prop · GQ03101D3 · 2003-04-03 00:00:00 — Bilaga 3NoterBilaga 3NoterInnehållsförteckningNoter till resultaträkningen (1-12) 5Not 1 Skatter m.m. 5Not 2 Intäkter av avgifter och andra ersättningar 6Not 3 Intäkter av bidrag 9Not 4 Transfereringar: Lämnade bidrag m.m. 9Not 5 Avsättning till / upplösning av fonder 12Not 6 Kostnader för personal 12Not 7 Kostnader för lokaler 13Not 8 Övriga driftskostnader 14Not 9 Avskrivningar och nedskrivningar 16Not 10 Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag 16Not 11 Finansiella intäkter 17Not 12 Finansiella kostnader 18Noter till balansräkningen (13-52) 20Not 13 Balanserade utgifter för utveckling 20Not 14 Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar 20Not 15 Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar 21Not 16 Statliga väganläggningar 21Not 17 Statliga järnvägsanläggningar 21Not 18 Byggnader, mark och annan fast egendom 21Not 19 Förbättringsutgifter på annans fastighet 22Not 20 Maskiner, inventarier, installationer m.m. 22Not 21 Pågående nyanläggningar 23Not 22 Beredskapstillgångar 23Not 23 Förskott avseende materiella anläggningstillgångar 24Not 24 Andelar i dotter- och intresseföretag 24Not 25 Andra långfristiga värdepappersinnehav 25Not 26 Långfristiga fordringar 26Not 27 Utlåning 27Not 28 Varulager och förråd 28Not 29 Pågående arbeten 28Not 30 Fastigheter 28Not 31 Förskott till leverantörer 28Not 32 Kundfordringar 28Not 33 Övriga fordringar 29Not 34 Periodavgränsningsposter - Förutbetalda kostnader 30Not 35 Periodavgränsningsposter - Upplupna bidragsintäkter 30Not 36 Periodavgränsningspost - övriga upplupna intäkter 30Not 37 Värdepapper och andelar 31Not 38 Kassa, postgiro och bank 31Not 39 Nettoförmögenheten 32Not 40 Fonder 34Not 41 Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser 34Not 42 Övriga avsättningar 35Not 43 Statsskulden 36Not 44 Övriga skulder 36Not 45 Leverantörsskulder 37Not 46 Depositioner 38Not 47 Förskott från uppdragsgivare och kunder 38Not 48 Periodavgränsningsposter - upplupna kostnader 38Not 49 Periodavgränsningsposter - oförbrukade bidrag 39Not 50 Periodiseringsposter - övriga förutbetalda intäkter 39Not 51 Garantiförbindelser 39Not 52 Övriga ansvarsförbindelser 39Noter till finansieringsanalysen (53 - 62) 40Not 53 Skatter m.m. 40Not 54 Avgifter och andra ersättningar 40Not 55 Transfereringar 40Not 56 Statens egen verksamhet 40Not 57 Justeringar till betalningar 40Not 58 Investeringar 41Not 59 Utlåning 42Not 60 Finansiellt netto för statens upplåning 42Not 61 Övrigt finansiellt netto 42Not 62 Justeringar till betalningar 42Noter till resultaträkningen (1-12)Not 1Skatter m.m.Miljoner kronor20022001Intäkter av skatter m.m.Inkomstskatter, fysiska personer481 955505 161Inkomstskatter, juridiska personer104 880119 874Arbetsgivaravgifter311 612300 576Mervärdesskatt192 559179 054Energiskatter56 50753 080Riksbankens inlevererade överskott27 30028 200Alkohol- och tobaksskatt19 45119 047Fordonsskatt7 4297 017Stämpelskatt5 7805 367Ofördelbara skatter m.m.5 7547 622Övriga skatter på varor och tjänster vid RSV4 2974 545Räntor, dröjsmålsavgifter, skattetillägg m.m.3 5433 820Svenska spel, inlevererade överskott3 2973 561Tullmedel3 2173 338Skatt på egendom2 9752 576Övrigt1 3031 376Eliminering av statensarbetsgivaravgifter-20 336-19 270Summa intäkter av skatter m.m.1 211 5231 224 944Tillkommer/avgårUtjämningsavgifter23 70520 874Kommunalskatter, utbetalda-396 298-372 789Nedsättningar, anställningsstöd,bredbandsstöd, sjöfartsstöd-5 415-1 640Summa tillkommer/avgår-378 008-353 555PeriodiseringarUpplupna kostnader slutregl. avkommunalskatt1131 215Periodiserade intäkter av skatter2 0712 809Värdereglering2 1801 881Konstaterade uppbördförluster-11 682-10 366Periodisering vid andra myndigheter än RSV-691734Summa periodiseringar-8 009-3 727Total summa825 506867 662Skatter m.m. minskade med 42 miljarder kronor.Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultaträkningen avviker på flerapunkter från den redovisning som görs på statsbudgetens inkomstsida. I densenare sker omföringar och nedbrytning av vissa belopp för att tydligareredovisa hur inbetalningarna fördelar sig mellan vad som är skatt på inkomst,socialavgifter etc.Den största skillnaden mellan den redovisning som görs i resultaträkningenrespektive den som görs avseende statsbudgeten är att i de inbetalningar avarbetsgivaravgifter som redovisar ingår de avgifter somöverförs till pensionssystemet. I statsbudgeten redovisas dessa netto efteravdrag för de utbetalningar som sker till AP-fonderna ochpremiepensionssystemet. Andra väsentliga skillnader mot statsbudgeten är delsatt arbetsgivaravgifter som avser statligt anställda har eliminerats, dels atthänsyn tagits till värdering av skattefordringar.Minskningen av fysiska personers inkomstskatt förklaras nästan uteslutande avlägre utfall från slutregleringar avseende . De bokfördaskatterna för fysiska och juridiska personer avser dels preliminärskatteravseende inkomståret, dels slutregleringar (skillnaden mellan slutlig skatt ochpreliminär skatt) avseende det föregående inkomståret. Detta innebär att 2002redovisas preliminärskatter avseende 2002 och slutregleringar avseende 2001.Fysiska personers inkomstskatt minskade med och juridiskapersoners inkomstskatt minskade med 15 miljarder kronor.Slutregleringens utfall, som i huvudsak består av skatter och skattereduktionersom inte ingår i preliminärskatteuttagen, minskade med 26miljarder kronor. Skatt på kapitalvinster och förmögenhetsskatt förklarar 21miljarder kronor medan den beslutade skattereduktionen för avgift tillarbetslöshetskassa och fackförening förklarar drygt 3 miljarder kronor.Preliminärskatterna ökade endast med . Den låga ökningenförklaras till största delen av tredje steget i den skattereform som påbörjades2000. Dessutom utvidgades skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare till att även omfatta pensionärer. Det innebär att skattereduktionen höjdes från av den allmänna pensionsavgiften för beskattningsåret2002. Vid beräkningen av underlaget för och statlig inkomstskattminskades avdraget för den allmänna pensionsavgiften från 50 till 25procent av avgiften.Även minskningen av juridiska personers inkomstskatt förklaras huvudsakligen avatt utfallet från slutregleringen minskade . Utfallet frånslutregleringen minskade med medan preliminärskatten ökademed . Det minskade slutregerlingsutfallet förklaras dels avminskade bolagsvinster men även av att inkomstskatten 2000 påverkades avtillfälliga skatteintäkter till följd av återbäringar från försäkringsbolagetAlecta (f.d. SPP) Utbetalningarna av kommunalskatter ökade med nästan 24 miljarder kronor.Arbetsgivaravgifterna ökade med på grund av högre lönesumma.Arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt redovisas av ochRiksförsäkringsverket. Myndigheternas arbetsgivaravgifter är inomstatliga ochhar eliminerats. Elimineringen bruttoredovisas i tabellen.Mervärdesskatt ökade med nästan till följd av ökad privatoch offentlig konsumtion. Mervärdesskatt redovisas av ochTullverket.Riksbankens inlevererade överskott redovisas av Kammarkollegiet ochRiksgäldskontoret. Fullmäktige i fastställde riktlinjerför bokslutsdispositioner och inleverans till statsverket. Enligtriktlinjerna skall det årsresultat som läggs till grund för inleveransen tillstaten inte påverkas av en eventuell upp- och nedskrivning av kronans värdeeller av växelkurseffekter som en följd av växelkursregim med flytande krona.För att uppnå stabilitet i inleveransen till staten skall av detgenomsnittliga resultatet före bokslutsdispositioner ligga till grund för beräkning av inleveransen till statsverket.Till dispositionsfonden skall avsättas av samma underlag.Återstoden av årets överskott avsätts till ett resultatutjämningskonto. År 2002har en extra utdelning till staten gjorts på . Även 2001 inlevererades extra utdelning till staten avmotsvarande storlek. Den gjordes i huvudsak genom överöring avstatsobligationer.Riksskatteverket redovisar upplupen kostnad för slutreglering av kommunalskattsom Övriga skulder. (Se bilaga 2 Redovisningsprinciper). Från och med 2000redovisar skatteintäkter enligt en modifierad bokföringsmässigprincip i stället för som tidigare rent kassmässigt. Det innebär att underskottpå skattekonto (debiterade, ej betalda skatter) tas upp som fordringar och attöverskott (inbetalda, ej debiterade skatter) tas upp som skulder. Nettoeffektenav periodisering redovisas ovan som periodiserad uppbörd.Överskottet från , som redovisas som en intäkt i resultaträkningenunder Skatter m.m., inlevereras till inkomsttitel på statsbudgeten.Not 2Intäkter av avgifter och andra ersättningarMiljoner kronor20022001Offentligrättslig verksamhetRiksskatteverket727811Lantmäteriverket589554Patent- och registreringsverket538507Vägverket530433Banverket480456Insättningsgarantinämnden431392Centrala studiestödsnämnden346333AffärsverkLuftfartsverket3 5483 351Svenska kraftnät3 2283 115Sjöfartsverket1 1521 084Övriga2 3002 351Summa offentligrättslig verksamhet13 86913 387UppdragsverksamhetVägverket1 6841 664Banverket1 4571 377Exportkreditnämnden1 1301 145Statens institutionsstyrelse967852Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna826798Lantmäteriverket456491Statens fastighetsverk401349AffärsverkLuftfartsverket1 4831 569Statens järnvägar286297Sjöfartsverket99125Övriga6 2027 119Summa uppdragsverksamhet14 99115 786Andra ersättningarArbetsmarknadsverket2 8842 712Kärnavfallsfondens styrelse644730Vägverket533436Radio- och TV-verket526651Exportkreditnämnden4141 190AffärsverkStatens järnvägar8439Övriga1 5931 395Summa andra ersättningar6 6787 153Total summa35 53836 326Intäkter av avgifter utgör ersättning som betalas till staten för en direktmotprestation. Avgifterna utgör ersättning för kostnader som staten viamyndigheterna har för att tillhandahålla tjänster och varor. Andra ersättningarsom redovisas i noten utgör ersättningar som inte här betraktats som avgifter.I noten indelas intäkterna beroende på om de genererats i offentligrättsligverksamhet, uppdragsverksamhet eller är att betrakta som annan ersättning.Sammantaget minskade dessa avgifter och andra ersättningar mellan 2001 och 2002med 788 miljoner kronor.Om det rör sig om offentligrättsliga, s.k. tvingande avgifter, ska habeslutat att verksamheten ska bedrivas och att den ska vara avgiftsbelagd. Enavgift betraktas som offentligrättslig om den innebär ett ingrepp i enskildasekonomiska förhållanden. Verksamheten styrs av bestämmelser i lag ochförordning. En offentligrättslig avgift tas i regel ut för en verksamhet som enmyndighet bedriver med ensamrätt inom landet.Till uppdragsverksamhet har hänförts samtliga avgifter som inte klassificeratssom offentligrättsliga. Med uppdragsverksamhet avses i regel försäljning avsådana tjänster som är frivilligt efterfrågade. Andra ersättningar än avgifterär oftast intäkter där ingen direkt motprestation erhålls.Vidare har affärsverkens intäkter särredovisats. För att ansluta till strukturen för övriga statliga myndigheters avgiftsintäkter har även avgiftsintäkterna för affärsverken hänförts till offentligrättsliga avgifter respektive avgifter från uppdragsverksamhet. Offentligrättsliga avgifterDe avgiftsintäkter som hänförts till offentligrättslig verksamhet ökade medcirka . Totalt redovisar omkring 100 myndigheteroffentligrättsliga avgifter och avgifterna tas ut i en mängd verksamheter.Riksskatteverkets offentligrättsliga avgifter omfattar huvudsakligen deutsökningsavgifter, avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m. somkronofogdemyndigheterna tar ut.Lantmäteriverket redovisar offentligrättsliga avgiftsintäkter inomfastighetsbildningsområdet och expeditionsavgifter som ska finansierainskrivningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet.Patent- och registreringsverket redovisar avgiftsintäkter vid patent-, bolags-och varumärkesregistreringar.Vägverkets offentligrättsliga avgifter omfattar bl.a. avgifter för auktorisation av fordonstillverkare, yrkesförare och andra förare. Detta avser exempelvisavgifter för tillstånd till typbesiktning av fordon och för linjetrafik, provför taxiförarlegitimation och för yrkeskompetens för förare av buss ellerlastbil samt avgifter för förarprov, körkort och vid trafikskolor. Avgift tasäven ut för finansiering av bilregistret, vilken debiteras i samband med uppbörd av fordonsskatt. ökade avgiftsintäkter förklaras bl.a. av attprovvolymen för förarprovsverksamheten har ökat och att den förväntade ökningenav förlängning av högre behörigheter uteblev och i stället kom 2002.Banverkets offentligrättsliga avgifter omfattar banavgifter för trafik påstatens järnvägsanläggningar.Insättningsgarantinämnden hanterar frågor om insättningsgaranti ochinvesterarskydd. Insättningsgarantin, som finansieras genom avgifter frånkreditinstitut, ska skydda spararnas insättningar hos banker och vissavärdepappersföretag.Centrala tar t.ex. ut avgift för att bevilja studiestöd ochför att administrera återbetalningen av studielånen.Affärsverkens verksamhet har klassificerats som offentligrättslig enligtföljande. infrastrukturintäkter har hänförts tilloffentligrättsliga avgifter och omfattar bl.a. landningsavgifter ochpassageraravgifter. säljer överföringskapacitet för transportav elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. Sjöfartsverketsintäkter omfattar främst farleds- och lotsavgifter. UppdragsverksamhetDe avgiftsintäkter som hänförts till uppdragsverksamhet minskade med ungefär 5procent . De minskade intäkterna beror till stor del på attden vårdhögskoleutbildning som universitet och högskolor bedriver har ändrathuvudmannaskap från landstingsförbundet till staten från och med den 1 januari2002. Drygt 200 myndigheter bedriver avgiftsbelagd uppdragsverksamhet.Den största delen av uppdragsverksamhet består av produktion somomfattar projektering, byggande, drift och underhåll av det statliga vägnätetsamt färjeverksamhet. Vidare ingår övrig uppdragsverksamhet som t.ex.försäljning av information ur bilregistret.Banverkets uppdragsverksamhet omfattar drift och underhåll samt om- ochnybyggnader av statens järnvägsanläggningar. Dessutom bedrivs konsultverksamhetinom bland annat projektering, byggstyrning av järnvägsanläggningar, tekniskatjänster för underhåll och investeringar, rådgivning m.m.Exportkreditnämnden har till uppgift att stödja svensk export och utvecklasvenskt näringsliv genom att erbjuda konkurrenskraftiga exportkreditgarantieroch investeringsgarantier. Premieintäkterna (avgifterna) skall täckagarantitagarnas eventuella framtida kundförluster. Garantin är frivillig förföretagen och premiens storlek sätts på marknadsmässiga grunder.Statens institutionsstyrelse () ansvarar för vård och behandling på landetsLVM-hem (lagen om vård av missbrukare) och särskilda ungdomshem. Den del avverksamhetens kostnader som inte täcks av myndighetens anslag ska finansierasmed avgifter från kommuner. SIS har ökat sina avgiftsintäkter mellan åren vilket beror på att avgifterna höjdes 2002 och på att ungdomsvården har ökat i volym.Riksförsäkringsverkets avgiftsbelagda verksamhet består till största delen aversättning från AP-fonden för administration av inkomstgrundad ålderspension.Lantmäteriverket tar ut avgifter vid försäljning av landskaps- ochfastighetsinformation samt genom att tillhandahålla lantmäteriservice påuppdragsbasis.Statens fastighetsverk tar huvudsakligen ut hyror och arrenden (avgifter) frånhyresgäster, men bedriver även annan uppdragsverksamhet, såsom konsultverksamhet inom byggenheten.Affärsverkens verksamhet har klassificerats som uppdragsverksamhet enligtföljande. Intäkter i uppdragsverksamhet består bl.a. avavgifter vid bilparkeringar på affärsverkets flygplatser, uthyrning av lokaleroch avgifter från s.k. groundhandling, vilket inkluderar ramp- ochexpeditjonstjänster, biljettkontor, flygplansstädning och flygplanstankning.Affärsverket Statens järnvägars intäkter består i huvudsak av leasingavgifterför uthyrning av tåg och fartyg. Trafikverksamheten i harövergått i bolagsform och finns kvar iaffärsverket. intäkter från uppdragsverksamhet härrör bl.a. från försäljning av sjökort, sjömätning och från konsultuppdrag inom affärsverketskompetensområde.Övriga myndigheter som har stora intäkter från uppdragsverksamhet är t.ex.universitet och högskolor som får extern finansiering genom att bedrivauppdragsutbildning och uppdragsforskning. Andra ersättningarIntäkter avseende andra ersättningar minskade med mellan 2001och 2002. Minskningen beror till stor del på att har gjorten förändring i beräknade för bundna utfästelser. Ungefär 220myndigheter redovisar intäkter av andra ersättningar.De andra ersättningar som redovisas av omfattarhuvudsakligen finansieringsavgifter från arbetslöshetskassor. Dessa ska enligtlagen om arbetslöshetskassor för varje medlem till staten betala en avgift förfinansiering av statens kostnad för utbetalda arbetslöshetsersättningar.Kärnavfallsfondens styrelse redovisar intäkter från kärnkraftsindustrin. Debetalas för att finansiera omhändertagandet av använt kärnbränsle och annatradioaktivt avfall.Radio- och ersättningar avser koncessionsavgifter enlig radio- ochTV-lagen. Ett företag som har tillstånd att i hela landet sända TV-program medanalog sändningsteknik ska betala koncessionsavgift till staten om företaget har rätt att sända reklam i sådan sändning och är ensamt om denna rätt i . AllmäntDe intäktsmässigt största myndigheterna 2002 har särredovisats inom respektiveverksamhet. Myndigheterna kan givetvis vara verksamma inom samtliga treverksamheter och då rangordnas annorlunda beroende på var myndighetensverksamhet har sin tyngdpunkt.Not 3Intäkter av bidragMiljoner kronor20022001EU-bidragStatens jordbruksverk - arealersättning, exportbidrag och djurbidrag6 81010 648 - miljö-, struktur- och regionala åtgärder1 180404 - struktur- och regionalstöd till jordbrukssektorn7279Länsstyrelserna - bidrag från regionalfonden1 283252 - bidrag från socialfonden20199Arbetsmarknadsverket - bidrag från socialfonden1 084940Verket för näringslivsutveckling - bidrag från strukturfonden382-Övriga EU-bidrag205107Summa EU-bidrag11 21712 529Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna-underhållsstöd2 0921 162- assistansersättning2 2431 949Erhållna bidrag vid universitet ochhögskolor5 2574 720Erhållna bidrag vid övriga myndigheter2 3152 513Total summa23 12422 873Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relaterade till utförda prestationer.Bidragsintäkterna har ökat med jämfört med föregående år.EU-bidragen till har minskat med pågrund av engångseffekter av senareläggning av arealersättning till2001. Verket betalade ut ersättningarna till mottagarna under2001. redovisar bidragen från EU som intäkter,periodiserade i samband med att arealersättning betalas ut till den slutligabidragsmottagaren. För den del av arealersättningen som utbetalas i samband intäktsredovisades därför två årsbelopp . redovisasendast ett årsbelopp. På motsvarande sätt redovisas stödet till jordbruket under transfereringar (se not 4).Verket för näringslivsutveckling har en fordran på EU avseende rekvirerade, menännu ej betalda bidrag från strukturfonden. Rekvisitionerna uppgår till 402miljoner kronor, men nedskrivning har skett på grund av attEG-revisionens granskning återstår innan beloppet fastställs.Intäktsökningen avseende underhållsstöd beror på att , somen följd av ändrade värderingsprinciper av fordringar, genomförde storanedskrivningar föregående år, vilket redovisades som en intäktsreduktion för2001.Bidragen till universitet och högskolor avser huvudsakligen forskning och lämnas från t.ex. EU:s ramprogram för forskning, företag inom och utom strategisk forskning. Statliga bidrag från t.ex. forskningsråd äreliminerade.Not 4Transfereringar: Lämnade bidrag m.m.Miljoner kronor20022001SocialförsäkringEkonomisk äldrepolitik (ålderspensioner m.m.)185 390177 474Ersättning vid arbetsoförmåga och till funktionshindrade samt åtgärder motohälsa107 35297 773Ekonomisk familjepolitik49 98949 161Läkemedelsförmånen17 84216 531Summa socialförsäkring360 573340 939ArbetsmarknadArbetslöshetsersättning22 93323 115Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader23 71321 613Bidrag till Samhall AB4 2624 262Lönegarantier m.m.1 8511 499Sysselsättningsstöd till kommuner och landsting2 559 -Anställningsstöd via skattekontosystemet1 4291 403Summa arbetsmarknad56 74751 892Bistånd och invandringBidrag via 65911 183Bidrag till internationella organisationer via Regeringskansliet3 7104 422Invandringsbidrag till kommuner m.m.4 1683 188Summa bistånd och invandring18 53718 793ÖvrigtGenerella bidrag och utjämningsbidrag till kommuner och landsting100 00199 127Varav utjämningsbidrag23 75920 861Överföring till premiepensions-systemet20 44518 822Överföring till AP-fonderna8 59613 372Studiestöd, inklusive av- ochnedskrivningar av lånefordringar16 22918 940Sveriges avgift till EU m.m.19 69322 126Stöd till jordbruket10 31313 389Räntebidrag m.m.1 3681 689Bidrag inom skolväsendet8 7834 551Bidrag till folkbildningen2 5222 513Bidrag till investeringar iinfrastruktur2 5352 348Bidrag till näringslivet m.m.via och Vinnova1 6402 087Bidrag till hälso- och sjukvård, handikappändamål m.m. via Socialstyrelsen2 2771 921Bidrag till enskilda och kommunala högskoleutbildningar1 6381 683Bidrag till kulturverksamhet1 3881 308Sjöfartsstöd1 390206Övriga bidrag m.m.18 24218 295Summa övrigt217 060222 377Elimineringar av stöd via skattekontot-5 415-1 640Total summa647 502632 361Transfereringar utgörs av medel som staten via myndigheterna, främst i form avbidragsutbetalningar, förmedlar till olika mottagare. I huvudsak görstransfereringarna från statsbudgeten. Transfereringarna kännetecknas av attstaten inte erhåller någon motprestation. Många transfereringar är dockförknippade med någon form av villkor. Ett exempel är aktivitetsstöd inomarbetsmarknadspolitiken, där kravet är att mottagaren genomgår t.ex. någon formav utbildning. Transfereringarna är med den definition som tillämpas mer änenbart egentliga bidrag: även pensioner och vissa andraomfördelningstransaktioner redovisas som transfereringar.De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. har ökat med . Kostnaderna för socialförsäkringär den huvudsakliga förklaringen. Där har kostnaderna ökat med 20 miljarderkronor. Kostnaderna för arbetsmarknadspolitik har ökat med cirka 5 miljarderkronor, medan nettoöverföringen till AP-fonderna minskat med . Därutöver finns mer begränsade ökningar och minskningar.Med socialförsäkring avses här i princip transfereringar som hanteras avRiksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna, vilket innebär attutöver ålderspensioner ingår bl.a. ekonomisk familjepolitik och ersättning vidarbetsoförmåga som sjukpenning, förtidspension och arbetsskadeersättning samtvissa stöd till funktionshindrade. Under rubriken socialförsäkring har dessutombidragen till landstingen för läkemedelsförmånen tagits med.De största ökningarna inom området socialförsäkring gäller ersättning vidarbetsoförmåga samt ålderspensionssystemet utanför statsbudgeten.Sjukpenningutbetalningarna har ökat med ochförtidspensionerna har också ökat med nära . Liksom underflera år har både antalet sjukskrivna och medelsjukpenningen ökat.Ökningen av sjukpenning är dock mindre än de senaste årens kraftiga ökningstakt, och har avtagit särskilt tydligt under slutet av året. Förtidspensionernadäremot har ökat med beroende på att fler än föregående år överförts från sjukskrivning till förtidspensionering. Ökningarna här avserutbetalningarna exklusive Statlig ålderspensionsavgift som endast är en omföring inom staten mellan anslag och inkomsttitel för överföring tillpensionssystemet.Kostnaderna för ekonomisk äldrepolitik har ökat med , vilkethelt avser ålderspensionssystemet utanför statsbudgeten.