prop · GQ031d7 · 2003-01-01 00:00:00 — Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Intäkt -kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Den avgiftsfinansierade verksamheten omfattar forskning, teknik- och metodutveckling för bl.a. Försvarsmakten, och andra kunder. får disponera intäkterna från den uppdragsfinansierade verksamheten. I statsbudgeten justerades slutligt myndigheternas anslag med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna (prop 2001/02:1 vol. 1, avsnitt 9.2). Utgiftsområde 6 var dock undantaget. Slutlig justering är nu fastställd varför anslaget minskas med . Därutöver har anslagsnivån justerats ner med i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 3.29 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för Totalförsvar 6:9 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3.11.116:10 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer Anslaget finansierar utgifter för stöd till den verksamhet som anges i förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet. De frivilliga försvarsorganisationerna, som anges i bilaga till förordningen, får bidrag för den del av deras verksamhet som främjar totalförsvaret och som omfattar ledning och administration, försvarsupplysning, rekrytering, funktionärsubildning för den egna organisationen samt ungdomsverksamhet. Som en följd av det ändrade stödet till frivilliga försvarsorganisationer kan bilagan till förordningen komma att ändras. Regeringen bedömer att anslagsnivån inte bör ändras . 3.11.12 6:11 Nämnder m.m. 1 Motsvarar 7 095 tkr prisnivå. Anslaget finansierar den verksamhet som bedrivs av vissa mindre nämnder samt bidrag till Svenska Röda Korset och till och Försvar. Regeringen avser att föra över kansliet för till Styrelsen för psykologiskt 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 försvar som därmed finansierar verksamheten. Anslaget har därför minskats med som istället beräknas under anslaget 6:4 Styrelsen för psykologiskt försvar. Nämnden kvarstår dock som en självständig myndighet men har således sitt kansli hos Styrelsen för psykologiskt försvar. I statsbudgeten minskades anslaget engångsvis med i samband med att lades ned. Vid beräkningen av anslag har anslaget ökats med motsvarande belopp. I statsbudgeten justerades slutligt myndigheternas anslag med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna (prop 2001/02:1 vol. 1, avsnitt 9.2). Utgiftsområde 6 var dock undantaget. Slutlig justering är nu fastställd varför anslaget minskas med . Därutöver har anslagsnivån justerats ner med i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 3.32 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för Totalförsvar 6:11 Nämnder m.m. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring från andra UO Överföring inom UO 6 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 4 Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar Regeringen anser att samhället skall ha beredskap inför alla slag av hot och risker. Beredskapen kan avse mindre olyckor och störningar samt även svåra påfrestningar på samhället i fred och ytterst en situation med väpnat angrepp. Från finns därför ett nytt politikområde som omfattar beredskap och förmåga vid olyckor och svåra påfrestningar på samhället i fred, Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Inom politikområdet bedrivs verksamhet som omfattar beredskapen för vissa normala fredstida olyckor liksom extrema fredstida störningar och olyckor med omfattande konsekvenser som t.ex. epidemier och allvarliga smittsamma djursjukdomar, översvämningar, samt allvarliga störningar i elförsörjningen eller telekommunikationerna. Vad som har orsakat händelserna spelar mindre roll. Avgörande är istället förmågan att kunna motstå störningar och olyckor samt att kunna hantera konsekvenserna av det inträffade. Genom att bilda politikområdet vill regeringen betona att utgångspunkten skall vara att åtgärder vidtas i den normala verksamheten varefter kompletterande åtgärder vidtas för beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred samt för höjd beredskap. Inom politikområdet Totalförsvar genomförs slutligen åtgärder för att motstå ett krig. På detta sätt säkerställs också att det förebyggande arbetet bedrivs och att krishanteringsförmåga åstadkoms även för allvarliga händelser högre upp i hotskalan. krishanteringsförmåga ger också en god grund för svensk medverkan i hanteringen av internationella kriser. Verksamheten inom politikområdet skall omfatta den verksamhet som bedrivits inom politikområdet Skydd mot olyckor. Med olyckor menas både olyckor som människan vållat och olyckor som naturolyckor där skador kan förorsakas på människa, på egendom eller i miljö. Det omfattar räddningstjänst, olycks- och skadeförebyggande verksamhet samt åtgärder vid olyckor enligt räddningstjänstlagen (1986:1102), lagen (1982:821) om transport av farligt gods, lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor och lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor samt ett antal författningar inom sjösäkerhetsområdet. Politikområdet omfattar även åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. lämnar under vissa villkor ersättning till kommuner och statliga myndigheter för vidtagna åtgärder och uppkomna merkostnader vid genomförda räddningsinsatser. Myndigheter inom det sjätte utgiftsområdet som bedriver verksamhet med stöd av nämnda författningar är och . Inom politikområdet skall vidare tillräcklig förebyggande verksamhet bedrivas och tillräcklig krishanteringsförmåga åstadkommas i händelse av att en svår påfrestning på samhället i fred inträffar. Genom att höja förmågan inför fredstida extrema situationer ökas också grundförmågan att motstå ett väpnat angrepp och en god grund skapas för de åtgärder som 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 eventuellt kan behöva genomföras. Verksamhet bedrivs inom de samverkansområden som beskrivs under verksamhetsområdet Det civila försvaret. Regeringen anser att det krävs en utvecklad struktur för samordning och gemensam hantering av tvärsektoriella hot mot svåra påfrestningar på samhället i fred och för höjd beredskap. 2001/02:158 redovisade regeringen en reformerad planeringsstruktur för beredskapen för detta ändamål. För att förbättra styrning och uppföljning delas verksamheterna in i samverkansområden utifrån en bedömning av inbördes samband mellan verksamheterna (se vidare avsnitt 4.7.4). Det nya politikområdet utvidgas till att omfatta verksamheter som bedrivs av myndigheter även utanför det sjätte utgiftsområdet. Myndigheterna framgår av bilagan till förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap. Politikområdet indelas i verksamhetsområdena skydd mot olyckor respektive svåra påfrestningar. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra 7:3 Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst 7:4 Samhällets skydd mot olyckor Totalt för Politikområde Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Inom politikområdet Skydd och beredskap som syftar till att ge samhället tillräcklig mot olyckor och svåra påfrestningar finansierar krishanteringsförmåga på lokal, regional, och nationell nivå för såväl svåra påfrestningar på samhället i fred som verksamhetsområdet mot olyckor samt finansieras i huvudsak av andra utgiftsområden I dessa fall bör åtgärder finansieras av än utgiftsområde 6. I undantagsfall kommer viss verksamhet avseende svåra påfrestningar att finansieras av verksamhetsområdet Det civila anslaget 6:5 Civilt försvar. Det finns f.n. inte underlag för att bedöma Regeringen anser att verksamheten inom kostnaderna för de åtgärder som vidtas inom olika utgiftsområden när det gäller beredskapen bör finansieras av andra utgiftsområden om mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Regeringen avser bl.a. genom uppdrag till tillse att ett sådant påfrestningar på samhället i fred som underlag tas fram. i hög grad stärker förmågan vid höjd beredskap, Målet för politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar är att -minska risken för och konsekvenserna av olyckor och svåra påfrestningar på samhället i fred och -minska lidande och skadeverkningar av olyckor och katastrofer i andra länder. Det förebyggande arbetet skall prioriteras. Regeringen anser att väl genomförda förebyggande insatser medför såväl minskat lidande som bättre användning av resurserna. Den förebyggande verksamheten utgör därför en viktig del i ambitionen att minska risken för och konsekvenserna av allvarliga händelser i hela hotskalan. Samhällets krishanteringsförmåga skall enligt regeringen bygga på en krishanteringsstruktur med sektors- och områdesansvar. Områdesansvaret gäller såväl vid svåra påfrestningar på samhället i fred som vid höjd beredskap och är en förutsättning för att helhetssynen skall kunna få tillräckligt genomslag i det nya krishanteringssystemet. Att stärka den områdesvisa krishanteringsförmågan på lokal och regional nivå hör till de åtgärder som syftar till att ge samhället nödvändig krishanteringsförmåga för att klara av såväl svåra påfrestningar på samhället i fred som höjd beredskap. Regeringen har därför i propositionen Extraordinära händelser i kommuner och landsting (prop. 2001/02:184) lämnat ett lagförslag som reglerar kommuners och landstings organisation och befogenheter vid extraordinära händelser i fredstid. Länsstyrelserna skall genomföra risk- och sårbarhetsanalyser med inriktning på alla de förhållanden som kan ge upphov till en allvarlig krissituation inom länet. Regeringen betonar i prop. 2001/02:158 att verksamheten i den offentliga sektorn inte är tillräcklig för att säkerställa ett säkert och robust samhälle. Problem måste lösas i nära samverkan mellan det offentliga och det privata. Regeringen bedömer därför att det inom för samhället viktiga områden måste skapas en strukturerad 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 samverkan mellan offentlig sektor och näringsliv. I samma proposition anges att för att få ett säkrare samhälle krävs att samhällets aktörer arbetar gemensamt och mot samma mål. Regeringen arbetar kontinuerligt för att öka säkerheten och minska sårbarheten. Inom ramen för det europeiska samarbetet när det gäller olycksförebyggande åtgärder har kommissionen föreslagit en ändring av det s.k. Seveso II direktivet. Direktivet avser åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår. Förslaget har tagits fram mot bakgrund av de olyckor som skett i bl.a. , och och avser bl.a. ändrade gränsvärden i syfte att höja säkerheten. Regeringen är positiv till förslaget eftersom det förbättrar säkerheten för inblandade verksamheter och även beaktar miljöolycksriskerna i större utsträckning. Regeringen anser att det är mycket angeläget att myndigheterna bedriver ett aktivt arbete för att motverka och förebygga diskriminering på grund av kön, sexuell läggning, ursprung eller religion. En översyn av räddningstjänstlagen (1986:1102) har genomförts och slutbetänkandet Reformerad räddningstjänstlagstiftning (SOU 2002:10) redovisades . Betänkandet har remissbehandlats. I anslutning till översynen av räddningstjänstlagen har det även genomförts en översyn av utbildningssystemet för den kommunala räddningstjänsten. Den nya utbildningen i skydd mot olyckor planeras starta . Regeringen har uppmärksammat problemen med att rekrytera deltidsbrandmän till den kommunala räddningstjänsten och har därför uppdragit åt att genomföra en studie över rekryteringsproblemen och föreslå åtgärder för att lösa dem. Uppdraget skall redovisas . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Staten stödjer genom kommunernas förebyggande arbete mot jordskred och andra naturolyckor. utbetalades till kommunerna i bidrag för att genomföra förebyggande åtgärder mot naturolyckor. Regeringen har tidigare redovisat arbetet med att reformera sotningsväsendet. I regeringsförklaringen vid öppnandet av 2001/anfördes att regeringen kommer att ta initiativ till en omfattande och förutsättningslös utvärdering av de genomgripande avregleringar och förändringar av offentlig verksamhet som genomdrivits . En reformering av sotningsväsendet får därmed anstå till dess att resultatet av denna utvärdering är klar. 2001/02:FöU4 uttalade att det förutsätter att regeringen återkommer till , med förslag om en avveckling av det s.k. sotningsmonopolet när utvärderingen är genomförd. beslutade att som sin mening ge regeringen detta tillkänna (rskr. 2001/02:188). Regeringen avser att låta påbörja en sådan utvärdering . Regeringen uppdrog åt , , , , i och att inleda en femårig försöksverksamhet på , som bl.a. innebär att inrätta ett samverkanscentrum kallat GotSam. Syftet med försöksverksamheten är att åstadkomma en mer effektiv myndighetssamverkan och finna en modell för samutnyttjande av resurser som kan bidra till en ökad säkerhet och beredskap på och runt . Vad gäller sjösäkerhetstillsyn har genomfört tillsyn av fartyg avseende bemanning, lastning av förpackat farligt gods, lastsäkring av lastbärare, kontroll av giltiga certifikat och deklarationer, kontroll av fartygets djupgående och kontroll av antalet passagerare. har vidare genomfört miljöskyddsoperationer avseende olja och kemikalier samt sjöräddningsinsatser. Myndigheten har aktivt deltagit i det arbete som bedrivits i ett antal internationella organ. Regeringen anförde i budgetpropositionen att det skulle vara önskvärt att kunna lämna en samlad bedömning av det offentliga olycksförebyggande och skadeavhjälpande Regeringen har i regleringsbrev uppdragit åt att inrätta ett nationellt centrum för erfarenhetsåterföring och statistikuppföljning i med syfte att utveckla olycksuppföljningen och därigenom skapa bättre beslutsunderlag. Antalet dödsbränder har ökat jämfört med föregående år. Det krävs ett fortsatt arbete för att skapa bra beslutsunderlag för framtida insatser inom området skydd mot olyckor. från olyckor avses bidra till detta. lades ned till följd av beslut (prop. 2000/01:77, bet. 2000/01:FöU11, rskr. 2000/01:215) varefter verksamheten fördes över till . anförde i sitt betänkande att det är angeläget att få en redovisning av hur det fortsatta arbetet med att integrera de båda myndigheterna fortskrider. Regeringen har i regleringsbrev uppdragit åt att i årsredovisningen redovisa det fortsatta arbetet med integrering i verket av den tidigare verksamhet och hur den berörda personalens intressen kunnat tillgodoses. Regeringens avsikt är att lämna en redovisning i budgetpropositionen . har undertecknat överenskommelser med respektive om samarbete inom området förebyggande av, beredskap för och insatser vid olyckshändelser. För att öka allmänhetens säkerhetsmedvetande har en säkerhetsportal öppnats på Internet som samlar samhällets säkerhetsinformation. Regeringen har genom lämnat stöd till ett flertal ideella organisationer som arbetar med säkerhetsarbete, bland annat och . har övertagit delar av nationella skadeprogram som i fortsättningen kommer att kallas det nationella skadeförebyggande programmet. Programmet skall fungera som ett stöd till kommunernas utvecklingsarbete med att skapa säkrare och tryggare kommuner. Den mest omfattande verksamheten utanför politikområdet genomförs av kommunerna inom ramen för den kommunala räddningstjänsten. Som exempel på andra myndigheters arbete kan nämnas att polisen enligt räddningstjänstlagstiftningen har ansvaret för fjällräddning och efterforskning av försvunna personer. och ansvarar för sjörespektive flygräddningen. utreder svårare olyckor och olyckstillbud. svarar för flödes- och driftinformation. Länsstyrelserna har, bl.a. med bistånd från , huvudansvar för insats vid utsläpp av radioaktiva ämnen. Vidare kan nämnas att för transport av farligt gods har bl.a. , och tillsynsansvar. Här har även länsstyrelserna vissa befogenheter. Dessutom har , , och ansvar för förebyggande av trafikolyckor. Keminsatsstyrkan, Chemical Support Team, har inrättas som stöd till of chemical weapons (OPCW) i inom ramen för Kemvapenkonventionen (CWC). Denna styrka kan rekvireras av stater vid misstänkt användning av kemiska stridsmedel. beslutade om inrättandet av en gemenskapsmekanism för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser inom räddningstjänsten (2001/792/EG, Euratom). Samarbetet avser natur- och miljöolyckor till lands och till sjöss samt tekniska och radiologiska olyckor. Beslut om att genomföra räddningstjänstinsatser och tillhandahålla resurser kommer dock även att fattas av medlemsstaterna själva. Mekanismen skall även kunna underlätta samordningen mellan ländernas räddningsinsatser utanför EU. Regeringen bedömer att de åtgärder som vidtagits inom politikområdet haft en positiv 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 inverkan på samhällets förmåga att förebygga, förhindra och minska konsekvenserna av olyckor. En svår påfrestning är inte en enskild händelse i sig, t.ex. en olycka eller ett sabotage, utan ett tillstånd som kan uppstå när en eller flera händelser utvecklar sig eller eskalerar till att omfatta flera delar av samhället. Svåra påfrestningar kan sägas utgöra olika slag av extrema situationer med låg sannolikhet som skiljer sig åt i sak. Tillståndet är av sådan omfattning att det uppstår allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner eller att det hotar grundläggande värden av olika slag i samhället och kräver att insatser från flera olika myndigheter och organ samordnas för att kunna hantera situationen och därmed begränsa konsekvenserna. Verksamheten inom området bedrivs från inom ramen för de tidigare redovisade samverkansområden (se avsnitt 3.9.1). Målet är att minska risken för och konsekvenserna av svåra påfrestningar på samhället i fred. Om en sådan svår påfrestning skulle inträffa, skall människors liv, personliga säkerhet och hälsa tryggas samt skador på egendom eller i miljö hindras eller begränsas. Regeringen har lämnat redovisningar till om beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Senast lämnades en redovisning i prop. 2001/02:158. I budgetpropositionen kommer en redovisning att lämnas i enlighet med den nya planeringsstrukturen för det civila försvaret och 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Det är viktigt att säkerställa att en förebyggande verksamhet bedrivs så att risken för en svår påfrestning kan minimeras och att, som beredskap om en sådan situation ändå skulle inträffa, det byggs upp och upprätthålls en tillräcklig krishanteringsförmåga. En god nationell krishanteringsförmåga ger också en bra grund för svensk medverkan i internationella krishanteringssituationer. Genom att höja förmågan inför fredstida extrema situationer ökas också grundförmågan att motstå ett väpnat angrepp som en god grund skapas för de åtgärder som eventuellt kan behöva genomföras . är då den nya planeringsstrukturen för det civila försvaret och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred, som redovisas i avsnitt 3.9.1 skall tillämpas fullt ut. avser regeringen tillse att berörda myndigheter därför utvecklar arbets- och samverkansformer inom de olika samverkansområdena. Vidare bör rutiner och former för bedömning av förmågan inom respektive samverkansområde samt återrapportering utvecklas. Vid utvärderingen bör stor vikt läggas vid att uppmärksamma och identifiera ömsesidiga beroenden inom och mellan samverkansområdena. Det är av stor vikt att risk- och sårbarhetsanalyser genomförs både sektorsvis och områdesvis, bl.a. för att möjliggöra prioriteringar av åtgärder inom respektive samverkansområde. har enligt regeringen en viktig roll när det gäller att samordna arbetet med analyserna. bör satsningar på övning och utbildning för att öka krishanteringsförmågan i samhället prioriteras. Verksamheten inom den civila krishanteringen utvecklas snabbt och har blivit aktuell inte minst efter terroristattacken i och diskussionerna kring NBC-terrorism. Det är också viktigt att civilmilitär samverkan utvecklas inom ramen för krishanteringen. Nedan redogör regeringen för inriktningen inom de olika samverkansområdena när det gäller svåra påfrestningar på samhället i fred. Inriktningen utgör ett komplement till den inriktning för det civila försvaret som redovisas i avsnitt 3.9.5. Internationellt erfarenhetsutbyte och samarbete är i detta sammanhang enligt regeringens uppfattning av stor betydelse. Sammantaget innebär detta en inriktning som skapar en grundläggande förmåga som i sin tur utgör basen för de kompletterande anpassningsåtgärder som vidtas inom ramen för verksamhetsområdet Det civila försvaret. Verksamheten syftar till att åstadkomma en sådan robusthet och flexibilitet hos den tekniska infrastrukturen att samhällets väsentligaste behov kan tillgodoses vid allvarliga avsiktliga eller oavsiktliga störningar i fred såsom sabotage, terrorhandlingar eller allvarliga olyckor. El- och teleområdena har särskilt stor betydelse eftersom allvarliga störningar på dessa områden kan få konsekvenser för många samhällsviktiga funktioner och för stora delar av landet. På elområdet bör verksamheten inriktas på sådana åtgärder i produktions- och distributionssystem som medför att riskerna för en svår påfrestning på samhället i fred genom omfattande störningar minskar. Elförsörjningens samlade resurser samt resurser från Försvarsmakten och andra myndigheter och organ skall kunna samordnas och kraftsamlas i händelse av svåra störningar inom elförsörjningen i fredstid. Inom teleområdet bör viktiga anläggningar ha ett bra skydd mot sabotage. Vidare bör åtgärder i näten vidtas som innebär att de nya infrastrukturinvesteringarna för bredband leder till robusta och säkra nät. Det skall finnas prioritetsnät som vid olyckor eller andra katastrofsituationer kan ge behöriga användare prioritet till kvarvarande fungerande nätresurser. Slutligen skall möjligheterna för att Internet i möjligaste mån fungerar oberoende och robust främjas. Det är också viktigt att vidta åtgärder för att höja säkerheten när det gäller telekommunikationernas elförsörjning. Möjligheterna att störa eller sabotera samhällsviktig infrastruktur har fått ökad uppmärksamhet i takt med att system och (IT). Informationssäkerhetsfrågorna måste därför ha en framträdande plats i planeringen för svåra påfrestningar på samhället i fred. För att åstadkomma en hög informationssäkerhet i hela samhället och kunna förhindra eller hantera störningar i samhällsviktig verksamhet, skall arbetet bedrivas inom följande fyra områden: övergripande myndighetsansvar och omvärldsanalys, IT-incidentrapportering, teknikkompetens samt ett system för certifiering och evaluering. Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare att utreda vissa frågor om informationssäkerheten i samhället (dir. 2002:103). Utredaren skall i ett första steg göra en översyn av signalskyddsverksamheten inom totalförsvaret. En delrapport om signalskyddsverksamheten skall lämnas . Utredaren kommer senare att få i uppdrag att bl.a. lämna förslag på hur den nationella strategin för informationssäkerhetsarbetet bör utformas. En slutrapport ska lämnas . Regeringen har gett samt uppdrag inom informationssäkerhetsområdet. För innebär uppdraget ansvar för uppgifter om IT-incidenter. För innebär uppdraget ett sammanhållande myndighetsansvar för samhällets informationssäkerhet, innebärande att följa upp och utvärdera informationssäkerheten i samhället och lämna en samlad bedömning till regeringen.