prop · GQ031d17 · 2003-01-01 00:00:00 — 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)........................ Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) .................. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag Utgiftsområde 15 Studiestöd............................................................................... Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd.......................................................... 25:1 Studiehjälp m.m............................................................................. 25:2 Studiemedel m.m........................................................................... 25:3 Studiemedelsräntor m.m............................................................... 25:5 Vuxenstudiestöd m.m. .................................................................. 4.1.625:6 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk .......................................................... 25:7 Bidrag till vissa studiesociala ändamål.......................................... 25:8 Bidrag till vissa organisationer m.m. ............................................ 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Studiestöd...................................... Tabell 3.2 Härledning av ramnivå 2003-2004 ................................................................ Tabell 4.25:1 Anslagsutveckling för Studiehjälp m.m................................................... Tabell 4.25:1 Härledning av anslagsnivå 2003-2004...................................................... Tabell 4.25:2 Anslagsutveckling för Studiemedel m.m................................................. Tabell 4.25:2 Härledning av anslagsnivå 2003-2004...................................................... Tabell 4.25:3 Anslagsutveckling för Studiemedelsräntor m.m..................................... Tabell 4.25:3 Härledning av anslagsnivå 2003-2004...................................................... Tabell 4.25:4 Anslagsutveckling för Rekryteringsbidrag.............................................. Tabell 4.25:4 Härledning av anslagsnivå 2003-2004...................................................... Tabell 4.25:5 Anslagsutveckling för Vuxenstudiestöd m.m. ........................................ Tabell 4.25:5 Härledning av anslagsnivå 2003-2004...................................................... Tabell 4.25:6 Anslagsutveckling för Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk........................................... Tabell 4.25:6 Härledning av anslagsnivå 2003-2004...................................................... Tabell 4.25:7 Anslagsutveckling för Bidrag till vissa studiesociala ändamål................ Tabell 4.25:7 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden ............................................. Tabell 4.25:7 Härledning av anslagsnivå 2003-2004...................................................... Tabell 4.25.8 Anslagsutveckling för Bidrag till vissa organisationer m.m................... Tabell 4.25:8 Härledning av anslagsnivå 2003-2004...................................................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om ändring isekretesslagen (1980:100), 2.antar regeringens förslag till lag om ändring istudiestödslagen (1999:1395), 3.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande, 4.godkänner att lån tas upp i för studielån intill ett belopp om 120 (avsnitt 4.1.3), 5.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 25:7 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst efter 2003 (avsnitt 4.1.7), 6.för anvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt följande uppställning: 25:6 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss 25:7 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 25:8 Bidrag till vissa organisationer m.m. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sekretess gäller hos i ärenden enligt lagstiftningen om valutareglering och betalningar till och från utlandet för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men. Sekretess gäller i ärende om Sekretess gäller i ärende om studiestöd och i ärende hos Centrala vuxenstuderande samt i ärende hos vissa andra utlänningar för uppgift lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar för uppgift om enskilds personliga eller kan antas att den enskilde lider skada ekonomiska förhållanden, om eller men om uppgiften röjs. kan antas att den enskilde lider skada gäller annat än studiestöd under eller men om uppgiften röjs. sjukdom gäller sekretessen dock inte gäller annat än studiestöd under beslut i ärendet. dock inte beslut i ärendet. 1Lagen omtryckt 1992:1474. 2Senaste lydelse 1996:155. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Sekretess gäller, i annat fall än som avses i andra stycket och 8 kap. 68 §§, i ärende om utlåning av allmänna medel för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte ansökan eller beslut i ärendet. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2.2Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1999:1395) dels att 2 kap. 6 §, 3 kap. 9 § och 4 kap. 12 § skall ha följande lydelse, dels att punkt 5 a i övergångsbestämmelserna skall ha följande lydelse. Studiehjälp får lämnas för de delar Studiehjälp får lämnas för de delar av ett läsår då den studerande av ett läsår då den studerande myndighet som regeringen bestämmer ledighet finns i 10 §. får föreskriva att studiebidrag och extra tillägg får lämnas även för annan under sjukdom och ledighet finns i Studiehjälp beräknas bara för hela, sammanhängande tidsperioder under ett kalenderhalvår för heltidsstuderande och för deltidsstuderande, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriver något annat. Det får bestämmas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer hur många dagar ett läsår skall anses omfatta vid tillämpningen av detta kapitel och hur skall fördelas på kalenderhalvåren. Trots vad som anges i 8 § är rätten till studiemedel i form av studielån begränsad till sammanlagt högst det antal veckor som anges nedan från och med det kalenderår då den studerande fyller . Det antal veckor som den Det antal veckor som den studerande har haft studielån studerande har haft studielån skall räknas in i det sammanlagda skall räknas in i det sammanlagda Detta gäller dock inte Detta gäller dock inte studielån som har lämnats för studielån som har lämnats för studier 1. studier på grundskolenivå, 2. studier i någon annan sådan lån som har lämnats för studier i utbildning som avses i 2 § andra någon annan sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket skall hälften till den del som lånet har skrivits av antalet veckor räknas in. av med stöd av 4 kap. 22 §, eller om lånet har lämnats med ett högre bidrag enligt 3 kap. 13 §, till den del som lånet annars skulle ha gett rätt till avskrivning med stöd av 1 Senaste lydelse 2001:304. Efter ansökan av låntagaren får årsbeloppet sättas ned enligt bestämmelserna i 1318 §§. Nedsätt ning med stöd av 13 § 1 får dock ske utan ansökan av låntagaren.5 a. Vid bedömningen av om studielån får lämnas enligt 3 kap. 9 § i den nya lagen, skall trots vad som sägs i punkten 5 inte räknas in studielån och återbetalningspliktiga studiemedel som har beviljats för studier på grundskolenivå. Vad gäller studielån som har lämnats för studier i i någon annan sådan utbildning som avses i 4 kap. 2 § eller 7 kap. 1 § i den gamla lagen skall hälften av tiden räknas in. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 4 kap. 22 §. Om den studerande inte har fått studielån skall rätten till fortsatta studielån bedömas med beaktande av den studerandes ålder vid den nya studiemedelsperiodens början. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som skall anses vara en sammanhängande period. Efter ansökan av låntagaren får årsbeloppet sättas ned enligt bestämmelserna i 1318 §§. 5 a.2 Vid bedömningen av om studielån får lämnas enligt 3 kap. 9 § i den nya lagen, skall trots vad som sägs i punkten 5 inte räknas in studielån och återbetalningspliktiga studiemedel som har beviljats för 1. studier på grundskolenivå, 2. studier i någon annan sådan utbildning som avses i 4 kap. 2 § eller 7 kap. 1 § i den gamla lagen, om utbildningen ger grundläggande eller särskild behörighet för grundläggande högskoleutbildning till den del som lånet har skrivits av med stöd av 8 kap. 11 § i den gamla lagen, eller om studielånen eller de återbetalningspliktiga studiemedlen har lämnats som särskilt vuxenstudie stöd eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, till den del som lånet annars skulle ha gett rätt till 2 Senaste lydelse 2001:304. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 avskrivning enligt 8 kap. 11 § i den gamla lagen. Denna lag träder i kraft . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande Härigenom föreskrivs att det i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande skall införas två nya paragrafer, 19 a och 19 b §§, av följande lydelse. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om en läroanstalts skyldighet att till lämna de uppgifter som är av betydelse för tillämpningen av denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Regeringen får meddela föreskrifter om en läroanstalts skyldighet att till lämna de uppgifter som är av betydelse för tillämpningen av denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Allmän försäkringskassa skall enligt de bestämmelser som regeringen meddelar lämna eller de uppgifter som har betydelse för tillämpningen av denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3 Utgiftsområde 15 Studiestöd Samtliga anslag under utgiftsområdet hör till politikområdet Utbildningspolitik som presenteras under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utgiftsområdet omfattar kostnader för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier. Kostnader för förvaltningen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), redovisas under utgiftsområde 16 politikområde Utbildningspolitik. Inom utgiftsområdet anslås medel för studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan, studiemedel i form av studiebidrag, samt medel för räntesubventioner och avskrivning av studielån. Vidare anslås medel för rekryteringsbidrag vid vuxenstudier, olika former av vuxenstudiestöd, bidrag vid korttidsstudier, bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk samt bidrag för studiesociala ändamål. Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att anslagsbelastningen, förutom av reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av antalet studerande i utbildningar som ger rätt till studiestöd och de studerandes val av studiestöd. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiestöd och återbetalningen av studielån finns främst i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655) samt CSN:s tillämpningsföreskrifter. Bestämmelser om rekryteringsbidraget återfinns i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Studiestöd Totalt för utgiftsområde 15 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Tabell 3.2 Härledning av ramnivå 2003-2004 Anvisat 2002 i 2002 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra -0,3 Förslag/beräknat anslag 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 4 Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd Tabell 4.25:1 Anslagsutveckling för Studiehjälp m.m. Anslaget finansierar studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Vidare finansierar anslaget enligt särskild författning (CSNFS 1983:17) ersättning till svenska elever utomlands för dagliga resor. Studiehjälpen består av tre olika bidrag som kan lämnas till studerande i gymnasieskolan eller annan utbildning på motsvarande nivå. Studiebidraget är ett generellt bidrag. Extra tillägg är ett behovsprövat bidrag som studerande från inkomstsvaga hushåll kan ansöka om. Likaså är det statliga inackorderingstillägget till studerande utanför det offentliga skolväsendet behovsprövat. Utgifterna är främst beroende av antalet ungdomar i åldern som studerar i gymnasieskolor eller motsvarande skolformer. Anslagssparandet beror på ett lägre antal studerande än beräknat. Regeringens förslag: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall få meddela föreskrifter om att studiebidrag och extra tillägg får lämnas även för tid då den studerande inte bedriver studier. Skälen för regeringens förslag: För att stärka barnfamiljernas situation föreslog regeringen ekonomiska vårproposition att studiebidraget till studerande i gymnasieskolan skulle utökas till att lämnas i stället . Ett sådant system gällde . För att åter införa en möjlighet till studiebidrag även för sådan tid då studier inte bedrivs krävs en ändring i studiestödslagen. () och () har beretts tillfälle att lämna synpunkter på författningsförslaget. Studiebidrag får enligt 2 kap. 6 § studiestödslagen lämnas för de delar av ett läsår då den studerande bedriver studier. Särskilda bestämmelser gäller under sjukdom. Liksom andra studiestöd lämnas alltså studiebidrag som huvudregel bara under faktisk studietid. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har bemyndigande att föreskriva hur många dagar ett läsår skall anses omfatta och hur skall fördelas på kalenderhalvåren. Av 2 kap. 6 § studiestödsförordningen (2000:655) följer att ett 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 läsår anses vara och att räknas till höstterminen och räknas till vårterminen. Detta innebär att en studerande i gymnasieskolan som regel har rätt till studiehjälp . Regeringen anser i likhet med CSN att det är lämpligt att förändra 2 kap. 6 § studiestödslagen på ett sätt som motsvarar vad som gällde t.o.m. . Särskilt mot bakgrund av att studiehjälpssystemet är föremål för en översyn (dir. 2002:47) är det olämpligt att nu göra några mer ingripande förändringar i lagstiftningen. Därför bör ett bemyndigande införas som innebär att regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, skall få meddela föreskrifter om att studiebidrag får lämnas även för tid då den studerande inte bedriver studier. Regeringens avsikt är att i studiestödsförordningen reglera detta närmare för att studiebidrag till studerande i gymnasieskolan skall kunna lämnas . Vad som skall gälla för studiebidraget bör också gälla för det extra tillägget. Kostnaden för det utökade studiebidraget och det extra tillägget beräknas till ca . har anslaget därför ökat med motsvarande belopp. betalades studiebidrag ut till ca 388 500 elever. Enligt befolkningsstatistik beräknas antalet ungdomar i åldern öka något under kommande budgetår. Regeringen beräknar att ungefär 395 500 elever kommer att få studiebidrag under och 404 000 elever under . Bidraget lämnades och lämnas även innevarande år med under den del av ett läsår då den studerande bedriver studier. skall studiebidraget kunna lämnas . lämnades ett extra tillägg till ca 19 000 elever, en minskning av antalet jämfört med föregående år. precis som studiebidraget kunna lämnas . Inackorderingstillägg och kostnader för dagliga resor för elever utomlands fick 6 286 elever inackorderingstillägg, en ökning av antalet i förhållande till föregående år. Under fick tretton svenska elever ersättning för dagliga resor utomlands. Mot bakgrund av ovanstående beräknas kostnaden för studiehjälpen till för . Tabell 4.25:1 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Tabell 4.25:2 Anslagsutveckling för Studiemedel m.m. 1Inklusive en minskning med 1 113 940 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002 och budgetpropositionen . 22 135 661 tkr avser statliga ålderspensionsavgifter, varav -182 812 är regleringsbelopp för . Anslaget finansierar kostnader för studiemedel i form av studiebidrag samt pensionsavgifter. Studiemedelsanslaget är till övervägande del rättighetsstyrt och förbrukningen av anslaget är följaktligen främst beroende av antalet studerande som beviljas studiestöd. Utgifterna på anslaget är också kopplade till utvecklingen av prisbasbeloppet. Studiestödssystemet har reformerats och det generella studiebidragets andel av studiemedlens totalbelopp höjdes fr.o.m. från infördes för vissa studerande ett nytt högre studiebidrag med en bidragsdel motsvarande av studiemedelsbeloppet. Dessutom höjdes de s.k. fribeloppsgränserna och studiebidraget blev pensionsgrundande. Anslaget är högre än utfallet . Detta är en konsekvens av att det nya studiemedelssystemet får fullt genomslag innevarande år. Faktorer som avsevärt bidrar till ökningen är att studiebidraget höjts, att det högre bidraget införts och att de statliga ålderspensionsavgifterna numera finansieras från anslaget. En jämförelse mellan anvisade medel och utfall för visar ett överskott på . Införandet av de högre fribeloppsgränserna bedömdes öka kostnaderna för studiebidraget kraftigt då färre studenter förväntades få inkomster över fribeloppsgränserna. Färre studenter skulle därmed få ett reducerat studiebidrag. Så har dock inte blivit fallet. Därtill blev det faktiska utfallet av antalet studerande med det högre bidraget färre än beräknat. Sammantaget medförde detta att kostnaderna för studiemedlen blev lägre än beräknat. Regeringens förslag: I studiestödslagen (1999:1395) skall vissa ändringar göras för att underlätta Centrala () administration och för att förbättra servicen för studiestödstagarna. Skälen för regeringens förslag: Den nya studiestödslagen trädde i kraft . CSN har regeringens uppdrag att följa studiestödsreformens effekter. Myndigheten har i sitt uppföljningsarbete lämnat vissa förslag till mindre justeringar av studiestödssystemet i syfte att främst förbättra och effektivisera administrationen av systemet. Regeringen anser att följande två justeringar som kräver lagändringar bör genomföras möjligt. CSN och även () har beretts tillfälle att lämna synpunkter på författningsförslagen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Enligt 3 kap. 9 § studiestödslagen begränsas rätten till studielån successivt fr.o.m. det år den studerande fyller enligt en regel som anger hur många låneveckor som kan medges om studier påbörjas vid en angiven ålder, den s.k. lånetrappan. De lån som den studerande har haft tidigare skall räknas in i det sammanlagda antalet veckor som studielån kan lämnas för. Studielån för studier på lägre nivå skall dock bara räknas in i viss utsträckning. Lån som den studerande har haft för studier på grundskolenivå räknas inte alls in. För lån på gymnasienivå gäller följande. Lån för behörighetsgivande studier på gymnasienivå, som har skrivits av med anledning av senare studier med studielån på högskolenivå, räknas inte in i det sammanlagda antalet veckor som studielån kan lämnas för. Motsvarande gäller lån som har lämnats med det högre bidraget eller enligt äldre bestämmelser i form av särskilt vuxenstudiestöd (svux) eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa). Vilka tidigare lån på gymnasienivå som skall räknas in är alltså kopplat till bestämmelserna om avskrivning av lån. Motivet till att inte räkna med alla tidigare lån är att det är angeläget att studerande som påbörjar studier med studielån ges bättre förutsättningar att avsluta även längre kompetenshöjande utbildningar med studielån. Reglerna är emellertid komplexa och för den enskilde svåra att förstå. CSN har uppmärksammat att effekten av bestämmelsen i praktiken innebär att tidigare studiestödsveckor på gymnasienivå som regel räknas med till hälften i lånetrappan. I syfte att förenkla administrationen av systemet bör reglerna för hur veckoberäkningen skall ske justeras. Den föreslagna förändringen innebär att tidigare studiestödsveckor på gymnasienivå alltid betraktas som halva veckor vid beräkningen av antalet återstående veckor som lån kan lämnas för enligt lånetrappan. Förslaget innebär alltså att resultatet blir i huvudsak detsamma men sättet att göra beräkningen blir enklare. Förslaget ger anledning till ändringar i 3 kap. 9 § och i övergångsbestämmelserna till studiestödslagen. En låntagare som har påbörjat återbetalningen av sina studielån kan enligt 4 kap. 12 § studiestödslagen i vissa situationer få nedsättning av årsbeloppet. Årsbeloppet får sättas ned bl.a. om låntagaren på nytt börjar studera och då tar emot studiestöd eller utbildningsbidrag för doktorander. En förutsättning för nedsättning är enligt 4 kap. 12 § att låntagaren ansöker om detta. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Motsvarande bestämmelser om nedsättning fanns i den gamla studiestödslagen (1973:349). Enligt den lagen krävdes dock inte någon ansökan om nedsättning från låntagaren om denne beviljats nytt studiestöd för nya studier. I princip samtliga låntagare som påbörjar nya studier med studiestöd vill ha nedsättning av årsbeloppet som nytt studiestöd lämnas. I syfte att förenkla för såväl CSN som enskilda bör kravet på en ansökan från låntagaren i den ovan beskrivna situationen tas bort. Förslaget innebär att en studerande som väljer att återuppta sina studier aldrig hindras av krav på återbetalning av tidigare tagna lån . Detta medför ett tillägg i 4 kap. 6 § studiestödslagen. De förslag som lämnas är närmast av teknisk karaktär och innebär inte någon genomgripande förändring av systemet. Förslagen förorsakar i princip inte några kostnadsökningar, men innebär att administrationen förenklas och att systemet blir enklare och mer överblickbart för studiestödstagarna. De nya reglerna bör gälla fr.o.m. . På grund av att svux och svuxa är under avveckling och att det högre bidraget i studiemedlen i stället införts, är antalet studerande med studiemedel per utbildningsnivå inte fullt ut jämförbart med tidigare statistik. Detta gäller speciellt på grundskole- och gymnasienivå. För samtliga utbildningsnivåer och för utlandsstudier fick sammanräknat ca 440 000 personer studiemedel . Det är en ökning från föregående år med drygt 20 000 studerande. har antalet studiemedelstagare på grundskole- och gymnasienivå ökat med till ca 115 300 personer. Denna ökning är en följd av införandet av det högre bidraget i studiemedlen, som medfört en omflyttning av sökande från svux och svuxa. har antalet studiemedelstagare på eftergymnasial nivå, inklusive utlandsstuderande, ökat med till ca 325 000 personer. Gruppen utlandsstuderande minskade något. Studiemedelsanslaget följer utvecklingen inom utbildningssektorn och påverkas av de insatser riksdag och regering gör inom området. perioden 19972003 tillförs universitet och högskolor resurser för närmare 100 000 nya permanenta platser.