prop · GQ031d32 · 2003-01-01 00:00:00 — Tabell 4.1 Helårsekvivalenter 1999 och förändring av helårsekvivalenter 19992001 2Hushållstyp avser hushåll övriga kategorier avser individer Källa: IoF, SCB, beräkningar Olika stor minskning inom grupperna Minskningen av helårsekvivalenter var totalt sett , men varierar mellan grupperna. Grundmönstret är detsamma som i ovanstående redovisning. Även inom grupperna är minskningen något större för män och för utrikes födda, vardera, jämfört för kvinnor och för födda i . För yngre och för sammanboende med barn är minskningen betydligt större, mellan , jämfört med för övriga åldersgrupper och typer av hushåll. För vissa utsatta grupper som ungdomar och i viss utsträckning utrikes födda har minskningen således varit större än genomsnittligt. För ensamma kvinnor med barn har minskningen däremot varit mindre än för ett genomsnitt. Andra mönster kan komma fram De generella resultaten håller ofta även när man ser på mer detaljerade undergrupper. Till exempel gäller att minskningen av helårsekvivalenter är större bland yngre för både kvinnor och män och oavsett ursprungsland. framträder dock skillnader som döljs när endast en dimension beskrivs. Totalt sett är minskningen något större bland män än bland kvinnor. Av diagram 4.1 framgår dock att kvinnor uppvisar den största minskningen bland hushåll födda i och män den största minskningen bland de utrikes födda. Diagram 4.1 Förändring av helårsekvivalenter inom grupper 19992001 efter ursprungsland och kön Källa: IoF, SCB, beräkningar Totalt sett är minskningen större för födda utrikes. till olika typer av hushåll gäller detta dock enbart för ensamstående män med eller utan barn (se diagram 4.2). För övriga typer av hushåll är minskningen större för födda i . Minskningen är störst bland sammanboende, med barn och utan barn, och oavsett om man är född i eller utrikes. Bland svenska hushåll är minskningen minst för ensamstående män och ensamstående kvinnor utan barn. Ensamstående kvinnor med barn ses som en särskilt utsatt grupp, men åtminstone för de födda i har utvecklingen varit relativt gynnsam jämfört med övriga ensamstående hushåll. Diagram 4.2 Förändring av helårsekvivalenter inom grupper 19992001 efter typ av hushåll och ursprungsland Källa: IoF, SCB, beräkningar 2002/03:1 BILAGA 3 Diagram 4.3 Förändring av helårsekvivalenter 19992001 i länen -5 till - Helårsekvivalenterna har minskat i alla grupper med undantag av . Detta undantag gäller oavsett kön och födelseland, dvs. män och kvinnor, födda utrikes och födda i Sve- Källa: IoF, SCB, beräkningar Regionalt är det stora skillnader i hur antal helårsekvivalenter förändrats. Av diagram 4.3 framgår att antalet minskat i alla län och att minskningen ligger mellan . Variationen inom länen är också stor. Helårsekvivalenterna har minskat i majoriteten av kommunerna () och i tio kommuner har antalet helårsekvivalenter mer än halverats. Totalt sett varierar förändringen i kommunerna mellan . De största förändringarna sker i mindre kommuner med ett ganska lågt antal helårsekvivalenter i utgångsläget. En tredjedel av helårsekvivalenterna finns i de tre storstadskommunerna. I minskade helårsekvivalenterna , i och i . 4.2Rörlighet bland vuxna bidragsmottagare mottog 372 400 vuxna individer30 socialbidrag (se tabell 4.2). Antalet individer är större än motsvarande antal helårsekvivalenter (115 200) eftersom få mottagare försörjs enbart med socialbidrag . Beskrivningen av hur helårsekvivalenterna förändrats bygger på jämförelser av gruppstorlekar. Motsvarande jämförelse av antal socialbidragsmottagare visar i stort sett samma relativa utveckling. 30 Avser make/maka och eventuell medsökande eller äldre. 2002/03:1 BILAGA 3 Tabell 4.2 Förändring i antal vuxna socialbidragsmottagare 19992001 Källa: IoF, SCB, beräkningar Individerna förändrar emellertid sitt socialbidragsmottagande i högre grad än vad som kommer fram vid jämförelser av gruppstorlekar. I tabell 4.3 redovisas individernas ändrade socialbidragsmottagande. Ungefär en tredjedel av de som mottog socialbidrag 1999 gjorde det inte längre 2000. Av de som mottog socialbidrag 2000 var nytillkomna, dvs. de mottog inte socialbidrag året innan. Samma mönster gäller för åren 20002001. Sträcker man ut perioden och jämför socialbidragstagare 1999 och 2001 ökar rörligheten än mer. Drygt hälften av individerna mottar inte längre socialbidrag 2001, och andelen nytillkomna blir större. Av de som mottog socialbidrag gjorde inte detta . Tabell 4.3 Flöden av vuxna socialbidragstagare 19992001 första året (%): andra året (%): Källa: IoF, SCB, beräkningar redovisar även hur stor andel av hushållen i befolkningen som tog emot socialbidrag men inte gjorde det närmast föregående år. utgjordes av hushållen av nytillkomna hushåll. Det är den lägsta andelen . Andel hushåll som fått socialbidrag i följd var , vilket är den lägsta andelen sedan 1992.31 31 (2002), Ekonomiskt bistånd 2001. Individer med socialbidrag både 1999 och 2001 För att belysa hur rörligheten, och bristen på rörlighet, sett ut för olika grupper 2001 redovisas fortsättningsvis hur stor andel av samtliga som mottagit socialbidrag som gjorde det både 1999 och 2001. Dessa individer kallas kvarvarande. Ju större andelen kvarvarande i en grupp är, desto mindre rörlighet indikerar detta. I vissa fall kan grupptillhörigheten förändras . En person som är 1999 hamnar till exempelvis i en annan ålderskategori då denne/denna blir . I redovisningen har individerna behållit den grupptillhörighet de har första året de mottar socialbidrag . Av de 535 700 individer som mottog socialbidrag gjorde det både 1999 och 2001. Rörligheten är totalt sett något större för män än för kvinnor. födda, dvs. rörligheten är något större för kvinnor. Bland utrikes födda är rörligheten större för män. Diagram 4.4 Andel med bidrag både 1999 och 2001 efter ursprungsland och kön Källa: IoF, SCB, beräkningar Andelen med socialbidrag både 1999 och 2001 ökar totalt sett med stigande ålder. Detta beror dock helt på en ökning bland flyktingar och utrikes födda. Andelen kvarvarande är störst bland utrikes födda och minst bland födda i . Efter ökar skillnaderna mellan födda i och utrikes födda. Diagram 4.5 Andel med bidrag både 1999 och 2001 efter ålder och ursprungsland Utrikes födda, exkl. flyktingar Källa: IoF, SCB, beräkningar Totalt sett är andelen kvarvarande störst bland ensamstående kvinnor med barn och bland sammanboende med barn. Utrikes födda är i högre grad kvarvarande än födda i . Minst är skillnaden för ensamstående män utan barn, där andelen är förhållandevis låg för de utrikes födda männen och förhållandevis hög för män födda i . För utrikes födda tenderar sammanboende, oavsett om de har barn eller inte, att vara kvarvarande i högre grad än motsvarande svenska hushåll. Bland födda i är andelen kvarvarande högst för ensamstående kvinnor med barn. Diagram 4.6 Andel med socialbidrag både 1999 och 2001 efter typ av hushåll och ursrpungsland Utrikes födda , exkl. flyktingar Källa: IoF, SCB, beräkningar 2002/03:1 BILAGA 3 Flyktingar ingår inte i redovisningen av andel kvarvarande. Generellt är rörligheten något lägre än för övriga utrikes födda men följer samma mönster vad gäller typ av hushåll etc. 5 Att uppnå socialbidragsmålet Utvecklingen på arbetsmarknaden och befolkningsförändringar i kombination med förändringar i skatte- och bidragssystemen har haft stor betydelse för de senaste decenniernas utveckling av socialbidragen.32 I detta kapitel redovisas alternativa beräkningar av antalet helårsekvivalenter t.o.m. . Beräkningarna bygger på alternativa bedömningar av sysselsättningsutvecklingen. Vidare görs simuleringar av alternativa sätt att reducera socialbidragsberoendet.33 Där prövas olika åtgärder såsom t.ex. höjda generella bidrag kontra höjda selektiva bidrag utifrån total kostnad och effekt på antal helårsekvivalenter. 5.1Framtida utveckling av socialbidragen Möjligheten till självförsörjning är avgörande för utvecklingen av antal socialbidragstagare. Detta hänger intimt samman med möjligheten att få ett jobb och således med utvecklingen av sysselsättningen. Socialbidragsmålet har därför en stark koppling till regeringens sysselsättningsmål. Om sysselsättningsmålet på uppnås, ökar möjligheterna att klara målet om ett halverat socialbidragsberoende. Av diagram 5.1 framgår att sysselsättningen och antal hushåll med socialbidrag samvarierar. Då sysselsättningen ökar minskar socialbidragsberoendet och vice versa. Vid framskrivningen av socialbidragen utnyttjas aktuella sysselsättningsprognoser. Det ena alternativet innebär att regeringens mål om 80-procents sysselsättningsgrad i åldersintervallet 20 till uppnås 2004. 32SOU 2000:40, Välfärd och försörjning. 33 Beräkningarna görs med hjälp av SCB:s fördelningsmodell FASIT. 2002/03:1 BILAGA 3 alternativet innebär en sysselsättningsgrad på år 2004.34 Diagram 5.1 Sysselsättning och socialbidrag Sysselsatta, , tusental Bidragshushåll, tusental (Högerskala) Källa: samt SCB:s arbetskraftsundersökningar () I diagram 5.2 redovisas utvecklingen av antal helårsekvivalenter i de två alternativen. Givet att samma samband som tidigare gäller mellan socialbidragstagande och sysselsättning, kommer inte målet om ett halverat socialbidragsberoende att nås i något av alternativen. I högtillväxtalternativet beräknas antal helårsekvivalenter överstiga målet med 7 000 och i basalternativet med 17 000. Diagram 5.2 Framskrivning av antalet helårsekvivalenter vid olika antaganden om sysselsättningsgrad Källa: SCB, beräkningar De historiska sambanden mellan socialbidragsberoende och sysselsättning kan emellertid komma att ändras framöver. har sysselsättningen bland grupper som varit starkt beroende av socialbidrag ökat snabbare än genomsnittet. Detta återspeglas i ett minskat socialbidragsberoende i dessa grupper, vilket framgår av tabell 4.1. Även om arbetslösheten är väsentligt högre än genomsnittet för utrikes födda så har gapet minskat. Bland utomnordiska invandrare har den öppna arbetslösheten minskat från till , att jämföra med en minskning för riket som helhet från till . Även sysselsättningsutvecklingen pekar i samma riktning. Sysselsättningsgraden för utomnordiska invandrare ökade med , från , medan genomsnittet ökade , från . Bland ungdomar, som är ytterligare en grupp med relativt högt socialbidragsberoende, har sysselsättningen ökat , att jämföra med en total sysselsättningsutveckling på 1,9 procent.35 5.2Alternativa metoder att reducera socialbidragsberoendet Möjligheterna att nå målet om halverat antal socialbidragsberoende påverkas av flera faktorer. Förändringar i skatte- och bidragssystemen är förenat med höga kostnader och kommer endast i begränsad omfattning att leda till ett minskat antal helårsekvivalenter. Anledningen är att många som har socialbidrag är arbetslösa och står utanför socialförsäkringssystemet, vilket gör att regelförändringar inom dessa system i högre grad kommer andra grupper till godo. Slutsatsen är i stället att det är viktigt att öka arbetskraftsdeltagande och sysselsättning hos personer som står långt från arbetsmarknaden. Detta visar ett antal simuleringar som genomförts i syfte att studera effekter och kostnader av förändringar i förhållanden på arbetsmarknaden och i transfereringssystemens utformning; ökad produktivitetstillväxt, minskad arbetslöshet, skattereduktion för låginkomsttagare samt höjda barnbidrag och bostadsbidrag.36 Simuleringarna är utförda med mikrosimuleringsmodellen FASIT och avser utgångsåret för målet, dvs. 35 I åldersgruppen enligt SCB:s arbetskraftsundersökning 2002/2003:1 Bilaga 2 Svensk Ekonomi. 36 , B. och Löfbom, E., (2002) Reducing the need for social assistance by fifty per cent: A goal for between 1999 and 2004. 2002/03:1 BILAGA 3 Tabell 5.1 Effekter på helårsekvivalenter och kostnadseffektivitet av förändringar i makroekonomi och skatte- och bidragssystem 1999 -1,9 En ökad produktivitet bland anställda antas och reallönen -1,4 Alla arbetslösa med ersättning erhåller arbete och ges den lön de hade innan arbetslösheten. -2,0 Skattereduktionen är och minskar med tionen höjs till 5 000 . Generella barnbidraget är /barn och fler- -7,2 barnstilläggen 2 400 för tredje barnet, 7 200 för fjärde bar- net och per ytterligare barn. Kompletterande barnbidrag riktat till ensamstående -7,8 (/barn) eller studerande föräldrar (/barn och vuxen studerande). Bidraget för hyra/bostadskostnad är 50 respektive -1,9 beroende på hyrans storlek. Det särskilda bidraget för hemmavarande barn är 600, 900 -1,5 respektive för familjer med 1 ,2 respektive barn eller fler. Beloppen höjs med vardera. Modellen är statisk och tar inte hänsyn till eventuella beteendeförändringar som följd av ändrade regler. I simuleringarna ingår inte heller effekter av finansiering av förändringarna i skatte- och transfereringssystemen. De makroekonomiska förändringar som simulerades var dels en ökad tillväxt som innebär ökade reallöner för de som redan har ett arbete, dels att arbetslösheten minskar bland dem som har arbetslöshetsersättning.37 Förändringarna leder i båda fallen till små minskningar i antalet helårs- 37 Helårsekvivalenterna beräknas minska med om lönerna för de som redan arbetar ökar med realt eller om samtliga arbetslösa med arbetslöshetsersättning finner jobb med en lön som motsvarar den lön de hade innan arbetslösheten. ekvivalenter (se tabell 5.1). Många socialbidragstagare har inget arbete eller arbetar endast en del av året. Ofta saknar de arbetslöshetsersättning. var drygt en tredjedel av socialbidragsmottagarna arbetslösa utan arbetslöshetsersättning. Därtill kommer en grupp som står helt utanför arbetskraften. Erfarenheterna visar att grupper med svag förankring på arbetsmarknaden drabbas först och hårdast vid konjunkturnedgångar, men att de också kan förbättra sin situation snabbare i uppgångar. Detta gäller till exempel ungdomar. Detta är en effekt som simuleringarna missar, och som innebär att en gynnsam ekonomisk utveckling kan få större effekt än vad simuleringarna antyder. 2002/03:1 BILAGA 3 Förändringar i skatte- och transfereringssystem Socialbidragstagarnas svaga förankring på arbetsmarknaden och deras därmed låga arbetsinkomster förklarar också att en skattereduktion för låginkomsttagare kan förväntas ge en liten effekt på antalet helårsekvivalenter. Höjningar av det generella barnbidraget ger också relativt små effekter på antalet helårsekvivalenter. Kostnaden per minskad helårsekvivalent blir dessutom mycket hög. Barnbidraget har en låg träffsäkerhet mot socialbidragshushållen. Endast var tionde barnhushåll mottar socialbidrag. Effekten på antalet helårsekvivalenter blir inte mycket större om man istället väljer att införa ett kompletterande barnbidrag riktat till barn till ensamstående eller studerande. Ensamstående kvinnor med barn är visserligen kraftigt överrepresenterade bland socialbidragshushållen, men de utgjorde av hushållen med socialbidrag. Bostadsbidraget har en större precision, och med generösare bostadsbidrag blir kostnaden per minskad helårsekvivalent lägre jämfört med de mer generella åtgärderna. Men bostadskostnaden utgör en relativt liten del av hushållens kostnader vilket gör det svårt att uppnå någon större minskning i antalet helårsekvivalenter. Förändringar i skatte- och transfereringssystemen påverkar endast marginellt antalet helårsekvivalenter, och ofta till en hög kostnad. Generella åtgärder är mycket kostsamma. Riktade, inkomstprövade transfereringar är på kort sikt mer kostnadseffektiva, men medför också ökade marginaleffekter för hushållen. Hushållen får då svårare att av egen kraft påverka sin ekonomiska situation och incitamenten till arbete blir svagare. Hushållen blir också mer sårbara för förändringar i transfereringssystemen vid ett ansträngt ekonomiskt läge. Det är viktigt att notera att simuleringar i detta avsnitt avser kortsiktiga, statiska effekter. Förändringar i skatte- och bidragssystem kan medföra att hushållens beteende ändras. Dynamiska effekter som kan uppstå beaktas således inte i dessa beräkningar. 6Inriktning på arbetet med att halvera socialbidragsberoendet Inriktningen på arbetet med att bryta socialbidragsberoendet ligger fast. Även fortsättningsvis inriktas arbetet mot ökade sysselsättningsmöjligheter för alla. Intensifierade insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden är därvid centrala. En övergripande målsättning för den ekonomiska politiken är att levnadsvillkoren ska fortsätta att förbättras som den offentliga skulden fortsätter att amorteras. Regeringens utgångspunkter för arbetet med att halvera socialbidragsberoendet är att skapa trygghet och rättvisa som fattigdomsfällor undviks och marginaleffekter minimeras. Marginaleffekter minskar framförallt låginkomsttagares möjligheter att förbättra sin ekonomiska situation genom arbete. Därmed utgör de också ett hinder för att individen ska få en fast förankring på arbetsmarknaden inte minst för ensamstående kvinnor med barn, men även för andra grupper. Det yttersta målet är att minska behoven av socialbidrag genom att alla individer i arbetsför ålder ges möjligheter till en egen försörjning. Att bidra till att stärka individens egna försörjningsmöjligheter är, utöver själva biståndsgivningen, en viktig del av det kommunala ansvaret. Regeringen anser att detta arbete bör stärkas ytterligare och att samarbetet mellan och andra aktörer, såsom försäkringskassa och arbetsförmedling, bör ges starka förutsättningar till samverkan. På såväl nationell som lokal nivå bör de åtgärder som vidtas utgå från ett helhetsperspektiv på de offentliga stödsystemen. Arbetet bör bedrivas så att erfarenheter från arbetet på lokal nivå tas tillvara. En övervältring av kostnader mellan olika offentliga system är ingen lösning på problemet varken ur individens eller samhällets synvinkel. Det övergripande målet är att minska individernas totala beroende av offentliga bidrag genom att stärka individens egna möjligheter och förutsättningar till egen försörjning. 6.1Vidtagna och planerade åtgärder Starka offentliga finanser och stabila priser är grunden för en hög tillväxt och en långsiktigt hållbar finansiering av välfärdssystemen. har avbetalningen på den offentliga skulden fortsatt, som barnfamiljernas ekonomi förbättrats genom en rad åtgärder. De skattesänkningar som genomförts har framförallt inriktats mot låg- och medelinkomsttagare. Marginaleffekterna38 har successivt minskat , bland annat som en följd av reformer i skatte- och bidragssystemen. Nivån är emellertid fortfarande hög för många hushåll. Införandet av maxtaxa och det tredje steget i kompensationen för egenavgifterna har bidragit till minskningar av de samlade marginaleffekterna. Satsningar har genomförts för att öka sysselsättningen bland invandrargrupper bl.a. genom förbättrad svenskundervisning och kompletterande yrkesutbildning samt förbättrad introduktion av flyktingar. kommer översynen av flyktingmottagande och introduktion för flyktingar att redovisas. I det sammanhanget lämnas bl.a förslag om hur en obligatorisk introduktionsersättning kan utformas. Insatser inom storstadspolitiken pågår löpande. Resurser har tillförts för insatser inom de lokala utvecklingsavtalen, där ett särskilt målområde är att reducera socialbidragsberoendet i aktuella stadsdelar. Avtalen har bl.a. medfört ökat samarbete mellan kommuner och statliga aktörer på lokal nivå, främst arbetsförmedlingar och försäkringskassor. Vidare bereds frågan om permanent lagstiftning om finansiell samordning mellan olika aktörer inom och hälso- och sjukvården. Den försöksverksamhet med finansiell samordning (SOCSAM) som pågått under förlängs därför till utgången av 2003. Syftet är att med finansiell samordning underlätta samordnade rehabiliteringsinsatser för individer med komplex problematik. De förslag som läggs i budgetpropositionen innebär förstärkningar av hushållens disponibla inkomster samt förstärkta resurser till vård, skola och omsorg. För barnfamiljer föreslås förstärkningar inom föräldraförsäkringen och studiebidragen. 2002/03:1 BILAGA 3 trygghet stärks genom höjda pensioner och förbättrat tandvårdsstöd. Det av beslutade äldreförsörjningsstödet träder ikraft fr.o.m. . Resurserna till vården och omsorgen prioriteras genom att den av beslutade vårdsatsningen fullföljs . Skolan och fritidshemmen tillförs ytterligare resurser för att öka antalet lärare och annan personal. Regeringen föreslår också ett antal åtgärder i syfte att komma tillrätta med ohälsoproblemen i arbetslivet. Viktiga delar i detta arbete är att öka arbetsgivares ansvar för långtidssjukskrivningar, att underlätta för individer att återinträda i arbetslivet efter sjukdom, att ansvariga myndigheter arbetar mer individinriktat och att samverkan mellan olika aktörer förbättras. Regeringens mål är att halvera antalet sjukdagar . Parallellt ska antalet nya aktivitets- och sjukersättningar minska. Hänsyn ska tas till den demografiska utvecklingen . Effektivare arbetsformer inom bl.a. och krafttag mot ohälsa är viktiga delar i arbetet för ökad sysselsättning och ökade sysselsättningsmöjligheter. Sammantaget innebär förslagen, i kombination med tidigare genomförda åtgärder, att förutsättningarna att uppnå målet om ett halverat antal socialbidragsberoende har stärkts. 38 Med marginaleffekter menar vi den del av en inkomstökning som går bort i skatt, minskade bidrag och höjda avgifter. 2002/03:1 BILAGA 3 Beräkning av årsnorm och antal helårsekvivalenter Vid beräkningen av helårsekvivalenter skapar SCB en årsnorm för olika hushållstyper. Årsnormen innehåller följande komponenter: riksnorm för personliga kostnader Beloppen varierar med antal barn, barnens ålder och civilstånd (gift/sammanboende eller ensamstående). I viss utsträckning varierar de efter ensamförsörjares kön, då ensamstående kvinnor i genomsnitt har en något högre hyreskostnad än ensamstående män. Årsnormen är densamma oavsett var man bor. Ingen hänsyn tas till skillnader mellan olika kommuner beroende på olika ersättning för hyreskostnad, tandvård etc. Årsnormen 2001 för olika hushållstyper redovisas i tabellen nedan.39 Underbilagetabell 1 Genomsnittlig årsnorm för olika hushållstyper vid ekvivalensberäkningar 2001 Källa: SCB, beräkningar Socialbidragsmålet avser antal helårsekvivalenter i åldersgruppen . Valet av åldersgruppen hänger samman med att sysselsättningsmålet på 2004 är definierat för denna åldersgrupp. enbart lyft introduktionsersättning för flyktingar räknas bort. Således ingår inte vissa flyktinghushåll och hushåll där registerledaren är pensionär eller under i beräkningarna. Antal helårsekvivalenter beräknas genom att summera uppgifter för de aktuella socialbidragshushållen N enligt: Ekviv = ¦ ((Årsbelopp/Årsnorm) * Vuxna) Årsbelopp = Socialbidragsbelopp exkl. introduktionsersättning Årsnorm = Årsnorm för det aktuella hushållet Vuxna = Antal vuxna i hushållet För respektive hushåll divideras bidragssumman, exklusive introduktionsersättning med hushållets årsnorm, och multipliceras med antalet vuxna personer i hushållet. För ett enskilt socialbidragshushåll är resultatet en kvot som anger hur stor del av årsnormen som hushållet varit i behov av. Om andelen blir 0,5 innebär det att hushållet bidrar med en halv helårsekvivalent. Ju lägre kvot hushållet har, desto mindre bidrar hushållet till antalet helårsekvivalenter och klarar sig bättre ekonomiskt på egen hand. Socialbidragsbeloppet som betalats ut till ett specifikt hushåll beror dels på antal månader som hushållet fått bidrag, dels på bidragssumman som betalats ut . Fler bidragsmånader eller ett högre bidragsbelopp medför att kvoten per hushåll ökar och att det blir fler helårsekvivalenter. För att illustrera hur antalet helårsekvivalenter för ett hushåll beräknas följer två fiktiva exempel. Exempel 1: En ensamstående utan barn Bidragstid: 6 månader Genomsnittligt månadsbidrag: Årsnorm: Antal vuxna: 1 Antal barn: 0 Antal helårsekvivalenter: (5 000*6/79 300)*1 = 0,38