prop · GQ03129 · 2003-05-28 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2002/03:129 Arkitektur, form och design Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för de mål som regering och riksdag satt upp för arkitektur, formgivning och design, vilka åtgär- der regeringen vidtagit för att uppnå dessa mål samt insatser som gjorts på området . Dessutom redovisas en bedöm- ning av insatserna och inriktningen på det fortsatta arbetet. En positiv utveckling har ägt rum inom området efter införandet av de nationella arkitektur- och formpolitiska målen samt riksdagsbeslutet om propositionen Framtidsformer Handlingsprogram för arkitektur, form- givning och design. Tydliga markeringar har gjorts genom ändringar i , väglagen och lagen om byggande av järnväg i syfte att stärka kraven på estetisk hänsyn, liksom genom uppdragen till vissa fastighetsförvaltande myndigheter att ta fram egna arkitektur- och form- program för sina verksamheter. med uppdrag till 44 myndigheter och inbjudan till kommuner och organisationer att med- verka innebar att arkitektur, form och design uppmärksammades i stor omfattning över hela landet. På utbildningsområdet har en kraftig expansion av designutbildningar i högskolan ägt rum . Ett ökat intresse för arkitektur och stadsbyggnadskonst rapporteras från landets kommuner. Regeringen kommer att fortsätta satsningarna på arkitektur, form och design. Ett nytt råd för arkitektur, form och design inrättas och ges flera uppgifter. Kvalitetsprogrammen i de fastighetsförvaltande myndighe- terna utvärderas. Regeringen betonar kompetensbehovet i samband med offentlig upphandling och lokalförsörjning samt i det kommunala plan- arbetet och bygglovsgivningen. Olika uppdrag har lämnats eller kommer att lämnas till , , , , Stiftelsen Svensk Industridesign och På designområdet har nya, stora satsningar Skr. 2002/03:129 gjorts , med sikte på . Ett projekt för att stärka konst- hantverkets möjligheter att verka internationellt kommer att startas. Arbetet med att stärka tillgänglighets- och användaraspekterna inom arkitektur, form och design fortsätter. Arkitektur, form och design i utredningar En förstärkt samordning i ... Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design.................................... God bebyggd miljö ett miljökvalitetsmål.... Mål för arbetet för kulturmiljön ..................... och Habitat för en hållbar Hållbara och estetiskt utformade Utvecklingen av de statliga insatserna............................................ Offentligt och förebildligt ................................................ Form och design i ............. Insatser för tillgänglighet och Design för Alla............................................... Det offentliga rummet ...................................................... Lokala handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design.................................. Stadens arkitektur och kulturmiljö, Kunskap och kompetens................................................... uppdrag rörande design- och arkitektutbildningar inom högskolan m.m..... Forskning och utvecklingsarbete ................... Arkitektur, form och design i skolan ............. Fortbildning för yrkesverksamma.................. Information, debatt och marknad ..................................... Form, design och konsthantverk ordförandeskapet i EU.................................... Lagstiftning och andra styrmedel..................................... Dialog med näringslivet om hållbart Byggbranschens kvalitetsråd Rådet för Ett långsiktigt hållbart transportsystem.......... Länsstyrelsernas arbete med arkitektur, form och design.............................................. Bedömning och framtida inriktning................................................ Rådet för arkitektur, form och design .............................. Offentligt och förebildligt ................................................ Statliga byggherrar och förvaltare.................. Upphandling och lokalförsörjning ................. Tillgänglighet och Design för Alla ................ Det offentliga rummet ...................................................... Den offentliga miljön och det gemensamma Gestaltningen av arbetslivets miljöer............. Arbetet med arkitektur och offentlig miljö i Kunskap och kompetens................................................... Arkitektur och form i skolan.......................... Information, debatt och marknad ..................................... Konsthantverkare på den internationella Lagstiftning och andra styrmedel..................................... Skönhetsparagraferna i plan- och bygglagen, väglagen samt i lagen om byggande av järnväg ...................................... Åtgärder för att främja visst En nationell strategi för trä i byggandet......... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... Denna skrivelse innehåller en redovisning av arbetet inom området arki- tektur, form och design som det bedrivits , regeringens bedömning av insatserna samt en presentation av den fort- satta inriktningen på arbetet. Arbetet har sedan inrättandet av regeringens interdepartementala arbetsgrupp (se avsnitt 1.1.2) bedrivits tvärgående med insatser inom flera politikområden och med det av beslutade handlings- programmet Framtidsformer (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225) som en gemensam utgångspunkt. Handlingsprogram- met är också en viktig utgångspunkt för redovisningen i denna skrivelse. I följande redogörelse presenteras arkitektur-, form- och designpoli- tiken tematiskt och sammanhållet, utan att särskilda referenser ges till vilket utgiftsområde som finansierar de enskilda insatserna. Skrivelsen är indelad i tre kapitel. I kapitel 1 presenteras olika målsätt- ningar och ställningstaganden som berör arkitektur-, form- och design- området. I kapitel 2 redovisas insatser som gjorts sedan mitten av 1990- talet. I kapitel 3 gör regeringen en bedömning av resultaten och presenterar initiativ som tagits eller som förbereds inom på området arkitektur, form och design. 1.1.1Arkitektur, form och design i utredningar och propositioner I slutbetänkande Kulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84) beskrevs arkitekturen som ett ansvarsområde för kulturpolitiken. Här konstaterades att arkitektur är en konstart som många kommer i kontakt med och tar intryck av, både medvetet och omedvetet och att ingen annan konstart påverkar oss så direkt. Utredningen gav en bild av ett där det fanns många starka och goda uttryck för arkitektur, stadsplanering och formgivning, men där ambitionsnivån i det nyare byggandet kraftigt hade reducerats. hade, enligt utredningen, arkitektens roll i byggprocessen förändrats genom att andra yrkesgrupper hade fått ett större ansvar för kvalitet och ekonomi i ett allt mer industrialiserat byggande. I betänkandet framfördes också att de insatser som gjorts för formgivning och industridesign i varit enstaka punktinsatser med relativt kort varaktighet och som i de flesta fall inte lett till bestående resultat. Utredningen ansåg att detta bl.a. berott på bristande förståelse från myndigheter och näringsliv för den betydelse utvecklingen av om- rådet kan ha, men också en splittring bland yrkesutövare och intresse- organisationer. I propositionen Kulturpolitik (prop. 1996/97:3, kulturpropositionen) meddelade regeringen sin avsikt att utarbeta ett handlingsprogram för arkitektur och formgivning. Regeringen förklarade att med begreppen arkitektur och formgivning avses planering och gestaltning av miljön i vid bemärkelse, från stadsbyggnadskonst, landskapsarkitektur och bygg- nadskonst till inredning och utformning av föremål. 2002/03:129 regeringen mål för arkitektur och formgivning, mål som kom att utveck- las vidare i propositionen Framtidsformer Handlingsprogram för arki- tektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117). Regeringen beto- nade att utformningen av den byggda och formade miljön, dvs. hur städerna och landsbygden, byggnaderna och bruksföremålen ser ut och fungerar, påverkar våra liv till det bättre eller det sämre. Eftersom arki- tektur och formgivning är kulturyttringar vi ständigt och oundvikligen kommer i kontakt med är det en angelägen kulturpolitisk uppgift att säkerställa hög kvalitet i den byggda och formade miljön, med utgångs- punkt i människans behov av väl fungerande, konstnärligt genom- arbetade och stimulerande omgivningar. I god arkitektur, formgivning och design görs en sammanvägning av motstående krav och behov till en helhet av funktion, brukbarhet, hushållning med naturresurser, god gestaltning, teknik och kostnadseffektivitet. Vidare aviserade regeringen i propositionen Utveckling och rättvisa en politik för storstaden (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr. 1998/99:34, storstadspropositionen) att 2001 kommer att vara ett Arkitekturår i . I propositionen betonades storstaden som social, ekonomisk och kulturell miljö och storstädernas betydelse för övriga landet lyftes fram. 1.1.2En förstärkt samordning i För att stärka samordningen av de tvärgående frågorna inom arkitektur- och formområdet beslutade regeringen att tillsätta en interdepartemental arbetsgrupp under ledning av . Gruppen fick i uppdrag att redovisa ett handlingsprogram för arkitektur och formgivning. Inom ramen för uppdraget genomförde arbetsgruppen bl.a. ett antal seminarier och hearingar. Arbetsgruppens förslag till hand- lingsprogram (Ds 1997:86) remitterades och överlämnade regeringen den ovan nämnda propositionen Framtidsformer (se vidare avsnitt 1.1.3). Under namnet Arbetsgruppen för arkitektur, formgivning och design fick gruppen ett förlängt uppdrag som bl.a. bestod i att driva arbetet med genomförandet av handlingsprogrammet, fungera som beredningsgrupp i regeringsärenden inom området och att delta i förberedelserna och genomförandet av . beslutade regeringen om ett förnyat uppdrag för arbetsgruppen. 1.1.3Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design Redan tog upp behovet av ett samlat policydokument på arkitekturområdet, efter förebild från andra länder. Propositionen Framtidsformer tog sin utgångspunkt i de målsättningar som formulerats i kulturpropositionen. Inledningsvis konstaterades att arkitektur, form- givning och design är en del av vår kultur och vårt samhälle och att det vi bygger och de föremål vi formger och omger oss med påverkar vårt sätt att leva. Regeringen föreslog att sex mål skulle vägleda politiken på området: N Arkitektur, formgivning och design skall ges goda förutsättningar för Skr. 2002/03:129 sin utveckling. N Kvalitet och skönhetsaspekter skall inte underställas kortsiktiga ekonomiska överväganden. N Kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer skall tas till vara och förstärkas. N Intresset för hög kvalitet inom arkitektur, formgivning, design och offentlig miljö skall stärkas och breddas. N Offentligt och offentligt stött byggande, inredande och upphandling skall på ett föredömligt sätt behandla kvalitetsfrågor. N Svensk arkitektur, formgivning och design skall utvecklas i ett frukt- bart internationellt samarbete. Utifrån fem teman Offentligt och förebildligt, Det offentliga rummet, Kunskap och kompetens, Information, debatt och marknad samt Lag- stiftning och andra styrmedel anges målsättningar och förslag till åtgärder för statens framtida arbete för att utveckla och förbättra förut- sättningarna för den byggda och gestaltade miljön. Under rubriken förebildligt gjorde regeringen följande bedömningar: N Statliga myndigheter, bolag och verksamheter bör ha höga kvalitets- ambitioner vad gäller arkitektur, formgivning och design. N Offentlig upphandling av arkitektur-, formgivnings- och design- tjänster bör ske med ökat kvalitetsmedvetande. N De statliga myndigheter som bygger och förvaltar byggnader och an- läggningar bör redovisa program för hur de arkitektoniska och este- tiska kvaliteterna kan främjas. N representationslokaler, såväl inom landet som utomlands, bör utgöra en förebild för vad som kan åstadkommas inom svensk arkitektur, formgivning och design. N Ekonomiska styrmedel (statliga stöd) bör stimulera hög estetisk kvalitet. Som ett skäl för dessa bedömningar konstaterade regeringen att det offentliga har stort inflytande på gestaltningen och utformningen av vår omgivning, från statens sida både som förebild och i kraft av normgivare, byggherre, förvaltare och hyresgäst. Vidare angavs att det är viktigt att bidrag som införs för andra syften inte medför negativa konsekvenser för byggnadskulturen. Under rubriken rummet gjorde regeringen följande be- dömningar: Det offentliga rummet gator, parker, offentliga lokaler och land- Skr. skapsrum bör utformas med inlevelse och omsorg och betydelsen av deras gestaltning bör framhävas. Landets kommuner bör uppmuntras att anta strategier eller lokala handlingsprogram för att stärka kvalitetsaspekter och miljökvaliteter i den byggda miljön. N Effektiva former för samverkan i bevarande- och utvecklingsområden mellan stat/kommun/fastighetsägare/näringsliv bör skapas. Som grund för sina bedömningar angav regeringen att vi alla har tillgång till den offentliga miljön och att dess utformning har en avgörande bety- delse för vår trygghet, trivsel och sociala gemenskap. Hur det offentliga rummet utformas påverkas i hög grad av regelverk för olika syften sam- tidigt som det är en miljö med många starka intressenter, såväl offentliga myndigheter som markägare, fastighetsägare och affärsidkare. Detta leder alltför ofta till splittring och okoordinerade insatser. Den svenska synen på allemansrätten, med sin betoning av tillgänglighet och möjlig- het till rika upplevelser, ger oss också skäl att prioritera frågan om utformningen av den offentliga miljön. Vidare konstaterades att det är kommunerna som har en nyckelroll när det gäller att verka för en god byggnadskultur och en god bebyggelsemiljö och att det är av stor vikt att de tar initiativ till de kvalitetshöjande åtgärder som behövs. Ett verksamt medel för att uppnå målen är att upprätta lokala handlingsprogram. Under rubriken och kompetens gjorde regeringen följande bedömningar: N Kompetensen hos yrkesverksamma inom byggande, formgivning och design bör öka. N Den pågående utvärderingen av arkitektutbildningen bör ge en grund till förbättringar av grundutbildning, forskarutbildning och forskning inom arkitektur och samhällsplanering. N Designutbildningarna inom högskolan bör utvärderas och utredas. N Inslaget av konstnärlighet, design och formgivning inom andra utbildningar, särskilt ekonomi och teknik bör öka. Sådana kombina- tionsutbildningar bör öka efterfrågan på och förståelsen för god arki- tektur, formgivning och design inom tillverkningsindustrin. N Forskning och utveckling kring arkitektonisk kvalitet och gestaltning bör stärkas. N Spridningen av erfarenheter och nyttiggörande av forskningsresultat om arkitektur, formgivning och design bör öka. N Studenter inom arkitektur och design bör ges bättre möjligheter till praktik och till samverkan med studenter inom andra/varandras utbildningar. N Kunskap om och förståelse för god kvalitet inom arkitektur, formgiv- ning och design bör öka hos det stora flertalet medborgare, vilket i sin tur bör medföra ett ökat intresse och deltagande i den offentliga debatten kring dessa frågor. Regeringen konstaterade att utbildningen inom arkitektur, formgivning Skr. 2002/03:129 och design är av fundamental betydelse för en god utveckling av den gestaltade miljön samt att arbetsmarknaden och andra faktorer i om- världen ställer nya krav på utveckling av utbildningarna. Det var regeringens uppfattning att kunskaper om arkitektur bör tillföras alla parter i byggprocessen. Genom kombinationsutbildningar av olika slag kan en större förståelse för estetiska värden och överväganden öka hos andra yrkesgrupper liksom det kan ge blivande arkitekter och designers ökade kunskaper om andra delar av produktionen. Forskningen spänner över ett stort fält, från samhällsplanering till utformning av enskilda detaljer. Regeringen fann att den forskning som bedrevs inte var tillräck- ligt känd utanför forskningsmiljöerna. Det var också regeringens uppfattning att arkitektur, samhällsplane- ring, formgivning och design har goda förutsättningar att inlemmas i en gränsöverskridande undervisning i skolan, där teori och praktik kan varvas. borde enligt regeringen överväga om dessa ämnes- områden behöver förstärkas i kursplanerna för och gymna- sieskolan. Information, debatt och marknad Under rubriken , debatt och marknad gjorde regeringen följande bedömningar: N Efterfrågan på och förståelsen för god arkitektur, formgivning och design bör öka. N Svenska produkter nationellt och internationellt bör förknippas med högsta kvalitet i fråga om formgivning och design. N Produktion av utställningar om svensk arkitektur, formgivning och design för nationell och internationell spridning bör uppmuntras. N bör delta i de stora internationella utställningarna och i andra internationella sammanhang på ett sätt som främjar nationens an- seende och det internationella idéutbytet. N Anslagen till och bör stärkas. N Ett tidsbegränsat nationellt uppdrag inrättas inom området formgiv- ning och design. För perioden 19992001 ges uppdraget till Föreningen . N Formgivning och design bör i större utsträckning användas för att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft. N Regionala mötesplatser och utställningsmöjligheter bör utvecklas där formgivare, designers och näringsliv kan mötas. Regeringen konstaterade att det krävs en levande och öppen debatt om arkitektur, formgivning och design och hur de påverkar vårt vardagsliv för att utvecklingen ska leda till bestående förbättringar. Många kan bidra till att förstärka den offentliga debatten: stat, kommun, landsting, utbild- ningsväsende, folkbildning, näringsliv, medier och enskilda. Förutom att kunskapen om betydelsen av design behöver öka hos såväl offentliga som privata köpare av designtjänster konstaterades att ett medvetet ut- nyttjande av designkompetens kan vara en framgångsfaktor för de flesta företag som tävlar på en europeisk eller global marknad. Vidare anförde regeringen att staten för egen del har möjligheter att Skr. 2002/03:129 påverka intresset för arkitektur, formgivning och design genom förebild- ligt agerande, genom utbildningen, genom att skapa eller stödja forum för åsiktsbyte och information samt genom att tillföra internationella erfarenheter. Att visa upp svensk arkitektur, formgivning och design, konstaterade regeringen, har betydelse inte bara ur kulturell synpunkt utan också ur näringslivssynpunkt, för att stärka konkurrenskraften hos företagen på en hårdnande internationell marknad. Insikten behöver också stärkas att design och formgivning inte bara är en slutprodukt, utan skall ses som en del av den process som skapar produkten och även inbegriper tillverk- ningssätt, marknadsföring, avsättning, användning samt destruktion och återvinning i ett medvetet kretsloppstänkande. Vackra och väl funge- rande produkter får längre livslängd och bidrar därmed till bättre resurs- hushållning. Lagstiftning och andra styrmedel Under rubriken och andra styrmedel gjorde regeringen följande bedömning: N Det bör tydligt framgå av lagstiftningen att estetiska värden skall beaktas och tas till vara vid utformningen av vår byggda miljö. Vissa ändringar i , väglagen och lagen om byggande av järnväg bör göras i detta syfte. Vidare anförde regeringen att (1987:10) har en central roll i det regelverk som omgärdar planering och byggande. Lagen innehåller olika slags krav som skall leda till att den byggda miljön sammantaget funktionellt, tekniskt, ekologiskt, socialt och ekonomiskt får en god kvalitet. Dock anger den inte tillräckligt tydligt att också estetisk utformning skall beaktas. Eftersom väg- och järnvägsbyggande innebär långsiktiga investeringar som har stor betydelse för stads- och landskapsbilden bör även väglagen (1971:948) och lagen (1995:1649) om byggande av järnväg ge uttryck för att hänsyn skall tas till stads- och landskapsbild samt natur- och kulturvärden och att en estetisk utformning skall eftersträvas. Mot denna bakgrund föreslogs att , väglagen och lagen om byggande av järnväg skulle kompletteras med bestämmelser om att estetiska värden skall beaktas och tas till vara vid utformningen av vår byggda miljö. beslutade i enlighet med förslaget och de s.k. skönhetsparagraferna trädde i kraft . 1.1.4 God bebyggd miljö ett miljökvalitetsmål har fastställt 15 miljökvalitetsmål med tillhörande delmål (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99MJU6, rskr. 1998/99:183, prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). rade utifrån den miljöpåverkan natur- och kulturmiljön tål och definierar det tillstånd för den svenska miljön som miljöarbetet skall sikta mot. 15 miljökvalitetsmålen vilar på fem grundläggande värden. hållbar utveckling skall främja människors hälsa, värna biologisk mång- Skr. 2002/03:129 fald och andra naturvärden, ta till vara kulturmiljön och de kulturhisto- riska värdena, bevara ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga samt trygga en god hushållning med naturresurserna. Inriktningen är att miljö- kvalitetsmålen skall nås inom en generation. Förhållandet mellan miljö- kvalitetsmålen och delmålen kan beskrivas så att miljökvalitetsmålen definierar det tillstånd för den svenska miljön som miljöarbetet skall sikta mot medan delmålen anger inriktning och tidsperspektiv i det fort- satta konkreta miljöarbetet. Delmålen avser i de flesta fallen läget 2010. Av särskilt intresse i sammanhanget är miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Målet innebär att städer, tätorter och annan byggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Ett av delmålen avser Planeringsun- derlag, ett annat avser Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Enligt del- målet Planeringsunderlag skall fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier bl.a. för hur kulturhisto- riska och estetiska värden skall tas till vara och utvecklas. Enligt del- målet Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse skall denna vara identifierad och ett program finnas för skydd av dessa värden. skall av den värdefulla bebyggelsen vara skyddad. Miljökvalitetsmålen följs upp och utvärderas. skall regeringen rapportera till hur arbetet fortskrider. skall regeringen göra en fördjupad utvärdering och göra en bedömning om t.ex. mål eller lagstiftning behöver korrigeras. Den första fördjupade redovisningen lämnas till 2005. 1.1.5Mål för arbetet för kulturmiljön antog mål för arbetet för kulturmiljön (prop. 1998/99:114, bet. 1999/2000:KrU7, rskr. 1999/2000:196). Dessa mål är: Ett försvarat och bevarat kulturarv, Ett hållbart samhälle med goda och stimulerande miljöer och med kulturmiljöarbetet som en drivande kraft i omställningen, Allas förståelse, delaktighet och ansvarstagande för den egna kulturmiljön samt Nationell och internationell solidaritet och respekt inför olika gruppers kulturarv. Genom målen förtydligas bl.a. vikten av att olika sektorer i samhället samverkar till gagn för en lång- siktigt hållbar förvaltning och utveckling av kultur- och naturmiljön. Målen utgör utgångspunkten för det arbete på kulturmiljöområdet som bedrivs av bl.a. och länsstyrelserna. och Habitat för en hållbar utveckling tillkom vid i om miljö Där enades statschefer och ministrar om behovet av ett handlingsprogram för en hållbar utveckling . betonar inte bara miljöfrågornas betydelse, utan också vikten av att ekologiska, ekonomiska och sociala dimensioner. konferens om boende, bebyggelse och stadsutveckling (Habitat II) i Skr. 2002/03:129 1996 antogs Habitatagendan. Det övergripande målet för och Habitatagendan är hållbar utveckling.