prop · GQ0344 · 2003-03-07 00:00:00 — Regeringens proposition 2002/03:44 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att en försöksverksamhet med arbetsplatsintro- duktion för vissa invandrare skall bedrivas vid arbetsförmedlingen. Spe- cialutbildade arbetsförmedlare skall med hjälp av särskild arbetsmetodik förmedla kontakt med lämplig arbetsgivare och ansvara för bl.a. intro- duktion och uppföljning på arbetsplatsen. () skall ges i uppdrag att i samråd med föreslå den närmare inriktningen av verksamheten vad gäller målgrupp och ar- betsmetodik. Vidare föreslås ändringar i reglerna för det särskilda anställningsstödet för att underlätta för dem som har varit inskrivna länge i aktivitetsgaran- tin. Anvisning till en anställning med särskilt anställningsstöd föreslås få göras även för personer som inte fyllt om de varit inskrivna i akti- vitetsgarantin eller mer. Stödet föreslås uppgå till 85 pro- cent av arbetsgivarens lönekostnad, dock högst per dag. Denna stödnivå föreslås gälla även för dem som har fyllt och som varit inskrivna i aktivitetsgarantin . Särskilt anställ- ningsstöd för arbete hos tidigare arbetsgivare föreslås få anvisas tidigast från det att tidigare anställning med särskilt anställ- ningsstöd avslutats. För personer som fyllt föreslås i vissa fall an- visning till anställning med anställningsstöd hos samma arbetsgivare kunna göras tidigare än . Möjlighet att, inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen, bevilja re- dan anställda bristyrkesutbildning föreslås. Anställda som har för avsikt att byta till arbete inom yrkesområden där arbetsmarknadsutbildning be- döms snabbt kunna motverka flaskhalsar skall kunna beviljas bristyrkes- utbildning och då få aktivitetsstöd. I fråga om arbetslöshetsförsäkringen föreslås ett antal ändringar i reg- Prop. 2002/03:44 lerna som skall förbättra och effektivisera samverkan mellan försäk- ringen och aktivitetsgarantin. Vid inträde i aktivitetsgarantin upphör rätten att återgå till en påbörjad ersättningsperiod i arbetslöshetsförsäkringen som föregått deltagande i aktivitetsgarantin. Ramtiden för uppfyllande av ett arbetsvillkor för den som deltar i aktivitetsgarantin får inte omfatta tid före deltagandet. Även jobbsökaraktiviteter inom ramen för aktivitetsgarantin skall räknas in i ramtiden. Dagpenningen från arbetslöshetsförsäkringen till den som deltagit i aktivitetsgarantin får, om det är till fördel för den sökande, lämnas med ett belopp som motsvarar den ersättning som senast lämnades i form av aktivitetsstöd i aktivitetsgarantin. Ett särskilt studerandevill- kor införs för en arbetssökande som i enlighet med den individuella handlingsplanen som upprättats i samråd med den sökande, lämnat akti- vitetsgarantin för heltidsstudier. I detta studerandevillkor skall ingen kvalifikationstid finnas och arbetslöshetsersättning skall lämnas antingen enligt grundförsäkringen eller enligt inkomstbortfallsförsäkringen. Förslagen i fråga om arbetslöshetsförsäkringen föranleder ändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Övergångsbestämmelser till lagen föreslås. Även förslaget i fråga om försöksverksamheten med arbets- platsintroduktion för vissa invandrare föreslås träda i kraft den 1 septem- ber 2003. Övriga förslag i propositionen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om Ärendet och dess beredning............................................................ Utvecklingen på arbetsmarknaden.................................................. Arbetsmarknad och sysselsättning ................................... Situationen för invandrare................................................ 5.4Arbetsmarknadspolitiken och EU:s sysselsättnings- Insatser för att öka olika grupper av invandrares möjligheter till Information om möjligheterna för asylsökande att arbeta 42 och effektivare arbetsförmedlingsinsatser för Arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare En effektivare .......................................................aktivitetsgaranti Aktivitetsgarantins effekt på en påbörjad Villkor för ny arbetslöshetsersättning efter Dagpenning och normalarbetstid efter studier63 Bristyrkesutbildning ...................................................för anställda Förslagens ............................................ekonomiska konsekvenser Lagens .......................ikraftträdande och övergångsbestämmelser Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring med anledning av aktivitetsgarantin (Ds 2001:39) Bilaga 3 ......................................Förteckning över remissinstanserna Utdrag ur protokoll ....vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, dels godkänner vad regeringen föreslår om 2.finansiering av arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare (avsnitt 3.ändrade villkor i samband med det särskilda anställningsstödet (avsnitt 7.1), 4.bristyrkesutbildning för anställda (avsnitt 8). 2Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1997:238) om arbetslöshetsför- säkring dels att 7, 17, 18 och 23 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 14 a, 19, 30 och 30 a §§, av följande lydelse. Ersättning enligt inkomstbort- fallsförsäkringen lämnas till den som varit medlem i en arbetslös- hetskassa under minst tolv måna- der, under förutsättning att med- lemmen efter det senaste inträdet i kassan uppfyllt arbetsvillkoret en- ligt 1214 §§ (medlemsvillkor). Ersättning enligt inkomstbort- fallsförsäkringen lämnas till den som varit medlem i en arbetslös- hetskassa under minst tolv måna- der, under förutsättning att med- lemmen efter det senaste inträdet i kassan uppfyllt arbetsvillkoret en- ligt 1214 a §§ eller studerande- villkoret enligt 19 § (medlems- villkor). Vid prövning av arbetsvillkoret kan ramtiden inte omfatta tid före deltagande i aktivitetsgarantin enligt förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. När ramtid skall bestämmas enligt 12 § räknas inte heller tid då den sökande 1.fått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring, 2.varit hindrad att arbeta på grund av tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, 3. varit hindrad att arbeta på grund av deltagande i arbetsmarknadsut- bildning eller annan utbildning inom ramen för ett arbetsmark- nadspolitiskt program, arbetsprak- tik, aktivitetsgarantin, ungdomsga- rantin, datortekverksamhet, ar- betslivsinriktad rehabilitering eller projekt med arbetsmarknadspoli- tisk inriktning enligt förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspo- litiska program, 1 Senaste lydelse 2002:626. 3. varit hindrad att arbeta på grund av deltagande i arbetsmarknadsut- bildning eller annan utbildning inom ramen för ett arbetsmark- nadspolitiskt program, arbetsprak- tik, ungdomsgarantin, datortek- verksamhet, arbetslivsinriktad re- habilitering eller projekt med ar- betsmarknadspolitisk inriktning enligt förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program, Sökande är berättigade till er- sättning enligt grundförsäkringen utan att ha uppfyllt arbetsvillkoret, om de stått till arbetsmarknadens förfogande som arbetssökande genom den offentliga arbetsför- medlingen eller förvärvsarbetat i minst under en ramtid av 10 månader i anslutning till att de avslutat en utbildning på heltid som omfattar minst ett läsår och som berättigar till studiesoci- alt stöd. När ramtiden bestäms räknas inte in den tid då sökan- dena har varit hindrade att stå till arbetsmarknadens förfogande på grund av sjukdom, tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om total- försvarsplikt, havandeskap, vård av eget barn som inte har fyllt eller vård av adoptivbarn efter barnets ankomst i familjen. 4. varit hindrad att arbeta på grund av utbildning för vilken rekryte- ringsbidrag lämnas enligt lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstudier, eller 5.varit hindrad att arbeta på grund av deltagande i verksamhet där er- sättning enligt 3 a § har lämnats, 6.utfört förvärvsarbete som arbetsgivaren finansierat med särskilt an- ställningsstöd enligt förordningen (1997:1275) om anställningsstöd, eller 7.utfört förvärvsarbete som bedrivits med stöd av bestämmelserna om stöd till start av näringsverksamhet enligt förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Tid som enligt 13 a § har jämställts med förvärvsarbete skall dock räk- nas in i ramtiden. En sökande är berättigad till er- sättning enligt grundförsäkringen utan att ha uppfyllt arbetsvillkoret, om han eller hon stått till arbets- marknadens förfogande som ar- betssökande genom den offentliga arbetsförmedlingen eller förvärv- sarbetat i minst under en ramtid av 10 månader i anslutning till att han eller hon avslutat en utbildning på heltid som omfattar minst ett läsår och som berättigar till studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395). För en sökande som deltagit i aktivi- tetsgarantin finns särskilda be- stämmelser i 19 §. När ramtiden bestäms räknas inte in den tid då en sökande har varit hindrad att stå till arbets- marknadens förfogande på grund av sjukdom, tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalför- svarsplikt, havandeskap, vård av eget barn som inte har fyllt eller vård av adoptivbarn efter barnets ankomst i familjen. För en sökande som avslutat sin utbildning genom att fullfölja en tre- årig gymnasieutbildning och är efter att ramtiden om 10 må- nader i första stycket förflutit förlängs dock ramtiden till den dag den En sökande som deltagit i akti- vitetsgarantin är berättigad till 2Senaste lydelse 2000:1460. 3Tidigare 19 § upphävd genom 2000:1460. ersättning enligt grundförsäk- ringen utan att ha uppfyllt arbets- villkoret, om han eller hon enligt överenskommelse i handlingspla- nen enligt 24 § förordningen (2000:634) om arbetsmarknads- politiska program, lämnat akti- vitetsgarantin för studier samt därefter genomgått och avslutat en utbildning på heltid som omfattar minst ett läsår och som berättigar till studiestöd enligt studiestöds- lagen (1999:1395). Om ersättningen i aktivitetsga- rantin baserades på en inkomst- relaterad ersättning är en sökande som uppfyllt studerandevillkoret enligt första stycket berättigad till ersättning enligt inkomstbort- fallsförsäkringen. I 30 a § finns särskilda regler om hur den in- komstrelaterade ersättningen be- stäms. Rätt till ersättning förutsätter att en sökande inom en ramtid av 10 månader efter att han eller hon avslutat utbildningen ansökt om ersättning. När ramtiden bestäms skall 18 § andra stycket tillämpas. Om arbetslösheten upphör före ersättningsperiodens slut, har den sökande rätt till ersättning under det återstående antalet dagar av perioden vid ny arbetslöshet, även om den sökande då inte uppfyller arbets- och karensvillkoren. Vad som har sagts gäller dock inte om en sammanhängande tid av 12 månader har förflutit sedan den sökande senast fick ersättning. I sådan tid räknas inte in tid som anges i 16 och 17 §§. 4 Senaste lydelse 2000:1460. Om arbetslösheten upphör före ersättningsperiodens slut, har den sökande rätt till ersättning under det återstående antalet dagar av perioden vid ny arbetslöshet, även om den sökande då inte uppfyller arbets- och karensvillkoren. Sökanden har efter deltagande i aktivitetsgarantin dock inte rätt till ersättning under återstående antal dagar av perioden som föregått aktivitetsgarantin. Sökanden har heller inte rätt till ersättning efter det att en samman- hängande tid av 12 månader har förflutit sedan den sökande senast fick ersättning. I sådan tid räknas inte in tid som anges i 16 och Om ersättningsperioden har löpt ut men den sökande på nytt uppfyllt arbetsvillkoret lämnas ersättning under ytterligare en Då skall dock karensvillkoret på nytt uppfyllas. nya ersättningsperioden räknas från den tidpunkt när den tidigare perio- den löper ut. Till en sökande som lämnat akti- vitetsgarantin får, om det är för- månligare, dagpenning lämnas med ett belopp som motsvarar vad som senast lämnades i aktivitetsstöd under deltagandet i aktivitetsga- rantin om sökanden uppfyllt arbetsvillko- ret med arbete som minst motsvarar sökandens senaste arbetsutbud in- om aktivitetsgarantin och ansökan om ersättning sker från tidpunkten när sökanden lämnade aktivitets- garantin. Till en sökande som är berätti- gad till ersättning enligt studeran- devillkoret i 19 § skall dagpenning lämnas med ett belopp som motsva- rar vad som senast lämnades i akti- vitetsstöd under deltagandet i akti- vitetsgarantin. Normalarbetstiden skall be- stämmas till tid som svarar mot sökandens arbetsutbud. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 14 a § skall inte tillämpas för den som påbörjat deltagande i aktivitetsgarantin före lagens ikraftträdande. 3.För den som påbörjat deltagande i aktivitetsgarantin före lagens ikraftträdande gäller 23 § i sin äldre betydelse. 5 30 § upphävd genom 2000:1460. 3 Ärendet och dess beredning Prop. I budgetpropositionen för (prop. 2002/03:1, utg.omr. aviserade regeringen att den avsåg att återkomma till under och med förslag om ytterligare insatser för att förbättra matchningen på arbetsmarknaden. I denna proposition lämnas förslag till sådana insatser. Förslagen bygger delvis på förslag som () har lämnat i sitt budgetunderlag för perioden 20032005 (dnr 2002/2573/A). Ett av syftena med insatserna är att fullfölja intentionerna bakom de förändringar som har gjorts inom arbetslöshetsförsäkringen samt införandet av aktivitetsgarantin. AMS har i en skrivelse påpekat att incitament behövs för arbetsgivare att anställa personer som trots långa tider i aktivitetsga- rantin inte har fått arbete, framför allt personer som har varit borta länge från arbetslivet och personer . frågan om utveckling av aktivitetsgarantin och givit regeringen till känna att garantin bör kompletteras med insatser för att hjälpa och stödja de grupper som står långt från arbetsmarknaden (bet. 2001/02:AU5, rskr. 2001/02:216). Regeringen aviserade i budgetpropositionen att den avsåg att återkomma till med förslag till hur det särskilda anställningsstödet skulle kunna vidareutvecklas för att fylla detta behov. Förslag om detta lämnas i avsnitt 7.1. Regeringen uppdrog åt AMS att utforma och genomföra en försöksverksamhet med en aktivitetsgaranti för personer som haft särskilt svårt att få arbete. Syftet med garantin var att effektivi- sera insatserna för de mest utsatta grupperna för att förbättra deras möj- ligheter att komma tillbaka till den reguljära arbetsmarknaden. men för aktivitetsgarantin skulle de som var långtidsinskrivna och de som riskerade att bli det anvisas heltidsaktiviteter. med aktivitetsgaranti bedrevs därefter på cirka 40 orter i landet. Efter förslag av regeringen i propositionen Förnyad arbetsmarknads- politik för delaktighet och tillväxt (prop. 1999/2000:98) infördes aktivi- tetsgarantin i hela landet (bet. 1999/2000:AU7, rskr. 1999/2000:230). Regeringen anmälde redan i nämnda proposition och i den efterföljande ekonomiska vårpropositionen (prop. 1999/2000:100) att regeringen skulle förelägga en proposition med förslag till förändringar i arbetslöshetsförsäkringen. En rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring (prop. 1999/2000:139) återkom regeringen med förslag i fråga om främst arbetslöshetsförsäk- ringen för att ytterligare hävda arbets- och kompetenslinjen. slag var nära kopplade till och föranledda av införandet av aktivitetsga- Regeringen uttalade också att den fortsatt skulle komma att överväga hur reglerna för rätt till arbetslöshetsersättning skall förhålla sig till akti- Förslagen i den nu föreliggande propositionen är en del i beslutade i enlighet med regeringens förslag i prop. 1999/2000:139 (bet. 1999/2000:AU5, rskr. 2000/01:102). Inom har utarbetats förslag till reg- ler om hur aktivitetsgarantin skall påverka rätten till arbetslöshetsersätt- Förslagen finns redovisade i departementspromemorian Ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring med anledning av aktivitetsgarantin (Ds Prop. 2002/03:44 2001:39). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. författningsförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. Remissyttrandena finns att tillgå i (dnr N2001/6814/A). De instanser som har avgivit yttrande finns i bilaga 3. 4 Utvecklingen på arbetsmarknaden Situationen på arbetsmarknaden har påver- kats av både strukturella och konjunkturella faktorer. minskade antalet sysselsatta med drygt en halv miljon enligt Statis- tiska centralbyråns (SCB) arbetskraftsundersökningar. steg antalet arbetslösa från en nivå på 75 000 till drygt 350 000 personer. Därefter låg sysselsättningen och den öppna arbetslösheten på ungefär nivå . karaktäriserades av en förbättrad konjunktur med snabb ekonomisk tillväxt under framförallt 1995, men trots detta fortsatte den öppna arbetslösheten att vara hög. minskade åter tillväxten till följd av en svagare internationell konjunkturutveckling. Den stora vändningen kom då en ny period av mer ihållande snabb ekonomisk återhämtning inleddes. Åter- hämtningen förde med sig en märkbar uppgång av antalet sysselsatta och en kraftig nedgång av den öppna arbetslösheten. Denna positiva utveck- ling pågick , då sysselsättningsökningen upphörde och den öppna arbetslösheten inte längre minskade. Antalet sysselsatta och öppet arbetslösa 90010212, säsongrensade serier (Källa: ) Det kan i efterhand konstateras att den öppna arbetslösheten hade legat på en betydligt högre nivå om inte omfattande arbets- marknadspolitiska insatser hade gjorts. I det allvarliga läge som rådde på arbetsmarknaden riskerade delar av arbetskraften att mer permanent slås ut och för att förhindra detta genomfördes stora satsningar på att aktivera Detta innebar att volymerna i de konjunkturberoende pro- Prop. 2002/03:44 grammen utökades i snabb takt. gen knappt 200 000 personer i konjunkturberoende program. Under dessa år uppgick antalet öppet arbetslösa och personer i konjunkturbero- ende program till i snitt drygt 600 000 personer. De stora volymerna in- nebar att de arbetsmarknadspolitiska insatserna mer kom att präglas av kvantitet än kvalitet. Den permanent låga efterfrågan på arbetskraft som rådde på arbetsmarknaden under ett flertal år ledde till att många arbets- lösa hamnade i en rundgång mellan arbetslöshet och olika arbetsmark- nadspolitiska åtgärder. I många fall var deltagande i åtgärder ett sätt för de arbetslösa att kvalificera sig för en ny ersättningsperiod i arbetslös- hetsförsäkringen. () har i flera rapporter konstaterat att många av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna hade en mycket begränsad betydelse för de arbetslö- sas möjligheter att få arbete. Däremot har IFAU funnit vissa belägg för att åtgärderna har haft betydelse för att hålla uppe utbudet av arbetskraft. De arbetsmarknadspolitiska programmens effekter på lönebildningen har även studerats. IFAU konstaterar i en rapport om lönebildning och arbetslöshet att den omfattande aktiva arbetsmarknadspolitiken inte har påverkat lönebildningens mekanismer.6 Forsknings- resultaten i detta avseende är emellertid inte entydiga. Andelen öppet arbetslösa och personer i konjunkturberoende program, procent av arbetskraf- ten 19922002 (Källa: AMS) I takt med att läget på arbetsmarknaden har förbättrats, har antalet perso- ner i konjunkturberoende program minskat. deltog i snitt drygt 115 000 personer i program. Men det är inte enbart minskade vo- lymer som karaktäriserar förändringen av de arbetsmarknadspolitiska programmen . Volymkraven har fått ge vika för mer tillväxtorienterade mål. Ekonomisk tillväxt och en ökad efterfrågan på arbetskraft har gjort att arbetsmarknadspolitikens traditionellt utbudsinriktade uppgifter såsom platsförmedling, rörlighets- stöd och utbildning har kommit i förgrunden. Det har skett en 6 (2001) Lönebildning, arbetslöshet och arbetsmarknadspolitik, IFAU tydligare fokusering på särskilt utsatta grupper. Kvantitativa mål för att Prop. 2002/03:44 reducera antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna har formulerats. Införandet av aktivitetsgarantin var ett led i strävandena att finna långsiktigt hållbara lösningar för den enskilde, som rundgången mellan åtgärder och öppen arbetslöshet motverkades. En viktig förändring gjordes i arbetslöshetsförsäkringen . Då infördes regeln att deltagande i program med aktivitetsstöd inte längre kvalificerar till en ny ersättningsperiod i arbetslöshetsförsäkringen. Satsningen på är en annan bidragande faktor till ut- vecklingen . vände sig i första hand till vuxna arbetslösa som helt eller delvis saknade gymnasie- kompetens. beräknas drygt 800 000 personer ha fått möjlighet att studera och uppgradera sina kunskaper. För att bekämpa arbetslösheten formulerade regeringen ett mål om att halvera den dåvarande öppna arbetslösheten på till 2000. Detta mål uppnåddes och arbetslösheten har legat kring . Ett liknande mål för sysselsättningen formule- rades 1998. Då slogs fast att av befolkningen skall vara reguljärt sysselsatt 2004.7 Sysselsättningsutvecklingen har i stort varit positiv sedan målet sattes upp. har dock utvecklingen dämpats och har sysselsättningsgraden t.o.m. varit något sjunkande. Regeringens sysselsättningsmål, säsongsrensade värden samt 3 månaders glidande medel- värde Källa: SCB, 7 Med reguljärt sysselsatta menas de som är sysselsatta enligt definitionen i Arbetskraftsundersökningen () exklusive deltagare i de arbetsmarknadspolitiska programmen allmänt anställningsstöd, förstärkt anställningsstöd (två- och fyraårsinskrivna), särskilt anställningsstöd, offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa samt de som uppbär bidrag för start av näringsverksamhet. Möjligheterna att nå sysselsättningsmålet skulle förbättras av en kraftig Prop. 2002/03:44 konjunkturuppgång . En förutsättning för att nå målet är att sysselsättningsgraden stiger särskilt i grupper där den är betydligt lägre än genomsnittet. Antalet anmälda arbeten till arbetsförmedlingen har varierat över tiden och uppvisar en omvänd utveckling i förhållande till arbetslösheten.8 anmäldes i snitt drygt 60 000 arbeten med mer än 10 dagars varaktighet. före arbetslöshetskrisen märktes en kraftig nedgång i antalet anmälda arbeten. Un- der 19921993 anmäldes i snitt drygt 20 000 arbeten . En mer ihållande uppgång i antalet anmälda platser kunde först märkas un- der 1997. Trots den gynnsamma utvecklingen som följde efter 1997 har antalet anmälda platser legat på en nivå som klart ligger under den som rådde . Ökningen av antalet anmälda arbeten har avstannat och kunde t.o.m. en liten nedgång märkas. Även var antalet an- mälda platser mindre än . Antal nyanmälda lediga platser till arbetsförmedlingen med en varaktighet längre än 10 da- gar. Säsongsrensade värden samt 3 månaders glidande medelvärde Då konjunkturen dämpas stiger ofta varseltalen och på påver- kar detta sysselsättningen och arbetslösheten. Antalet inkomna varsel om uppsägning nådde extremt höga värden under 19911993. 8 Antalet anmälda platser som anmäls till Arbetsförmedlingen utgör av alla Antalet platser ger dock en indikation om konjunkturläget. varslades i snitt 15 400 personer om uppsägning . 2002/03:44 snabbt som varselnivån gick upp , sjönk den under andra var varselnivåerna åter relativt låga och i snitt varslades knappt 3 200 personer om uppsägning . och låg varslen på en snittnivå på drygt 3 000 personer , sånär som då nivån var något högre. präglades av en god arbetsmarknad, något som avspeglas i varselstatisti- ken. I genomsnitt varslades då knappt 2 400 personer om upp- sägning. tenderade varselnivåerna successivt att stiga. En kulmen nåddes . var ni- våerna plötsligt uppe i 9 000 personer. har antalet inkomna varsel minskat, men nivåerna har fortsatt att ligga på en högre nivå än .