prop · GQ031d3 · 2003-01-01 00:00:00 — overheadkostnader ingår inte för att öka jämförbarheten mellan åren, då de varierat mycket över tiden. Verksamhetsgrenen regeringsstöd har, i likhet med 2000, utgjort av verksamheten 2001, mätt som kostnader. Av nedlagd tid har lagts på regeringsuppdrag, vilket motsvarar , på remisser och på övrigt regeringsstöd. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.3 RRV:s regeringsuppdrag I tabellerna anges direkta kostnader. Tabell 4.4 RRV:s remissverksamhet Antalet regeringsuppdrag, vilka minskade 2000, ökade igen . Även utgör regeringsuppdrag en ökad andel av RRV:s verksamhet. Antalet remisser har minskat något, men inte återgått till omfattningen . Regeringens möjlighet att lägga granskningsuppdrag på RRV och ålägga myndigheten att besvara remisser upphör sista . inrättas och till den myndigheten överförs huvuddelen av RRV:s verksamhet. Den internationella verksamheten består av internationell samverkan och kontakter samt internationella uppdrag. Samverkan och kontakter anslagsfinansieras och där uppgick kostnaderna 2001, i likhet med 2000, till , vilket motsvarar av den totala verksamheten. Den avgiftsfinansierade internationella verksamheten ökade i omfattning 2001 och uppgick till , motsvarande , av totala kostnader 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen bedömer, bl.a. utifrån genomförda kvalitetskontroller, att de prestationer som utförts varit av hög kvalitet. Regeringen bedömer vidare att effekterna av granskningarna, såväl inom den årliga revisionen som inom effektivitetsrevisionen, har lett till åtgärder som främjar en effektiv statlig förvaltning. Påpekanden inom den årliga revisionen föranleder myndigheter att t.ex. förbättra sin interna styrning och kontroll. åtgärdsförslag från effektivitetsgranskningar används i förändrings- och utvecklingsarbete. Bedömningen av vilket genomslag och effekter en granskning får är svår att göra. Genomslag och effekter är ofta svåra att isolera och härleda. Ofta varierar tiden från avslutad granskning till uppnådd effekt mellan ett och . Inte sällan får dock revisionen genomslag redan under granskningens gång, t.ex. i form av att den granskade myndigheten initierar förändringsprojekt. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 5 Ekonomisk styrning och utveckling av statsförvaltningen Ekonomisk styrning och utveckling av statsförvaltningen omfattar förvaltning och utveckling av det ekonomiadministrativa regelverket samt utveckling av budgetprocessen och statsförvaltningen. Vidare ingår annan efterfrågestyrd stabsverksamhet och myndighetsservice. Stödverksamheterna omfattar bl.a. ekonomistyrnings- och systemfrågor, juridisk och administrativ service samt viss medelsförvaltning. Merparten av verksamheten är avgiftsfinansierad. Myndigheter som ingår är , Statskontoret, Kammarkollegiet, samt . I området ingår även ett anslag för utvecklingsarbete. Verksamheten inom delområdet skall bidra till målet för politikområdet genom ett efterfrågestyrt, ändamålsenligt och kostnadseffektivt stöd till och andra statliga myndigheter. Regeringen redovisade i propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136) riktlinjer för och krav på den stat- Utifrån dessa riktlinjer och krav genomför nu regeringen ett flerårigt handlingsprogram En förvaltning i demokratins tjänst. Regeringens åtgärder för en långsiktig utveckling av statsförvaltningen sätter medborgarna i centrum och syftar till att skapa organi- sations-, styr- och ledningsformer som ger förutsättningar för att de tre grundläggande värdena demokrati, rättssäkerhet och effektivitet skall få genomslag i hela förvaltningen. Regeringen har genom det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet ställt utvecklingen av förvaltningen i blickpunkten. Regeringen har i skrivelsen Regeringens förvaltningspolitik (skr. 2000/01:151) gjort utfästelsen att återkommande och samlat informera om utvecklingen på det förvaltningspolitiska området. Därför redovisas i bilaga 1 utvecklingen av statsförvaltningen och genomförandet av det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet. Den statliga förvaltningen skall, inom givna ekonomiska ramar, tillhandahålla tjänster med hög kvalitet och på ett sätt som ger största möjliga nytta för medborgare och företag. Detta är viktigt för att bibehålla ett högt medborgerligt förtroende för den statliga verksamheten, skapa goda tillväxtförutsättningar för företag; och uppnå ett framgångsrikt internationellt samarbete. Statliga myndigheter skall vara tillgängliga och tillmötesgående, ge goda möjligheter till insyn i dess verksamhet och använda ett begripligt och enkelt språk. Statliga myndigheter skall också under ledning av kompetenta chefer kontinuerligt ompröva och utveckla sin verksamhet, och i detta förändringsarbete aktivt hämta in och 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 tillvarata medborgarnas och företagens synpunkter och förslag. Informationstekniken är ett kraftfullt redskap för att öka tillgängligheten till information och tjänster. En central del av förvaltningspolitiken är därför arbetet med att utveckla 24-timmars- myndigheten, dvs. myndigheter som via Internet erbjuder kvalificerad service dygnet runt. Målet med arbetet är att dels öka tillgängligheten till myndigheters tjänster, dels underlätta för medborgarna och företagen att få tillgång till information och aktivt delta i förvaltningens förändringsarbete. Nedan ges en sammanfattande beskrivning av arbetet med att utveckla en elektronisk förvaltning. Den långsiktiga inriktningen bör vara att medborgare och företag i servicehänseende upplever offentliga förvaltningen som en enda 24-timmarsmyndighet utan besvärande myndighetsgränser. Det innebär bl.a. att ett ärende så långt möjligt bara bör kräva en enda myndighetskontakt, vilket ställer stora krav på samverkan mellan myndigheter. Det är dock viktigt att myndighetsansvaret inte blir otydligt så att insyn och ansvarsutkrävande försvåras. Den långsiktiga inriktningen bör också vara att medborgare via olika kanaler har möjlighet att delta i den offentliga förvaltningens förändringsarbete. I takt med att myndigheternas webbtjänster används av allt fler människor, är det viktigt att medborgare kan föra fram synpunkter och förslag via myndighetens webbplats. Detta ställer krav på myndigheterna att dels utveckla och tillhandahålla dessa kanaler, dels tillvarata synpunkterna i verksamhetsutvecklingen. För att åstadkomma detta har regeringen följande mål för det pågående arbetet. N alla tjänster som en statlig myndighet till samma eller lägre kostnader kan tillhandahålla elektroniskt skall också göras så, N de elektroniska tjänsterna får inte utestänga medborgare och företag, N för att kunna ta tillvara på synpunkter som kan användas vid verksamhetsutveckling skall statliga myndigheter erbjuda elektroniska kanaler för kontakter med medborgare och företag, N det skall finnas säkra system för informationsutbyte och elektronisk identifiering för staten, som bygger på samverkan med näringslivet, samt N det skall finnas konkreta exempel på elektronisk servicesamverkan mellan kommuner och statliga myndigheter. Utveckling av de elektroniska tjänsterna skall även fortsättningsvis bygga på att varje myndighet har ett självständigt ansvar för sina system och för den information och de tjänster som den tillhandahåller. behövs insatser för att det offentliga skall uppträda som en sammanhållen enhet utan att myndighetsgränserna utgör ett hinder för den som tar myndighetstjänsterna i anspråk. Det myndighetsvisa utvecklingsarbetet bör således kombineras med ett sammanhållande arbete som möjliggör samverkan och kommunikation mellan olika verksamhetssystem. I detta arbete bör bl.a. ingå att utforma förvaltningsgemensamma standarder och utveckla gemensamma infrastrukturtjänster för en säker och effektiv elektronisk kommunikation inom förvaltningen och med dess brukare. Fastare samverkansformer behöver också skapas mellan stat, kommun och landsting för att utveckla tjänster som svarar mot medborgarnas och företagens behov. Det är också viktigt att regeringen anger tydligare mål för utvecklingen av de elektroniska tjänsterna inom de enskilda myndigheterna. Utvecklingen av infrastrukturen förutsätter emellertid en samtidig utveckling av attraktiva elektroniska tjänster av tillräcklig volym. Regeringens bedömning utifrån arbetet är att det finns stora möjligheter till serviceförbättringar genom elektroniska samhällstjänster, till stor nytta för medborgare och företag, och därmed för demokrati och tillväxt. Ett problem är emellertid att de utvecklingsinsatser som krävs för att uppnå de av regeringen uppsatta målen inte alltid leder till omedelbara myndighetsinterna effektivitetsvinster som kan finansiera grundinvesteringarna i de nya elektroniska tjänsterna. Vinsterna uppstår istället hos företag och medborgare och kan således inte kapitaliseras av myndigheterna. finns det därför skäl att utreda behovet av särskilda insatser för att stimulera utvecklingen av elektroniska samhällstjänster. Den närmare utformningen och inriktningen av de särskilda stödinsatserna behöver övervägas ytterligare. Regeringen bedömer att en särskild delegation bör inrättas för detta arbete. Regeringen avser vidare att förbättra styrningen och organiseringen av arbetet med att utveckla den gemensamma elektroniska infrastrukturen inom statsförvaltningen Ökad samverkan underlättas av gemensamma standarder och gemensamma tjänster för de statliga myndigheternas elektroniska kommunikation och informationshantering. Regeringen avser därför att inrätta ett särskilt samordningsorgan bestående av representanter från statliga myndigheter som är av särskild betydelse för utvecklingen av den elektroniska förvaltningen. SverigeDirekt, en webbplats för samhällsinformation, som har drivits i projektform, har utretts. Regeringen delar utredningens bedömning att verksamheten bör permanentas och samordnas med rättsinformationssystemet och Samhällsguiden samt föras över till Statskontoret. En fortsatt utveckling av tjänsterna, byggt på ett decentraliserat ansvar för informationen och kostnadseffektiva tekniska lösningar, är väsentliga för att uppnå en sammanhållen elektronisk förvaltning. Det är också viktigt att utvecklingsarbetet på detta område även fortsättningsvis sker i nära samarbete med kommuner och landsting. För att utvecklingsresurserna på området skall användas optimalt är ett fortsatt samarbete med i utvecklingsfrågor också viktigt. Den ekonomiska styrningen syftar till att skapa N förutsättningar för god kontroll av statens N en resursfördelning i enlighet med politiska prioriteringar, samt N hög produktivitet och effektivitet i användandet av de resurser som staten förfogar över. För att uppnå dessa syften krävs att stöden i form av budgeterings- och styrprinciper, beslutsunderlag, processer etc. är ändamålsenliga och tydliga. Det är också nödvändigt att kontinuerligt utveckla den ekonomiska styrningens verktyg så att de blir mer ändamålsenliga för såväl myndigheter som regering och riksdag. Att utveckla budgeterings- och redovisningsmetoder som ökar transparensen, tydliggör kostnader och möjliggör utvärderingar och prioriteringar är särskilt angeläget för länder som där en förhållandevis stor del av verk- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 samheten är statligt finansierad. Angelägna åtgärder i denna fas är att stärka och tydliggöra sambanden mellan den ekonomiska styrningens beståndsdelar dvs. styrningen av resurser och styrningen mot resultat och att införa enhetliga redovisningsprinciper för hela den statliga ekonomin. De förändringar som är aktuella skall ses som ett bidrag till en naturlig och kontinuerlig utveckling av den ekonomiska styrningen i staten. Kammarkollegiet har ansvarat för den centrala funktionen inom den statliga inköpssamordningen. Det kan konstateras att den statliga inköpssamordningen har få om ens några beröringspunkter med övrig verksamhet vid Kammarkollegiet. Den ekonomiska och juridiska kompetens som finns vid kollegiet är av helt annan karaktär än den som krävs för inköpssamordningen. Kammarkollegiet upphandlar som myndighet inte några ramavtal. Eftersom ramavtalen utgör det mest betydelsefulla inslaget i den statliga inköpssamordningen är detta utan tvekan en brist. Om den centrala funktionen inom statens inköpssamordning flyttas till en myndighet som är ramavtalsansvarig myndighet avhjälps denna brist. En sådan förändring kan naturligtvis innebära en risk för att myndigheten inte är opartisk. Regeringen avser dock att följa detta noga så att risken minimeras. Det finns inom statsförvaltningen åtskilliga exempel på att myndigheter på ett bra sätt sköter en central samordningsuppgift som också avser egen sakverksamhet. Den myndighet som ligger närmast till hands att ansvara för inköpssamordningen är Statskontoret. Statskontoret har stor erfarenhet av upphandling av ramavtal och har en bred kontaktyta gentemot förvaltningen. Statskontoret har i sitt remissvar till ett av Kammarkollegiet framlagt förslag uttryckt sin vilja att överta detta ansvar. Regeringen kommer därför att flytta ansvaret för den centrala funktionen inom den statliga inköpssamordningen från Kammarkollegiet till Statskontoret med verkan . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Utvecklingen av statsförvaltningen Det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet Nedan redovisas kort åtgärder som pågår inom ramen för det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet. I bilaga 1 redovisas sammantaget utvecklingen av statsförvaltningen och genomförandet av det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet inklusive utvecklingen av elektroniska tjänster. En professionell ledning av myndigheterna är en förutsättning för en effektiv förvaltning. Regeringen har en samlad chefspolicy för fortlöpande utveckling av de högsta cheferna i statlig förvaltning. Målet är en statlig förvaltning med chefer som aktivt driver och utvecklar den statliga verksamheten. Regeringen har inlett ett arbete för att utvidga stödet till ledamöter i statliga styrelser och råd. Syftet är att tydliggöra förutsättningarna för styrelsernas arbete, dess ansvar och uppgifter. Inom ramen för arbetet med att verksamhetsanpassa myndighetsstyrningen har bl.a. departementsvisa seminarier genomförts mellan politisk ledning och myndighetschefer i syfte att förbättra styrningen. Frågan om styrning av den statliga förvaltningsexporten har bl.a. behandlats i utredningen av statligt förvaltningskunnande (SOU 2002:27). Ett arbete pågår med att inordna förvaltningsexportens olika delar i den verksamhetsstruktur som tillämpas för styrning i staten. Den statliga tillsynen ses över. Utredningen har lämnat ett delbetänkande Statlig tillsyn - Granskning på medborgarnas uppdrag (SOU 2002:14). Betänkandet har remissbehandlats. Remissinstanserna instämmer i allt väsentligt med utredningens utgångspunkter för hur det fortsatta arbetet med att utveckla den statliga tillsynen bör bedrivas. Regeringen kommer att ge utredningen tilläggsdirektiv. Statskontoret och SCB har på regeringens uppdrag gjort två undersökningar som beskriver medborgarnas och företagens syn på förvaltningen: /2002 genomfördes en undersökning om medborgarnas syn på offentlig förvaltning. Det är den första medborgarundersökningen med ett förvaltningspolitiskt per- spektiv och som försöker täcka ett flertal statliga myndigheter med medborgarkontakter, såväl som kommunala verksamheter. Nästan som medborgarundersökningen pågick genomfördes en likartad undersökning riktad till små- och medelstora företag för att få information om hur företagen bedömer myndigheterna. Företagsundersökningen kan mer karaktäriseras som en service- eller kundundersökning. Regeringens program för att utveckla 24- timmarsmyndigheter drivs vidare. De övergripande målen med detta arbete är att förbättra samhällsservicen till medborgare och företag samt att underlätta för medborgare att få tillgång till information och aktivt delta i förändringsarbetet i den offentliga förvaltningen. I syfte att främja en bättre myndighetsservice och ett ökat medborgarinflytande, påbörjades en försöksverksamhet med serviceåtagande och servicedialog . Regeringen gav femton statliga myndigheter och sex försäkringskassor i uppdrag att delta. Projektet , en webbplats för samhällsinformation har utretts . Ett område i fokus för det förvaltningspolitiska arbetet är öppenhet och insyn i förvaltningen. Offentlighet är en grundprincip i det svenska samhället. Statliga myndigheters arbete och kontakter med medborgare, företag och medier skall kännetecknas av stor tillgänglighet och ett enkelt och begripligt språk. avslutade sitt arbete . Rådet för Öppna har i sin slutrapport för en öppen offentlig förvaltning (Ds 2002:27) redovisat sina slutsatser. Regeringen har genomfört en utvärdering av begripligheten i myndigheternas texter. Resultatet av utvärderingen presenteras i rapporten väg mot ett bättre myndighetsspråk (2001:18). har i sin årliga rapport uppmärksammat regeringen på vikten av att regeringen före ombildning, avveckling eller liknande ger tydliga direktiv till berörda myndigheter för att ge förutsättningar för den beslutande omorganisationen och för att upprätthålla verksamhet. Regeringen anser att det främst handlar om en förbättring av organisationskunnandet bland de anställda i . Det är viktigt att beslutsunderlagen inför strukturförändringar är av hög kvalitet. En vägledning om organisations- och strukturförändringar i statsförvaltningen har utarbetats som riktar sig till chefer och handläggare i . Åtgärden kommer att kombineras med omfattande utbildningsinsatser. I en departementspromemoria har det föreslagits att det i förvaltningslagen (1986:223) uttryckligen skall anges att myndigheterna är skyldiga att vara tillgängliga för allmänheten per e-post (Ds 2001:25). Remissinstanserna har över lag ställt sig positiva till förslaget. Regeringen avser att ta upp bl.a. denna fråga i en proposition till . Utvecklingen av den ekonomiska styrningen Arbetet med att utveckla den ekonomiska styrningen i staten sker med målsättningen att huvuddelen skall vara genomförd i och med den budget som avser 2004. Det innebär att budgetarbetet som bedrivs kommer att ske enligt de nya principerna. avser regeringen att överlämna en skrivelse till som mer utförligt och samlat beskriver aktuella reformer inom den ekonomiska styrningen. En proposition med förslag till ändringar i lagen (1996:1059) om statsbudgeten främst vad avser budgeterings- och redovisningsprinciper, avses lämnas till under den senare delen av 2003. Förslagen ligger till grund för vidareutvecklingen av den ekonomiska styrningen och framtagandet av ett ändamålsenligt IT-stöd för den statliga budgetprocessen. IT- stödet skall effektivisera och höja kvalitén i den statliga budgetprocessen. En grundläggande tanke med de insatser som genomförs inom det s.k. är att få till stånd en sammanhållen hantering av informationen som används av aktörerna i budgetprocessen. På så sätt kommer alla aktörer, vid givna faser i budgetprocessen, att ha tillgång till samma information, vilket minskar risken för fel och dubbelarbete. Arbetet i Vesta-IT har delats upp i ett antal olika delprojekt som alla utnyttjar samma databas. Den gemensamma databasen är en förutsättning för att information i de olika delprojekten alltid är den samma. Databasen kommer att innehålla information om budget, regleringsbrev och redovisning. Informationen kommer att finnas för enskilda myndigheter, men också konsoliderat för hela staten. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 I delprojektet utvecklas de elektroniska regleringsbreven. Enligt tidsplanen skall systemet E-brev tas i drift . I delprojektet utvecklas det nya budgeteringssystemet för staten. Delar av det nya budgeteringssystemet togs i drift . E-budget NP kan dock vara i full drift först då myndigheterna bland annat avses lämna delar av sitt budgetunderlag i systemet. E-budget NP är också en förutsättning för att regeringen skall kunna presentera budgeten enligt de nya principerna. har uttalat att det vore önskvärt att regeringen lämnar resultatskrivelser på alla utgiftsområden (bet. 2000/01:KU23). Regeringen delar uppfattning att skrivelserna bör integreras i det ordinarie budgetarbetet, för att bl.a. stödja ökade fokus på uppföljning och utvärdering. Eftersom resultatskrivelser är ett nytt inslag i budgetprocessen är det väsentligt att de utvecklas i dialog mellan riksdagsutskotten och . Att ha som ambition att lämna resultatskrivelser för alla utgiftsområden bedömer regeringen som alltför optimistiskt och förordar i stället ett successivt införande över . Regeringen har under innevarande år lämnat ett antal skrivelser som har karaktären av resultatskrivelser. Som exempel kan nämnas genomförande av (Skr. 2001/02:187) och Kultur och delaktighet (Skr. 2001/02:176) liksom skrivelserna Utvecklingen inom den kommunala sektorn (Skr. 2001/02:102) och nationella hållbarhetsstrategi (Skr. 2001/02:50). Dessa kan enligt regeringen ligga till grund för diskussion om utformning och omfattning av kommande skrivelser. () följer utvecklingen inom området och kartlägger behov av regelförändringar samt utvecklar nya metoder och olika typer av stöd för att bidra till en bättre ekonomisk styrning inom statsförvaltningen. Arbetet sker i nära samverkan med och de statliga myndigheterna. ESV har även till uppgift att, genom olika aktörer på marknaden, tillhandahålla ändamålsenliga och kostnadseffektiva ekonomi- och personadministrativa system. Särskilda aktuella frågor i övrigt inom området ekonomisk styrning är förändringar av myndigheternas hantering av ingående mervärdes- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 skatt, effektivare hantering av statliga garantier och statens externa långivning, arbetet med statens betalningssystem. Ett flertal av dessa frågor behandlas på annan plats i denna proposition, bl.a. i volym 1 samt under politikområde Finansiella system och tillsyn. Kontrollen av hanteringen av statliga medel utgör ett prioriterat område för regeringen. I syfte att stärka denna kontroll anvisade för perioden 1999 på anslaget A14 Kontrollfunktionen i staten. För ändamålet har ett 60-tal projekt beviljats bidrag om totalt ca . Flertalet av dessa projekt har avslutats och resterande projekt kommer att avslutas års utgång. Regeringen har uppdragit åt tre myndigheter att utvärdera resultatet ur olika aspekter. De tre myndigheterna är Statskontoret, och . Statskontoret gör en mer generell utvärdering medan koncentrerar sig på välfärdssystemen och studerar projekten ur brottsförebyggande synvinkel. Dessa utvärderingar kommer att ligga till grund för den resultatskrivelse som regeringen avser att lämna till avseende kontrollfunktionen i staten. Genom utredningar och utvärderingar bidrar Statskontoret till att underlätta regeringens omprövningar av offentliga åtaganden samt till att öka kunskaperna om effekterna av statliga åtgärder inom olika verksamhetsområden. Statskontoret har en central roll i arbetet med utvecklingen av en elektronisk förvaltning och utvecklingen av infrastrukturen på IT-området. Härigenom fungerar Statskontoret som en drivkraft i myndigheternas IT-utveckling. Statskontoret ansvarar även för inköpssamordning på IT-området och tecknar ramavtal på området. har Statskontoret även aktivt deltagit i det internationella förvaltningspolitiska utvecklingsarbetet, som under verksamhetsåret varit starkt präglat av det svenska ordförandeskapet i den Europeiska unionen . Juridiskt och administrativt stöd m.m. Kammarkollegiet har bedrivit verksamhet inom ett 30-tal olika områden, myndighetsuppgifter såväl som uppdragsverksamhet. Exempelvis har kollegiet bevakat Allmänna arvsfondens rätt till egendom, anordnat auktorisationsprov för tolkar och översättare, fastställt och krävt in säkerhet av arrangörer av paketresor, hanterat frågor om stiftelserätt och permutation, företrätt allmänna intressen vid den rättsliga prövningen av vattenverksamhet enligt samt utfört kansligöromål åt vissa nämnder.