prop · GQ03101 · 2003-04-03 00:00:00 — För att täcka dehögre utgifterna och för att kunna ta hand om det ökande antalet asylsökandeanvisades på tilläggsbudget.4.3.9 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorgUtgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsa,Barnpolitik, Handikappolitik, Äldrepolitik och Socialtjänstpolitik.Utgiftsområdet omfattar även anslaget 26:1 för arbetsliv ochsocialvetenskap: Förvaltning samt anslaget 26:2 för arbetslivoch socialvetenskap: Forskning, vilka ingår i politikområdet Forskningspolitik.Tabell 4.43 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorgMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall- SB 2002Hälso- och sjukvårdspolitik20 23720 63650820 65721Folkhälsa49780315692-112Barnpolitik16190180HandikappolitikÄldrepolitik350250294Socialtjänstpolitik781762167719Forskningspolitik251290030717Summa UO 929 49231 12958931 040-89Utfallet uppgick till och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.Utfallet för anslaget 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen blev 17 843 miljonerkronor , vilket var högre än anvisade medel istatsbudgeten. Det finns ett avtal mellan staten och landstingen om hurkostnaderna för läkemedelsförmånen skall delas. överskreds de beräknade kostnaderna med och staten skulle enligt avtalet kompensera landstingen med . För detta ändamål anvisades 150 miljonerkronor på tilläggsbudget. omklassificerades vissa varor från läkemedeltill medicintekniska produkter. Kostnaderna för dessa produkter skulle därmedinte längre ingå i läkemedelsförmånen utan bäras av landstingen. För attkompensera landstingen har staten ersatt landstingen med perår . Ersättningen har belastat anslaget 13:2 Bidrag förläkemedelsförmånen. För detta ändamål anvisades ytterligare 69 miljoner kronorpå tilläggsbudget. Med hänsyn tagen till tilläggsbudget på totalt 219 miljonerkronor överensstämde utfallet med totalt anvisade medel.För anslaget 13:1 Sjukvårdsförmåner m.m. blev utfallet ,vilket var lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Detlägre utfallet beror främst på att utnyttjandet av tandvårdsersättningen varitlägre än beräknat i statsbudgeten. förbättrades stödet förtandvård för de äldre. Detta har emellertid endast i begränsad omfattning ökatutgifterna under 2002.Utgifterna för anslaget 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder uppgicktill , vilket var lägre änanvisade medel i statsbudgeten.Utgifterna för anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning uppgicktill , vilket var lägre än anvisademedel i statsbudgeten. Jämfört med 2001 är det en ökning med 1 184 miljonerkronor, vilket främst förklaras av ett ökat antal ersättningsberättigade.4.3.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappUtgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga.Tabell 4.44 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall- SB 2002Ersättning vid arbets-oförmåga107 316108 3576 565112 8894 532Summa UO 10107 316108 3576 565112 8894 532Utfallet uppgick till och var därmed 4 532 miljonerkronor (4,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det äremellertid lägre än vad som anvisades sammanlagt istatsbudget och tilläggsbudget. Ramöverföringsbeloppet till 2003 är docknegativt (-).Den största skillnaden mellan utfall och ursprunglig statsbudget hänför sig till anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Utgifterna på detta anslaguppgick till , vilket är (6,1procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. ökadesjukfrånvaron mer än vad som beräknades i statsbudgeten. Till följd däravanvisade ytterligare på tilläggsbudget (sevidare avsnitt 3.5.2).Utgifterna för anslaget 19:2 Förtidspensioner uppgick till 49 917 miljonerkronor, vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. Påtilläggsbudget anvisades ytterligare . De högre utgifternai förhållande till statsbudgeten beror till största delen på att fler personerän beräknat har gått över från sjukskrivning till förtidspension. Medelantaletförtidspensionärer var 470 930 , vilket är en ökning med 26 253 iförhållande till 2001.Utfallet på anslaget 19:4 Arbetsskadeersättningar blev ,vilket är lägre än statsbudgeten. I förhållande till 2001 är det en ökning med . Tillämpningen av den bevisregel somgäller fr.o.m. har endast i mycket begränsad omfattning ökatutgifterna under 2002.4.3.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdomUtgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. I detta ingåranslagen 20:1 Ålderspensioner, 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna, 20:3Bostadstillägg till pensionärer och 20:4 Delpension.Tabell 4.45 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdomMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 02Utfall 2002Utfall- SB 2002Ekonomisk äldrepolitik33 83933 535-5833 794260Summa UO 1133 83933 535-5833 794260Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.Utgifterna på anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer blev 292 miljonerkronor högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det beror på att antaletpensionärer med bostadstillägg ökat mer än väntat.4.3.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barnUtgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomiskt familjepolitik utombostadsbidrag som tillhör utgiftsområde 18. De största anslagen är 21:1 Allmänna barnbidrag och 21:2 Föräldra-försäkring.Tabell 4.46 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barnMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall - SB 2002Ekonomisk familjepolitk48 28949 841050 197356Summa UO 1248 28949 841050 197356Utfallet uppgick till och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.Utfallet på anslaget 21:2 Föräldraförsäkring blev (2,2procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Anslaget finansierarföräldraförsäkringen i form av föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning ochhavandeskapspenning. De högre utgifterna beror främst på det oväntat högaantalet utbetalda dagar och en ökning av den genomsnittliga ersättningen perdag, som i huvudsak förklaras av att pappornas uttag av föräldraledighet harökat från 2002 av totalt antal uttagna dagar (se vidare avsnitt 3.5.2).4.3.13Utgiftsområde 13 ArbetsmarknadUtgiftsområdet omfattar politikområdet Arbetsmarknadspolitik. I detta ingårfrämst bidrag till arbetslöshetsersättning och utgifter förarbetsmarknadspolitiska program. Vidare ingår bl.a. Europeiska socialfonden ochbidrag till Samhall AB:s verksamhet.Tabell 4.47 UO 13 ArbetsmarknadMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall - SB 2002Arbetsmarknadspolitik58 62758 91597460 9682 053Summa UO 1358 62758 91597460 9682 053Utfallet uppgick till och var därmed 2 053 miljonerkronor (3,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.För anslaget 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning blev utfallet högre än vad som anvisats i statsbudgeten. Det beror på attantalet konkurser har varit högre än vad som antogs i statsbudgeten samt enhögre ersättningsnivå. Ytterligare anvisades påtilläggsbudget för detta anslag.Utfallet för anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning ochaktivitetsstöd blev högre än vad som anvisades istatsbudgeten. Den främsta orsaken är att ersättningen vid arbetslöshet höjdesden . Denna höjning var inte medräknad i statsbudgeten och medfördesåledes högre utgifter än beräknat. Utgifterna ökar också till följd av att denöppna arbetslösheten blev av arbetskraften , vilket är 0,2procentenheter högre än vad som förutsattes i statsbudgeten.Utfallet för anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnaderblev högre än beräknat. Skillnaden förklaras främst av flerpersoner i åtgärder än beräknat.För anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för blevutfallet högre än anvisade medel i statsbudgeten. Anslagethar belastats i snabbare takt än beräknat.4.3.14Utgiftsområde 14 ArbetslivUtgiftsområdet omfattar politikområdena Arbetslivspolitik ochJämställdhetspolitik. Inom utgiftsområdet agerar bl.a. ,och Jämställdhetsombudsmannen.Tabell 4.48 UO 14 ArbetslivMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall - SB 2002Arbetslivspolitik1 0081 01451 02813Jämställdhetspolitik39330396Summa UO 141 0471 4851 06619Utfallet uppgick till och var därmed (1,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.Anslaget 23:2 hade ett utfall på motanvisade i statsbudgeten. Utfallet blev därmed 7 miljonerkronor högre än i statsbudgeten. På tilläggsbudget anvisades 9 miljoner kronoreftersom hade tillfälligt högre utgifter i samband med attdelar av forskningsprogram flyttades till närliggande forskning inom högskolan.För anslaget 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder var utfallet högre än anvisade medel i statsbudgeten.4.3.15 Utgiftsområde 15 StudiestödUtgiftsområdet omfattar delar av politikområdet Utbildningspolitik. Områdetinnehåller utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda understudier. Inom området anslås medel för dels studiehjälp i form av studiebidrag,inackorderingstillägg och extra tillägg för studerande inom främstgymnasieskolan, dels studiemedel i form av studiebidrag, dels medel förräntesubventioner och avskrivning av studielån. Medel anslås även för olikaformer av vuxenstudiestöd samt bidrag för studiesociala ändamål.Tabell 4.49 UO 15 StudiestödMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall - SB 2002Utbildningspolitik19 08922 567-96020 668-1 899Summa UO 1519 08922 567-96020 668-1 899Utfallet uppgick till och var därmed 1 899 miljonerkronor (8,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.Skillnaden mellan utfallet och anvisade medel i statsbudgeten hänför sig främsttill anslaget 25:2 Studiemedel m.m. vars utfall blev 1 352 miljoner kronorlägre. Avvikelsen beror främst på att antalet studiemedelstagare blivit lägre än beräknat både för det generella och det högre bidraget.För anslaget 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. blev utfallet lägreän anvisade medel i statsbudgeten. Skillnaden förklaras främst av ett lägreantal studerande med särskilt utbildningsbidrag än beräknat i statsbudgeten.Mer information om Studiestöd finns i avsnitt 3.5.2 under Övrigatransfereringar.4.3.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskningUtgiftsområdet omfattar stora delar av politikområdena Utbildningspolitik ochForskningspolitik samt del av politikområdet Storstadspolitik. Utgiftsområdetavser förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola, vuxenutbildning,kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning samt centralamyndigheter inom utbildningsområdet.Tabell 4.50 UO 16 Utbildning och universitetsforskningMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall - SB 2002Storstadspolitik178185019611Utbildningspolitik30 50338 500-5437 895-605Forskningspolitik2 5782 76202 78018SummaUO 1633 25941 447-5440 871-576Utfallet uppgick till och var därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.De största skillnaderna återfinns under politikområdet Utbildningspolitik, somsvarar för av utgiftsområdets utgifter. Utfallet för dettapolitikområde blev lägre än anvisade medel i statsbudgetenoch skillnaderna återfinns under ett flertal anslag.Den enskilt största skillnaden hänför sig till anslaget 25:17 Bidrag till densärskilda vuxenutbildningsinsatsen, vars utfall blev lägreän anvisade medel i statsbudgeten. Skillnaden beror på tidigareläggning avutbetalningar till 2001.Utfallet för anslaget 25:19 Bidrag för kvalificerad yrkesutbildning blev 112miljoner kronor lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Utfallet för anslaget25:72 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. blev 117 miljonerkronor lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Utgifterna under anslaget 25:73Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. blev 107 miljoner kronorlägre än anvisat i statsbudgeten.4.3.17 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritidUtgiftsområdet omfattar politikområdena Kulturpolitik, Ungdomspolitik ochFolkrörelsepolitik samt delar av politikområdena Mediepolitik, Finansiellasystem och tillsyn, Forskningspolitik och Utbildningspolitik.Tabell 4.51 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritidMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall - SB 2002Finansiella system och tillsyn32340373Utbildningspolitik2 5912 60702 602-5Forskningspolitik34400400Mediepolitik3231-1310Kulturpolitk4 5274 785284 7938Ungdomspolitik1071060105-1Folkrörelsepolitik4915040487-17Summa UO 177 8148 107288 095-12Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.De lägre utgifterna hänför sig främst till anslaget 28:29 Centrala museer:Myndigheter, vars utfall blev lägre än vad som anvisades istatsbudgeten.4.3.18 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeI utgiftsområdet ingår politikområdena Bostadspolitik, samt delar av politikområdena Ekonomisk familjepolitik ochMiljöpolitik. Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och bostadsfrågor,geotekniska frågor, och länsstyrelserna samt stöd tillekologisk utveckling.Tabell 4.52 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall - SB 2002Ekonomisk familjepolitik3 9943 99803 717-281Bostadspolitik3 4132 744892 378-365Regional samhällsorganisation1 8911 99211 986-6Miljöpolitik1 1377960655-141Summa UO 1810 4349 529908 736-793Utfallet uppgick till och var därmed (8,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.Skillnaden hänför sig bland annat till anslaget 21:1 Bostadsbidrag vars utfallblev lägre än beräknat i statsbudgeten. Det beror bl.a. påen gynnsammare utveckling av reallönerna, vilket har inneburit att färre hushåll än beräknat erhållit bostadsbidrag. sjönk antalet bidragshushåll iförhållande till 2001. En indragning om gjordes därför påanslaget.För anslaget 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologiskhållbarhet blev utfallet , vilket är lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Anslaget utgör en stödform där kommunernakan få bidrag till miljöinvesteringar. Stödet skall fördelas till de kommunervars investeringsprogram på bästa sätt bidrar till ekologisk omställning. Under2002 har efterfrågan på bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologiskhållbarhet varit lägre än beräknat i statsbudgeten. Med hänsyn tagen tilltilläggsbudget (-) blev utfallet för anslaget 10 miljonerkronor lägre än totalt anvisade medel.Utfallet på anslaget 31:2 Räntebidrag m.m. blev lägre änanvisat i statsbudgeten. Detta kan förklaras av en lägre räntenivå än beräknat.Utfallet på anslaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologiskhållbarhet blev lägre än beräknat i statsbudgeten.På tilläggsbudget anvisades på det nya anslaget 31:14Omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Syftet med anslaget var attregeringen skulle fortsätta arbetet med att stödja kommuner med ekonomisktutsatta bostadsföretag. Verksamheten kom dock inte igång i beräknad omfattningunder året.4.3.19 Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utvecklingUtgiftsområdet består huvudsakligen av politikområdet Regionalpolitik. Dettapolitikområde omfattar bl.a. olika former av regionalpolitiska företagsstöd. Iutgiftsområdet ingår vidare medel som länsstyrelserna och i vissa län reguljärasjälvstyrelseorgan samt Verket för näringslivsutveckling förfogar över förregional projektverksamhet samt medel till en del av medfinansieringen av EG:sstrukturfondsprogram. Vidare ingår medel för utbetalningar från EG:sregionalfond samt medel för . Utgiftsområdet omfattar därutöverregionala transportnät m.m. inom det nationella IT-infrastrukturprogrammet.Dessa medel ingår i politikområdet IT, tele och post.Tabell 4.53 UO 19 Regional utjämning och utvecklingMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall - SB 2002Regionalpolitik32093 31303 219-94IT. tele och post492500169-81Summa UO 193 2583 56303 388-175Utfallet uppgick till och var därmed (4,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.Utfallet för anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder blev lägre än anvisat i statsbudgeten. En förklaring till det låga utfalletär att anslaget i många fall belastas efter det att beslut fattats,vilket medför svårigheter att förutse utgifterna för ett visst år. Utfallet föranslaget 33:7 Särskilda regionala utvecklingsprogram blev 181 miljoner kronorlägre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget disponeras av regeringen och användsbl. a. för engångsinsatser för att främja det lokala näringslivet.Utfallet på anslaget 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. blev 81miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Anslaget avser främst atttäcka det statliga stödet till kommuner och länsstyrelser för anläggande avortssammanbindande telenät. För att kommunerna ska kunna ansöka om de medel somavsatts i statsbudgeten måste de ha tagit fram kommunala IT-infrastrukturprogram och fått dem godkända av . Ett andra villkor är att kommunernaupphandlat nätutbyggnaden i konkurrens. Orsaken till det låga utfallet är delsatt antalet kommuner med godkända IT-infrastrukturprogram har blivit lägre änberäknat, dels att antalet stödansökningar till länsstyrelserna från kommunermed godkända IT-infrastrukturprogram blivit lägre än väntat. Upphandlingarna avnätutbyggnaden har bl.a. försvårats av det svaga marknadsläget för investeringar i ny IT-infrastruktur.Den största skillnaden hänför sig till anslaget 33:06 Europeiska regionalautvecklingsfonden vars utfall blev högreän anvisat i statsbudgeten. Huvudsakligen beror detta på att genomförandet av de nya strukturfondsprogrammen försenades , vilket förskjutit utgifterna till 2002.4.3.20 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvårdUtgiftsområdet omfattar politikområdet Miljöpolitik och del av politikområdetForskningspolitik.Tabell 4.54 UO 20 Allmän miljö- och naturvårdMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall - SB 2002Forskningspolitik21629512951Miljöpolitik2 1642 830-192 638-191Summa UO 202 3803 125-182 934-191Utfallet uppgick till och var därmed (6,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.I statsbudgeten anvisades till anslaget 34:15 Stödtill klimatinvesteringar. Anslaget är nytt och disponeras för stöd till klimatinvesteringsprogram som minskar klimatpåverkande utsläpp. Regeringeninväntar EU:s godkännande varför stöd ännu inte kunnat beviljas. Utfallet blevdärmed lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.4.3.21 Utgiftsområde 21 EnergiUtgiftsområdet omfattar politikområdet Energipolitik, vilket omfattar de treverksamhetsområdena Elmarknadspolitik, Övrig energimarknadspolitik och Politikför ett uthålligt energisystem.Det är främst och som haransvaret för att genomföra åtgärderna inom energipolitiken.Tabell 4.55 UO 21 EnergiMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall - SB 2002Energipolitik1 9502 13202 253121Summa UO 211 9502 13202 253121Utfallet uppgick till och var därmed (5,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.De högre utgifterna jämfört med statsbudgeten hänför sig i huvudsak tilläldreanslaget från B9 Åtgärder för el- och värmeförsörjningen iSydsverige. Utfallet blev och finansierades medramöverföringar . Utfallet för anslaget 35:6 Energiteknikstödblev högre än anvisat i statsbudgeten.4.3.22 Utgiftsområde 22 KommunikationerUtgiftsområdet omfattar politikområdet Transportpolitik och del avpolitikområdet IT, tele och post.Tabell 4.56 UO 22 KommunikationerMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 02Utfall 2002Utfall - SB 2002Transportpolitik23 78623 723923617-106IT, tele och post556745-1744-1Summa UO 2224 34124 469824 361-107Utfallet uppgick till och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.I huvudsak återfinns skillnaden mellan utfall och statsbudget inom politikområde 36 Transportpolitik där utfallet blev lägre än vad somanvisades i statsbudgeten. För anslaget 36:6 Från EG-budgeten finansierade stödtill Transeuropeiska nätverk blev utfallet lägre än anvisat i statsbudgeten. Skälet till det låga utfallet är att utbetalningarna avbeviljade bidrag blev lägre än beräknat i statsbudgeten. Respektive myndighetfår endast redovisa utgifter på anslaget i den mån de motsvaras av uppburetfinansiellt stöd från EG-budgeten. Utfallet för anslaget 36:13 Rikstrafiken:Trafikupphandling blev lägre än anvisat i statsbudgeten. Detberor dels på att antalet passagerare i Gotlandstrafiken ökat vilket medförtlägre förlust, dels har vissa betalningar förskjutits till 2003 på grund av attnya trafikavtal träffats under 2002.Utfallet för anslaget 36:5 Ersättning till för kostnader isamband med utdelning från AB Swedcarrier m.m. uppgick till 86 miljoner kronoroch blev därmed högre än anvisat i statsbudgeten. Det berordels på betalning av eftersläpande lagfartsavgifter, dels på att villkoren föranslaget har utvidgats för riskavspeglande avgifter avseende statensleasingåtaganden till förmån för . För anslaget 36:2 Väghållningoch statsbidrag blev utfallet högre än vad som anvisades istatsbudgeten. Främst beror detta på att investeringar i dennationella planen blivit större än beräknat.4.3.23 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringarUtgiftsområdet omfattar politikområdena Livsmedelspolitik, Djurpolitik,Skogspolitik, Landsbygdspolitik samt delar av Utbildningspolitik,Forskningspolitik och Samepolitik.Tabell 4.57 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringarMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall - SB 2002Utbildningspolitik1 1571 20901 2090Forskningspolitik2382340233-1Skogspolitik453519053112Djurpolitik40742922401-28Livsmedelspolitik10 6074 2654 0147 2863 020Landsbygdspolitik3 7144 140-1174 20362Samepolitik504305916Summa UO 2316 62710 8393 91813 9223 083Utfallet uppgick till och var därmed 3 083 miljonerkronor (28,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.Det högre utfallet återfinns i huvudsak inom politikområdet Livsmedelspolitikdär utfallet blev högre än anvisat i statsbudgeten.Skillnaden förklaras främst av anslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. vars utfall blev högre än anvisat i statsbudgeten.Orsaken till det högre utfallet är att utgifterna för arealersättning () avseende 2003 tidigarelades från januari 2003 till december2002. Det högre utfallet beror också på att en större del av djurbidragetbetalades i förskott . Utgifterna under anslaget minskademellan 2001 och 2002 med eftersom utgifterna förarealersättning även 2001 tidigarelades . belastades således anslaget med arealersättning för två år.Utfallet på anslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukterblev däremot lägre än anvisat i statsbudgeten. Det berorframförallt på minskat behov av exportbidrag och interventioner för vissaprodukter.Utfallet inom politikområdet Landsbygdspolitik blev högre änanvisat i statsbudgeten. Utgifterna för anslagen 44:1 Åtgärder för landsbygdensmiljö och struktur och 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder förlandsbygdens miljö och struktur blev sammanlagt högre änanvisat i statsbudgeten. Orsaken är att handläggningen av miljöstöd försenades2001, vilket medfört högre utbetalningar . Utfallet på anslaget 44:6Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel blev 300 miljonerkronor lägre än anvisat i statsbudgeten.