prop · GQ031d24 · 2003-01-01 00:00:00 — Regeringens bedömning är att betydelsen av nummerportabilitet kommer öka ytterligare när fler operatörer på marknaden kommer att erbjuda abonnemang för mobil kommunikation. Antalet operatörer som tillhandahåller nätkapacitet på marknaden har fortsatt öka även . fanns 191 företag som var anmälda och 8 företag som hade tillstånd för att tillhandahålla nätkapacitet. I begreppet inbegrips allt från oförädlad nätkapacitet till hyrda förbindelser avsedda för slutanvändare. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 För att få en uppfattning om hela marknaden kan den delas upp i två delmarknader: försäljning av nätkapacitet till operatörer samt försäljning av nätkapacitet och nätverkstjänster till slutkunder. Det är inte helt enkelt att värdera marknaden eftersom försäljning sker i flera led och beräkningsmetoden leder till att viss dubbelräkning sker. Marknaden för nätkapacitet till operatörer motsvarar . (3,) utgörs av försäljning av hyrda förbindelser. Resten utgörs av svart fiber och annan oförädlad nätkapacitet. Hyrda förbindelser säljs både till andra teleoperatörer och till slutanvändare. Marknaden för nätkapacitet och nätverkstjänster till slutkund motsvarar . Den viktigaste tjänsten, sett ur ekonomiskt perspektiv, är hyrda förbindelser vars marknad omsatte . PTS skall enligt sin instruktion redovisa arten och omfattningen av de klagomål från allmänheten som framförts till teleoperatörer och till myndigheten. Vid principfrågor om abonnemangsvillkor, marknadsföring m.m. hänvisas till . tvister hänvisas till () eller till allmän domstol. Antalet skriftliga klagomål som inkommit till PTS har fortsatt att öka och har uppnått 311 stycken vilket är en ökning jämfört med . De flesta klagomålen rör fast telefoni (291 stycken) emedan ett 20-tal berör mobiloperatörer. Av klagomålen på mobiloperatörer har flest inkommit mot , , och för fast telefoni flest emot , . Olika faktorer har enligt PTS bedömning sannolikt påverkat det ökade antalet klagomål; förvalsreformen, reformen om nummerportabilitet för digital mobiltelefonitjänst, PTS ökade exponering i media samt större rörlighet bland konsumenter inom en marknad som förändrats kraftigt under . har fått in ca 340 ärenden som rör teleområdet och 240 ärenden som rör Internet. Inom teleområdet har många anmälningar inkommit från konsumenter som klagat på att, trots att de avböjt och endast efterfrågat information, ofrivilligt blivit förvalsanslutna. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 har haft 216 ärenden som rör köp av mobiltelefoner och 121 ärenden som rör mobiltelefonabonnemang, återbetalning av samtalspott etc. Dessutom har 28 ärenden gällt köp av fasta telefoner samt 111 köp av fasta telefonitjänster. PTS redovisar också arten och omfattningen av de klagomål som inkommer till teleoperatörerna. har PTS valt att inhämta information från , och . Drygt 3 300 klagomål har inkommit till dessa tre operatörer från hushållskunder, en ökning jämfört med . Ungefär 1 400 av dessa rör fakturaärenden. Utvecklingen på den svenska marknaden har både vad gäller antalet postoperatörer och volymen försändelser sjunkit något jämfört . Antalet postoperatörer uppgick till 41 postföretag. Posten har fortfarande en särställning på den svenska postmarknaden p.g.a. sin dominans samt åläggandet att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst. ägs (CityMail), som av de övriga postoperatörerna är det i särklass största företaget, till av den norska Posten vilken enligt avtal skall förvärva resten av bolaget 2006. Utvecklingen visar att av Posten distribuerade brevvolymer har minskat med jämfört med . CityMail har däremot ökat sin volym . Posten har av brevmarknaden och CityMail medan övriga tillståndshavare tillsammans har mindre än en halv procent av den totala brevmarknaden. Brevmarknaden indelas traditionellt i enstaka brev och sändningar. Enstaka brev är styckförsändelser med olika format och vikt medan sändningar består av minst 5001 000 försändelser av samma format och vikt. CityMail utgör i praktiken den enda konkurrenten till Posten på delmarknaden för sändningar. PTS bedömning är att CityMail:s andel av den totala marknaden för sändningar är . Posten är den enda aktören på marknaden som har ett rikstäckande distributionsnät och som därmed erbjuder postservice i hela landet. Avseende riksdistribution av enstaka brev föreligger i princip ingen konkurrens. Däremot råder en viss konkurrens avseende lokalbreven, vilka utgör av all post. Resultatet av det uppdrag som PTS fick av regeringen avseende delar av den postala infrastrukturen redovisades i rapporten av resultatet av de ändringar i postlagen (1993:1684) beträffande postnummersystemet och tillgången till anläggningar för postöverlämning som trädde i kraft . I rapporten gör PTS bedömningen att det för tillfället inte finns behov av en lagändring för att förbättra förutsättningarna för ett konkurrensneutralt samutnyttjande av den postala infrastrukturen. De problem som identifierats på marknaden är enligt PTS till stor del av sådan karaktär att de bäst löses lokalt. Regeringen gör ingen annan bedömning än PTS i frågan. Posten har inte genomfört några höjningar av portot för enstaka brev. Gällande pristaksbestämmelser kommer dock med största sannolikhet medge att Posten, , kan höja portot med för ett 20- gramsbrev. I PTS utredning om den gällande prisregleringen av övernattbefordrade enstaka frimärkta försändelser föreslås att nuvarande prisreglering behålls och att en eventuell förändring utreds ytterligare i samband med att även andra regler i postlagstiftningen ses över. En övervägande del av remissinstanserna ger sitt stöd för PTS uppfattning i frågan. Enligt regeringsbeslut vidtar regeringen ingen åtgärd. På marknaden för sändningar gör PTS i rapporten och konkurrens 2002 bedömningen att det inte har uppstått några betydande förändringar jämfört med när det gäller prisutvecklingen på marknaden. Enligt tillståndsvillkoren skall Posten tillhandahålla postservice till alla hushåll, företag och organisationer . Ett antal avlägset belägna hushåll har inte daglig postutdelning utan får sin post två till med postväska. Antalet hushåll med begränsad postservice uppgick till 1 119 hushåll enligt PTS. Enligt kvalitetskravet på övernattbefordrade brev inom ramen för den samhällsomfattande posttjänsten skall av de brev som lämnats in för befordran övernatt komma fram i tid och skall komma fram . Mätningar utförda av visar att av de försändelser som lämnats in för övernattbefordran kom fram över natt och . Motsvarande siffror för var respektive . De till PTS insända klagomålen har varit mycket få . Postoperatörernas klagomålshantering skiljer sig åt från operatör till operatör i förhållande till verksamhetens omfattning och utdelningsområdets storlek. Sammantaget har postoperatörernas klagomålsvolymer varit mycket små . Posten skall tillhandahålla daglig kassaservice, i normalfallet , till alla fasta hushåll, företag och organisationer. Ett antal avlägset belägna hushåll har emellertid inte haft tillgång till daglig kassaservice. /02 uppgick antalet hushåll med tillgång till kassaservice två till till 1 119. Detta är en marginell minskning jämfört med föregående år. Det totala antalet kassatransaktioner har minskat kraftigt och sjunker med . Den dominerande orsaken till detta är att hushåll och företag väljer andra, billigare och bekvämare former för sina transaktioner. Volymen kassatransaktioner minskar kraftigt till förmån för en snabb ökning av elektroniska transaktioner. Bankgiro, postgiro, telefonbank och Internet står för en växande del av alla betaltjänster. Andelen av befolkningen som använder kanaler för kassahantering är liten och minskande. För att närmare undersöka allmänhetens vanor när det gäller att utföra sina kassatjänster samt hur av Posten genomförda förändringar i servicenätet upplevs har PTS låtit göra en telefonundersökning. Den genomfördes och omfattade ett riksrepresentativt urval av 1 000 svenskar i åldern och uppåt. Undersökningen visar att drygt hälften () av de tillfrågade går till Posten åtminstone en gång för att uträtta ett kassaärende medan aldrig går till Posten av denna anledning. Av dem som över huvud taget går till ett postkontor för att betala räkningar eller ta ut pengar är det som gör det minst en gång eller 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Det kan konstateras en klar ökning av antalet tillfrågade som aldrig går till Posten för att uträtta kassaärenden. Undersökningen visar också att är nöjda med både öppettiderna och tillgängligheten, dvs. den tid det tar för att komma till något av Postens serviceställen. är dessutom nöjda med kassapersonalens service. 11.6.2 Analys och slutsatser Informationsteknik (IT) Tillgänglighet, tillit och kompetens ger tillsammans goda förutsättningar för en bred användning av informationsteknik i samhället. Inom alla dessa områden har insatser pågått vilket skapat grunden till ställning som en ledande IT-nation. Målet att som första land skall bli ett informationssamhälle för alla uttalades av . är på god väg att uppnå detta mål med avseende på möjligheten för den enskilde att på ett relativt enkelt sätt utnyttja Internet via telefonnätet. Mer kvalificerade användningar av informationssamhällets tjänster vilka kräver särskild utbildning och utrustning, är dock ännu inte tillgängliga för den enskilde. Vidare sätter konstaterade brister i säkerhet och integritet, som sammanfattas under begreppet tillit, gränser för användningen. Det är ännu för tidigt att med säkerhet säga om de åtgärder som vidtagits bidragit till att målet ett informationssamhälle för alla är på väg att uppnås. De utvärderingar, den mer systematiska statistiksammanställning och den forskningsbevakning som inletts avses dock efter hand kunna ge underlag för en sådan bedömning. Regeringen bedömer dock att de åtgärder som vidtas inom ramen för IT-politiken och IT-infra- strukturutbyggnaden kommer att medverka till att informationsteknikens möjligheter utnyttjas på ett aktivt sätt. Därigenom främjas tillväxt och sysselsättning vilket stärker konkurrenskraft och bidrar till att allas lika möjligheter värnas. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 av informationstekniken bli ett medel för ökad kunskap, demokrati och rättvisa. Problem finns dock sammanhängande med att den tidigare haussen på IT-marknaden alltsedan 2000 har avlösts av en nedgång när det gäller investeringstakten och en dämpning av konsumtionsökningen. En försvagning av marknaden får påtagliga effekter, eftersom regeringens IT-politik i hög grad bygger på en samverkan med marknadskrafterna. I är tillgängligheten till informationstekniken hög. Mer än två tredjedelar av dem som arbetar i kan använda dator och Internet på arbetet. Nästan alla hushåll har tillgång till telefoni och tre fjärdedelar av hushållen har mobiltelefon. Det skapar bra förutsättningar för att den elektroniska handeln skall kunna öka. Den, vid sidan om utbildningssektorns insatser och personaldatorreformen, ekonomiskt mest omfattande insatsen inom IT-politiken är det stöd till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet som föreslogs i IT- propositionen. Den sista förordningen i detta stödprogram beslutades av regeringen . Effekten av detta stödprogram, som riktades till kommunerna, är ännu för tidigt att utvärdera. Vad gäller tilliten så har den ansvarsfördelning mellan myndigheterna avseende informationssäkerhetsfrågor som regeringen presenterat inte ändrat på den tidigare principen, utan huvudansvaret för informationssäkerheten ligger fortfarande hos respektive systemägare. Viktiga nya uppdrag, som t.ex. en rikscentral för IT- incidentrapportering och omvärldsbevakning inom informationssäkerhetsområdet, förväntas ytterligare förbättra möjligheterna till att skapa höjd informationssäkerhet. Detta gäller både de statliga myndigheterna och samhället i övrigt. Det avgörande informationssäkerhetsarbetet kan oftast bara göras av IT-användare själva, t.ex. hushåll, företag, myndigheter och andra organisationer genom att öka säkerheten i de egna systemen. Säkerhetsfrågor som t.ex. datavirusspridning behandlas i massmedierna vilket bidrar till att höja allmänhetens medvetenhet om informationssäkerhetsfrågor. På marknaden finns en god tillgång av produkter och tjänster inom området. Fler leverantörer erbjuder eller inkluderar säkerhetstjänster vid leverans av nya datorer och vid försäljning av Internet- och bredbandsabonnemang. Ett problem är att säkerhetsprodukterna inte alltid är interoperabla, vilket skapar problem för användarna. Den pågående översynen av formkrav i lagar och förordningar i syfte att undanröja hinder för elektronisk kommunikation bör också innebära en ökad användning av elektroniska signaturer. Den utbredda användningen av datorer i arbets- och privatlivet kan ses som en indikation på att den svenska befolkningens grundläggande IT- kompetens är hög internationellt sett. Antalet platser inom IT-utbildningar har ökat kraftigt . I samband med avmattningen på IT-marknaden har dock intresset för IT- och andra teknikutbildningar sjunkit. Det har varit svårt att fylla platserna på flera utbildningar och andelen kvinnliga studenter har minskat. Det är viktigt med fortsatt stimulans av ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik för att inte en brist på IT-specialister skall uppkomma när efterfrågan åter ökar. Regeringen bedömer att den utveckling som skett under föregående år, de lagändringar som genomförts och de åtgärder som PTS vidtagit medverkat till att uppfylla de telepolitiska målen. Många insatser syftar till att främja konkurrensen på de olika delmarknaderna vilket är ett viktigt medel för att uppnå målen. På den svenska marknaden finns ett mycket stort antal operatörer som erbjuder tjänster. Telias marknadsandelar fortsätter att minska och konsumenterna utnyttjar de möjligheter som införts att välja andra operatörer. Regeringen förväntar sig att konkurrensen på marknaden för abonnemang kommer att öka då regleringen om tillträde till accessnät får ökat genomslag. Vidare fortsätter utvecklingen och nyttjandet av andra typer av accessnät. Bland annat har tre nationella tillstånd för fast yttäckande radioaccess tilldelats och ytterligare ett har utlysts. Regeringen förväntar sig att tillkomsten av en fjärde GSM-operatör samt införandet av mobil nummerportabilitet kommer att ytterligare stärka konkurrensen på mobilmarknaden. Det finns inga indikationer på geografiska skillnader när det gäller tillgång till tjänster m.m. Den servicekvalitet som tillhandahålls av är varken bättre eller sämre i glesbygd än i tätort. Sammantaget bidrar detta till att uppfylla målet om att enskilda och myndigheter i landets olika delar ska få tillgång till effektiva telekommunikationer. Regeringen bedömer att de åtgärder som vidtagits av PTS med syfte att skapa tillgänglighet för personer med funktionshinder till teletjänster i allt väsentligt medverkat till att underlätta för dessa personer att utnyttja olika teletjänster. Regeringens bedömning är att de åtgärder som vidtagits på postområdet har bidragit till att upprätthålla en stabil marknad med en väl fungerande postdistribution som medfört att en god postservice har funnits tillgänglig för alla enligt de mål som uppställts i postlagen. Vidare anser regeringen att de åtgärder som vidtagits av PTS med syfte att skapa tillgänglighet till posttjänster för personer med funktionshinder har bidragit till att underlätta för dessa personer att utnyttja posttjänsterna och att kommunicera med omvärlden. Regeringen bedömer att Posten har upprätthållit en grundläggande kassaservice i hela landet som motsvarar samhällets behov. Ersättningen som har utgått till Posten har bidragit till att trygga tillgången till denna kassaservice. Regeringens bedömning är också att de åtgärder som PTS vidtagit i syfte att underlätta för personer med funktionshinder att utnyttja kassaservice har bidragit till att upprätthålla tillgängligheten för dessa personer. Regeringen bedömer att har uppfyllt åtagandena enligt avtalet med staten. Måluppfyllelse mot målet för politikområdet Regeringen bedömer mot bakgrund av de analyser som gjorts mot de specificerade målen inom områdena elektronisk kommunikation, post- och kassaservice att regeringens insatser och den nu pågående utvecklingen bidrar till att skapa förutsättningar för att alla skall få tillgång till en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar infrastruktur och därtill hörande samhällstjänster. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 att alla har tillgång till en grundläggande kassaservice. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende myndigheten inom politikområdet. 11.8Förslag till lag om ändring i lagen om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av lokala telenät Regeringens förslag: Stöd till en kommun för investering i lokala allmänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet som har beviljats av eller regionalt självstyrelseorgan tillgodoförs kommunen genom kreditering på kommunens skattekonto. Möjligheten till stöd breddas till att även avse investering i allmänt tillgängligt stomnät. Ärendet och dess beredning: Regeringen uppdrog i beslut (dnr N1999/11617) åt () att på marknadsmässiga villkor bygga ett öppet nationellt optofibernät mellan landets samtliga kommuner där nätkapacitet i form av svart fiber sedan upplåts. Sedan beslutet fattats har förutsättningarna att på marknadsmässiga villkor nå alla kommunhuvudorter med ett stomnät av optofiber förändrats markant. Många operatörer på marknaden har drastiskt minskat sina investeringar och efterfrågan på fiberkapacitet i olika form har sjunkit. har meddelat att man under nuvarande förutsättningar inte anser sig kunna fullfölja det ursprungliga uppdraget. beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredning (dir. 2001:99) med uppdrag att medverka till att förutsättningar skapas så att alla kommuners huvudorter får en anslutningspunkt till stomnätet enligt uppdraget till . Utredningen har i delbetänkandet IT-stomnät till vissa kommuner (SOU 2002:55) bl.a. analyserat förutsättningarna 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 för en omfördelning av delar av de medel som reserverats för stöd till kommuner vid anläggande av lokala telenät så att dessa kan användas som stöd till kommuner för anläggande även av stomnät. De medel för bredbandsutbyggnad som skulle kunna omfördelas är dels reservramen för områdesnät och dels reserv ramen för skattereduktion. I fall omfördelning av medel skall ske till kommuner föreslås detta ske genom kreditering på respektive kommuns skattekonto. Förslaget har remitterats till flera remissinstanser, bl.a. kommuner, länsstyrelser, myndigheter och operatörer på marknaden. Metoden att ge stöd genom kreditering på skattekonto regleras genom lag. Förslaget till lagändring är av så enkel utformning att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Något yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats. Enligt förslaget skulle regeringen ha bemyndigande att utfärda en förordning vari närmare bestämmelser om stödet skall finnas. Utredningens förslag: Utredningens förslag överensstämmer i denna del i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Av de ca 50 instanser som yttrat sig tillstyrker majoriteten ca 30 instanser hela eller delar av betänkandet. Av de ca 20 instanser som särskilt har kommenterat möjligheterna till omfördelning av medel inom infrastruktursatsningen är hälften positiva och hälften övervägande negativa. , och tillstyrker omfördelning från skattereduktionsmedlen men avstyrker omfördelning från reservramen för områdesnät. Liknande synpunkter framförs från och . framhåller att ramen för områdesnät bör fördelas till kommunerna för detta ändamål men att man i ett kort perspektiv skulle kunna använda dessa till stomnätet. framhåller vikten av samverkan med kommunerna där lokala och regionala förutsättningar får råda. förordar omfördelning från ramen för skattereduktion. och avstyrker förslaget om att medlen skulle tilldelas en speciell aktör och framhåller att det bör göras en upphandling av stomnätsanslutningarna. Några av de instanser som varit negativa avvisar i princip förslaget helt: Svenskt näringsliv, IT- kommissionen, , Projektet , , , och . Man har bland annat framfört att medlen inte bör användas till stomnät utan bör fördelas till kommunerna för att anlägga områdesnät. Flera pekar på risken för kostnadsövervältring på kommunerna. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i sin proposition Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) redovisat sin uppfattning att staten har ett övergripande ansvar för att IT- infrastruktur med hög överföringskapacitet finns tillgänglig i hela landet. I propositionen delades infrastrukturen upp i tre delar: nationellt stomnät, ortssammanbindande nät samt områdesnät. För områdesnät och ortssammanbindande nät förlitar sig staten på att marknadskrafterna förser de större orterna med bredbandsnät. I och mellan de orter och områden där förutsättningar saknas för en kommersiell utbyggnad finns en möjlighet för kommuner att söka statligt stöd för utbyggnad genom lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av lokala telenät, förordningen (2000:1469) om stöd till kommuner för anläggande av lokala telenät samt förordningen (2001:350) om stöd till kommuner för anläggande av ortssammanbindande telenät m.m. fick regeringens uppdrag att, tillsammans med andra optonätsägare, ansluta alla landets kommunhuvudorter till ett öppet nationellt optiskt stomnät. I detta nät skulle nätkapaciteten i form av svartfiber sedan upplåtas. Utbyggnaden skulle ske på kommersiella villkor och vara färdigställt senast . Förutsättningarna på marknaden för att bygga ett sådant nät har förändrats sedan uppdraget lämnades. gjorde bedömningen att ca 70 av landets kommuner inte skulle komma att nås vid utgången av 2002 under rådande förutsättningar. hade 188 av landets 289 kommuner en anslutning till det nationella stomnätet. I syfte att nu stimulera en fortsatt stomnätsutbyggnad föreslår regeringen att delar av de medel som finns avsatta för bredbands- utbyggnad men som är destinerade till lägre nivåer inom näthierarkin omfördelas till utbyggnad av stomnät genom att landets kommuner själva ges möjlighet att erhålla stöd för upphandling och anläggning av stomnät. Ursprungligen avsattes i propositionen Ett informationssamhälle för alla sammanlagt till områdes- och accessnät. Medlen fördelades på två ramar. reserverades för anläggande av områdesnät och 1 600 miljoner reserverades för skattereduktion för fysiska och juridiska personer enligt lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation. Beträffande stödpengar för att anlägga områdesnät har reserverats kommunvis till sammanlagt 267 kommuner. Dessa kan om särskilda villkor uppfylls lyfta stöd för att anlägga områdesnät. Stödet utgår i form av kreditering på kommunernas skattekonto i den takt de anlägger nät som godkänts av länsstyrelserna. Vidare har en reservram om avsatts för områdesnäten. Denna reservram avses också att fördelas till kommuner för anläggande av områdesnät. Skälet till att endast fördelades direkt var att den fördelningsmodell kommunerna emellan som användes var starkt schabloniserad. Eventuella skevheter i fördelningen skulle kunna justeras med reservramen. har i stort sett ingen kritik mot fördelningsmodellen framförts. Intresset att nyttja möjligheten till en skattereduktion har under varit mycket svagt och totalt har enbart ca 1 230 företag och hushåll yrkat avdrag. För att beviljas skattereduktion skall kostnaderna för installation av bredband överstiga . Möjligheten till en skattereduktion bedöms främst komma att användas av små företag. Med en tillåten maximal skattereduktion på räcker medlen till 320 000 företag och hushåll. Regeringen bedömer att en betydande del av ramen på inte kommer att utnyttjas. Det finns dock svårigheter i att bedöma intresset hos företag och hushåll för att ansöka om skattereduktion.