas verksamhet. Regeringen har för avsikt att underlätta och tydliggöra roll i dessa avseenden. Förstärkningen av det antirasistiska arbetet fortsätter. Utöver förvaltningsanslaget skall liksom en del av tidigare anslagssparande disponeras för insatser enligt handlingsplanen mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering och för nya insatser. Regeringens avsikt att underlätta för organisationerna att etablera ett centrum mot rasism och andra former av intolerans påverkar inte nuvarande uppgifter för att motverka rasism och främlingsfientlighet. En viktig uppgift för verket bör vara att bistå organisationerna i deras arbete med att etablera ett centrum mot rasism och andra former av intolerans samt att följa upp och utvärdera verksamheten. Se vidare anslaget 10:2 Integrationsåtgärder. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt. Anslaget har beräknats enligt följande: Tabell 3.3 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 10:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2Anslagsjustering bl.a. i syfte att begränsa statlig konsumtion. Anslaget disponeras huvudsakligen av för stöd till organisationer som främjar integration och för åtgärder som förebygger och motverkar rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering samt för åtgärder som stimulerar integrationsprocesserna i samhället. Anslaget disponeras vidare för stöd till lokal antidiskrimineringsverksamhet. För 20012003 har anslaget tillförts medel från de som avsatts särskilt för att öka sysselsättningen bland invandrare. Dessa medel avser stöd till insatser för att förbättra introduktionen för nyanlända samt för att främja den etniska mångfalden. Regeringen föreslår att av anslaget samt en del av tidigare anslagssparande tas i anspråk för stöd till ett antirasistiskt centrum och andra former av intolerans samt för projektstöd till andra organisationer som bedriver antirasistisk verksamhet. Regeringen föreslår att högst av dessa medel får utgöra bidrag till en sammanslutning av organisationer som avser att bedriva ett centrum mot rasism och andra former av intolerans . Vidare bör av projektstödet disponeras för att stimulera frivilligorganisationer och andra aktörer till ytterligare utbildnings- och informationsinsatser mot antisemitism och islamofobi. bör därtill utgöra basfinansiering för Quick Response som är en organisation som bevakar nyhetsrapportering och förmedlar fakta om frågor som rör invandring, integration och främlingsfientlighet i syfte att nyansera mediabilden. För stöd till verksamhet för personer som vill lämna rasistiska grupper föreslås att får disponera högst 2003. Regeringen anser att frågor som gäller jämställdhet mellan könen samt de frågor som är förenade med den gemensamma värdegrunden skall uppmärksammas vid fördelning av statsbidrag till organisationer som främjar integration. Jämställdhet skall vara ett prioriterat område vid fördelningen av verksamhets- och projektbidrag. I enlighet med den redovisning som gjorts i avsnitt 3.6.2 föreslår regeringen att 2003 får disponera för förbättringar av introduktionen inom ramen för regeringens satsning på att öka sysselsättningen för invandrare. Därtill skall även disponeras för att främja den etniska mångfalden i arbetslivet. , som disponerats av regeringen inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar för bl.a. förbättrad introduktion, förs till utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Anslaget har för perioden 20032004 beräknats enligt följande: Tabell 3.5 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 10:2 Integrationsåtgärder Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Anslaget finansierar statlig ersättning till kommunerna för kostnader i samband med mottagande och introduktion av flyktingar och deras anhöriga. Ersättningarna ges enligt bestämmelserna i förordningen 1990:927 om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Huvuddelen av den statliga ersättningen utbetalas i form av schablonersättning som lämnas med ett fast be- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 lopp per mottagen person. Denna ersättning är flerårig och börjar betalas ut månaden efter det att flyktingen har folkbokförts i en kommun. De faktiska kostnader för försörjningsstöd och vissa andra kostnader för äldre, varaktigt sjuka och för personer med funktionshinder ersätts också. Kommunmottagandet av flyktingar är en viktig del av integrationsprocessen när beslut om uppehållstillstånd väl har fattats. Omfattningen av kommunmottagandet styrs i grunden av händelser utanför gränser och det förekommer stora variationer i antalet kommunmottagna personer. Beräkningen av anslaget utgår från redan mottagna flyktingar samt prognoser om asylsökande, invandring av anhöriga till flyktingar samt flyktingar m.fl. som har tagits emot i (kvotflyktingar) som kan väntas få tillstånd att bosätta sig här. Förändringar av den statliga ersättningen till kommunerna för flyktingmottagande Regeringens förslag: skall schablonbeloppet sänkas för dem som fyllt och som omfattas av det kommunala flyktingmottagandet. Rätten att återsöka kostnader för försörjningsstöd för dessa personer upphör. Skälen för regeringens förslag: har beslutat att införa ett särskilt äldreförsörjningsstöd till personer som inte kan klara sin försörjning genom pension fr.o.m. (prop. 2000/01:136, bet. 2001/02:SfU4, rskr. 2001/02:13). Genom stödet skall sådana personer granteras en skälig levnadsnivå och det skall också täcka skäliga bostadskostnader. Stödet finansieras av statsmedel och administreras av försäkringskassorna. Kommunerna har rätt till schablonersättning enligt 10-13 §§ förordningen (1990:27) om statlig ersättning till flyktingmottagande m.m. Schablonersättningen skall bl.a. täcka kommunernas kostnader för svenskundervisning och andra introduktionsinsatser samt den enskildes försörjning. För flyktingar som under introduktionen på grund av hög ålder inte kan 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 försörja sig utan har behov av ett långvarigt försörjningsstöd ersätter staten de faktiska kostnaderna som schablonersättningen täcker. När bestämmelserna om äldreförsörjningsstödet träder i kraft kommer kommunerna inte längre att ha kostnader för försörjningen av de personer som uppbär äldreförsörjningsstöd. Ett lägre schablonbelopp bör därför införas fr.o.m. för de personer som omfattas av det kommunala flyktingmottagandet och som fyllt . Kommunerna skall inte heller längre kunna återsöka eventuella socialbidragskostnader för denna grupp. Med utgångspunkt i tidigare faktiskt kommunmottagande och prognoserna (se tabell i avsnitt 3.6.1) samt att ett lägre schablonbelopp införs beräknas anslagsbehovet 2003 till . Genom att utbetalningarna till kommunerna för försörjningsstöd sker kalenderårsvis i efterskott påverkas inte utgifterna för denna ersättning 2003 av att äldreförsörjningsstödet införs. Däremot kommer belastningen på anslaget att minska . Inom den föreslagna anslagsramen bör få använda högst för ersättning till kommunerna för extra ordinära kostnader samt som ekonomisk kompensation till kommuner som tar emot flyktingar som ursprungligen togs emot i storstäderna eller en förortskommun med liknande situation. Anslaget har för perioden 20032004 beräknats enligt följande: Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag Äldreförsörningsstöd (2000/01:136) I Inklusive en minskning med 10 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002. kan flyktingar få statliga lån till hemutrustning när de skall etablera hushåll i . Villkoren för lånen, som administreras av (), regleras i förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Kapitalet lånas upp av () på marknadsmässiga villkor och ställs till CSN:s förfogande. i huvudsak låneftergifter och bristande inbetalningar av räntor och amorteringar täcks via anslaget. Omfattningen av låneverksamheten bestäms främst av antalet kommunmottagna flyktingar och dessas lånebenägenhet. brukar i genomsnitt av de berättigade utnyttja möjligheten att få lån. Antalet flyktingar som tagits emot i kommunerna och som omfattas av låneförordningen (1990:1361) framgår av tabell i avsnitt 3.6.1. möjligheter att få låna relativt stora belopp gjorde att många nyanlända invandrare hamnade i en skuldfälla när de inte fick arbete eller kunde försörja sig på annat sätt. Regeringen har därför sänkt de maximala lånebeloppen, vilket visat sig förbättra situationen. Hos CSN finns drygt 4 400 lån där låntagarna haft anstånd för återbetalning i åtta eller . Huvudorsak till detta är att låntagarna bedömts ha svag återbetalningsförmåga på grund av arbetslöshet, hög ålder och höga skuldbelopp. Enligt CSN:s bedömning kommer oförmågan att betala att kvarstå för flera av låntagarna och antalet låneeftergifter kommer att öka . De aktuella låntagarna är mottagna . tillkommer låntagare med motsvarande problem från de stora mottagningsåren 1993 och 1994. Ett ökat antal låneeftergifter innebär att belastningen på anslaget kommer att öka. Anslagsbelastningen har gått ner kraftigt och uppgick till . Stora belopp har kunnat återföras till statsbudgeten från anslaget i form av indragningar. Den låga marknadsräntan har haft stor betydelse för detta. bedöms anslagsbehovet uppgå till . Prognosen för hemutrustningslånen visar dock att kostnaderna kommer att stiga igen beroende på att antalet låneeftergifter förväntas öka . Anslaget och framåt bör därför inte understiga vad som aviserades i budgetpropositionen . CSN:s upplåning från för hemutrustningslån beräknas uppgå till ca vid utgången av 2002. beräknas lånebehovet vara oförändrat och därmed även för detta budgetår uppgå till . Anslaget har för perioden 20032004 beräknats enligt följande: Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 10:4 Hemutrustningslån Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 1Varav 2 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002. 2Motsvarar 13 908 tkr prisnivå. Från anslaget finansieras Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) samt . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) har som huvudsaklig uppgift att förebygga och motverka etnisk diskriminering. Verksamheten har bedrivits enligt de riktlinjer som regeringen lagt fast och verksamhetsmålen har i huvudsak uppfyllts. Ett visst anslagssparande har uppstått. Skälet är att de senaste årens expansion har inneburit påfrestningar för myndigheten bl.a. har personalrekryteringen tagit tid. DO har fått ett ökat antal ärenden om anmälningar om etnisk diskriminering i arbetslivet. DO:s anslag har därför förstärkts med på tilläggsbudget med hänvisning till den ökande ärendemängden. I en proposition kommer regeringen att föreslå en förändring av lagstiftningen mot etnisk diskriminering till följd av EG-direk- tiv om etnisk och religiös diskriminering. DO kommer därmed att få ett utvidgat tillsynsansvar. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anslaget tillförs även . Från anslaget finansieras också . Kostnaderna för nämndens verksamhet beräknas uppgå till . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Anslaget har för beräknats enligt följande: Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2Varav 2 000 tkr i samband med denna proposition inklusive anslagsjustering i syfte att begränsa statlig konsumtion. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Storstadspolitiken omfattar frågor om hur en god utveckling kan främjas i storstädernas mest utsatta stadsdelar, hur förutsättningar för tillväxt skapas och hur tillväxten kommer alla till del. Storstadspolitikens tvärsektoriella karaktär innebär att de myndigheter som berörs av politikområdet sorterar under andra politikområden till exempel arbetsmarknads-, utbildnings- och socialpolitik. Det finns ingen bestämd myndighet med särskilt ansvar för storstadspolitik. Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet I enlighet med storstadspropositionens intentioner skall en samlad avstämning och utvärdering göras som underlag för ställningstagande till former och omfattning för den fortsatta storstadspolitiken. Regeringen avser återkomma till om storstadspolitikens utveckling. Anslag inom utgiftsområde 8: 11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna Anslag inom utgiftsområde 16: 11:1 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna Totalt för politikområde Storstadspolitik 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Utgifterna inom politikområdet styrs av takten på det lokala utvecklingsarbetet i de stadsdelar som omfattas av insatser inom ramen för lokala utvecklingsavtal. Stadsdelarna har hunnit olika långt beroende på kommunen och staten tecknat avtal. Först var utvecklingsarbetet påbörjat i samtliga 24 stadsdelar. Den årliga förbrukningen baserat på att utvecklingsarbetet är i full gång beräknas till enligt utgiftsprognosen . /2003 är det aktuellt att revidera samtliga sju lokala utvecklingsavtal och den årliga förbrukningen kan då preciseras ytterligare. Regeringen avser inleda ett värderingsarbete av material från avstämningen samt tillkommande utvärderingar och studier. Regeringen avser återkomma om storstadspolitikens fortsatta utformning. Mot denna bakgrund har inga nya medel beräknats . Storstadspolitikens övergripande mål är att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl inom storstadsregionerna som i övriga delar av landet (tillväxtmålet) samt att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare (segregationsmålet). Den nationella storstadspolitiken inriktas på att stärka förutsättningarna för tillväxt och bryta segregation i storstäderna. Genom beslut att anta propositionen Utveckling och rättvisa en politik för storstaden (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr.1998/99:34) lades grunden för en ny nationell storstadspolitik. En särskild Storstadsdelegation inom har regeringens uppdrag att utveckla och samordna politikområdet. Det storstadspolitiska arbetet har främst inriktats på målet att bryta segregationen i storstäderna genom lokala utvecklingsavtal med sju storstadskommuner om insatser i de socioekonomiskt mest utsatta stadsdelarna. Strukturella insatser i syfte att uppnå storstadspolitikens tillväxtmål sker främst inom andra politikområden. är det viktigt att betona sambandet mellan de två storstadspolitiska målen. Insatser inom avtalen bidrar även till att främja tillväxt. har regeringen bland annat genomfört ett antal seminarier och konferenser för att stämma av det bedrivna arbetet inom de lokala utvecklingsavtalen. Regeringen avser sammanställa material insamlat under avstämningen som tillsammans med kommande rapporter skall värderas. Värderingsarbetet blir ett viktigt underlag inför regeringens ställningstagande till storstadspolitikens fortsatta utformning. Regeringen avser återkomma till om storstadspolitikens utveckling. För att söka uppnå tillväxtmålet vidtar regeringen åtgärder inom flera olika politikområden. Detta beskrivs närmare under rubriken insatser utanför politikområdet. Strukturella insatser för att främja tillväxten riktar sig ofta till den regionala nivån men även lokala storstadspolitiska insatser påverkar tillväxten. Regeringen har arbetat för att ytterligare utveckla tillväxtperspektivet i de lokala utvecklingsavtalen genom en ökad fokusering på insatser för tillväxt, sysselsättning och utbildning. För detta ändamål antog kompletterande riktlinjer . Verket för näringslivsutveckling () och () har, bland annat genom studier av avtalen ur ett tillväxtperspektiv, engagerats i arbetet för att bidra till kunskapsuppbyggnad. Insatser inom avtalen fokuseras i stor utsträckning på att höja sysselsättningsgraden. arbetet för att motverka en växande arbetskraftsbrist är den potentiella arbetskraften i storstadsområdena med låg andel sysselsatta en viktig resurs för att säkra en långsiktig och hållbar tillväxt och välfärd. Möjligheterna till egenförsörjning är viktigt även i arbetet med att förbättra levnadsvillkoren för de boende. De sysselsättningsskapande insatserna kompletteras av insatser för att stimulera entreprenör- och företagsutveckling. Utbildningsinsatser för barn och ungdomar är en annan prioriterad del i de lokala åtgärdsplanerna. Det tvärsektoriella lokala utvecklingsarbetet har en positiv påverkan i flera avseenden på tillväxt i ett bredare perspektiv, till exempel genom att skapa en attraktiv livsmiljö, öka tryggheten, stärka folkhälsan och stimulera kulturlivet. Målet om att bryta segregation Det lokala utvecklingsavtalet är ett strategiskt instrument för lokal utveckling utifrån ett socioekonomiskt perspektiv och en etnisk dimension. Avtalet tar sikte på såväl individers som stadsdelars möjligheter till utveckling. Genom avtalet sammanhålls en lär- och förbättringsprocess som ersätter traditionellt projektbidragstänkande. I avtalen återfinns en sammanhängande målkedja avseende övergripande nationella mål och lokala effektmål. Utvärdering sker på nationell och nivå. Till avtalen hör berörda stadsdelars lokala åtgärdsplaner med nulägesbeskrivning, analys och strategi samt val av insatser. Vidare är ett antal metoder knutna till avtalen och utvecklingsarbetet: Målstyrning som kvalitetssäkras genom externa utvärderingar. Underifrånperspektiv som ska genomsyra hela utvecklingsarbetet. Samverkan med olika aktörer på bredaste möjligaste sätt. Långsiktighet för att nå bestående och strukturella effekter. Regeringen har godkänt lokala utvecklingsavtal mellan staten och sju storstadskommuner (, , , , , och ). Avtalens längd varierar mellan tre till och sträcker sig som längst . I avtalen samlas cirka 600 statliga och kommunala storstadspolitiska insatser i sammanlagt 24 stadsdelar. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Det lokala utvecklingsarbetet är en lär- och förbättringsprocess. I dialog mellan staten och kommunerna revideras avtalen för att förbättra innehållet utifrån erfarenheter från uppföljningar och utvärderingar. Samtliga avtal har reviderats en eller och senast . I samband med revideringarna fördelar regeringen medel till kommunerna för en avgränsad finansieringsperiod. I tabellen nedan redovisas hur mycket regeringen dels beslutat, dels utbetalat till de sju storstadskommunerna. Utbetalning av medel sker mot redovisning av kostnader. Tabell 4.2 Beslutade och utbetalade medel inom de lokala utvecklingsavtalen (tre stadsdelar) (fyra stadsdelar) (en stadsdel) (tre stadsdelar) (fyra stadsdelar) (fem stadsdelar) (fyra stadsdelar) De statliga medlen används till insatser inom de lokala åtgärdsplanerna. pågick sammanlagt drygt 600 insatser i de berörda stadsdelarna; insatser som syftar till att främja utvecklingen i stadsdelen som helhet men också för de enskilda individerna i området. I regeringens årliga uppföljning av utvecklingsavtalen framgår att insatserna i stor utsträckning är breda och tvärsektoriella. En enskild insats berör eller syftar ofta till att uppnå mål som ligger inom flera olika målområden. Det är exempelvis vanligt att utbildning kombineras med arbetsplatspraktik i syfte att öka förutsättningarna till anställning.