prop · GQ031d26 · 2003-01-01 00:00:00 — Statistiken omfattar inte företag som nyregistrerats eller nyaktiverats på grund av ägarbyte, ändring av företagsform eller annan företagsombildning. De nya företagen 2001 sysselsatte tillsammans 60 331 personer, vilket är en minskning med Trots nedgång har antalet sysselsatta i nystartade företag ökat med . Män dominerar nyföretagandet. Av de nystartade företagen 2001 leddes av enbart män och av enbart kvinnor, vilket är ungefär samma andel som 1999 och 2000. Andelen nystartade företag med kvinnlig ledning har dock ökat då den låg . Genomsnittsåldern på en företagare 2001 var . av nyföretagen startades av en person med utländsk härkomst. fattade tingsrätterna beslut om 7 883 konkurser varav 7 433 avsåg företag och 450 avsåg privatpersoner. Det var en ökning för företagskonkurser jämfört med , men en minskning för privatpersoner. I genomsnitt gick 30 företag i konkurs per arbetsdag. Motsvarande antal för var 85 stycken per arbetsdag. Antalet anställda som berördes av dessa företagskonkurser uppgick till 24 060, vilket är en ökning jämfört med . Inte har lika höga siffror uppmätts. var det län där antalet anställda i konkursföretag var flest. I och uppmättes de kraftigaste ökningarna vad gäller antalet anställda i företag i konkurs. och hade högst andel konkurser av det totala antalet företag i länen, . Några av de värst drabbade branscherna var detaljhandel och parti- och agenturhandel (ej motorfordon) samt byggindustri. Flest antal anställda som berördes av konkurser fanns inom branschen Datakonsulter och dataservicebyråer. Antalet drabbade inom denna bransch fyrdubblades jämfört med . Drygt hälften av nystartade företag var fortfarande verksamma efter start Av de företag som startades var fortfarande verksamma . På regional nivå var överlevnadsgraden högst i och län där tre av fem företag fortfarande var verksamma efter start. I vart tredje län hade företagen, oavsett bransch, en överlevnadsgrad som var lägre än genomsnittet för landet (Uppföljning av nystartade företag, , S2002:003). Av de företag med kvinnlig ledning som startades var knappt hälften fortfarande verksamma . Detta kan jämföras med företag med manlig ledning där överlevnadsgraden var . Högst överlevnadsgrad hade dock företag med gemensam ledning. Dessa företag hade en överlevnadsgrad på . Tjänsteföretagen hade en lägre överlevnadsgrad jämfört med företagen inom industrisektorn (jämfört ). Högst överlevnadsgrad, , uppvisades inom byggbranschen, medan lägst överlevnadsgrad noterades inom varuhandel, hotell- och restaurangverksamhet. Av dessa var hälften fortfarande verksamma efter start. De snabbast växande företagen i hade mellan åren 1996 2001 en högre tillväxttakt än övriga europeiska företag, som ingår i listan över 500 snabbast växande. Sysselsättningsökningen i de svenska företagen skedde främst inom företag med färre än 100 anställda 1996. Antalet nystartade företag sjönk 2001 jämfört med som antalet konkurser steg. startades i samt de övriga storstadsregionerna. Företag inom tjänstesektorn var 2001 klart dominerande bland de nystartade företagen. Förutsättningarna för att starta och driva företag påverkas av flera politikområden såsom bl.a. skatte-, arbetsmarknads-, utbildnings-, regional utvecklings- och forskningspolitik. Näringspolitiken syftar i huvudsak till att underlätta företagandet i praktiken. Inriktning inom respektive delområde Redovisningen i detta avsnitt följer förslag till ny indelning av verksamheten inom politikområdet Näringspolitik. Redovisningen av insatser och resultat längre fram i kapitlet struktureras dock enligt de verksamhetsområden som gäller . Förslag på ny indelning av verksamheten är: N Kapitalförsörjning N Entreprenörskap, information, rådgivning och kompetensutveckling 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 N Enkla och ändamålsenliga regler, tillstånd och tillsyn N Väl fungerande marknader N Forskning och utveckling N Omvärldsanalys, utvärdering och statistik Framöver avser regeringen att utforma mål för respektive delområde samt i möjligaste mån identifiera relevanta resultatindikatorer. En effektivt fungerande kapitalmarknad är en grundförutsättning för skapandet av nya företag och tillväxt i befintliga företag. Kapitalmarknaden är ett område inom vilket huvudsakligen privata aktörer står för verksamheten. Det finns dock brister i marknadens utbud av kapital och stora geografiska skillnader. Bristerna kan bl.a. bero på svårigheter med riskbedömningen i samband med lån till nya och små företag eller bristande lönsamhet för lån av ringa storlek. Svårvärderade realsäkerheter i vissa regioner och branscher kan vara andra anledningar liksom bristande erfarenheter i samband med hanteringen av lån till vissa grupper. För att motverka dessa brister, och i vissa skeden också bidra till att utveckla marknaden, bör staten ha ett antal instrument för att komplettera marknaden. Staten kan påverka småföretagens kapitalförsörjning genom främst riskkapital, lånekapital och bidrag. Även skattelagstiftningen har betydelse för företagens kapitalförsörjning. För att öka utbudet av kapital till nya, tillväxtinriktade företag som grundar sin verksamhet på ny teknik har staten erbjudit så kallad såddfinansiering (vanligtvis villkorslån). , som tidigare i huvudsak hanterade dessa ärenden, och () träffade en överenskommelse med den statliga Stiftelsen Industrifonden om samverkan kring denna form av finansiering. Samarbetet innebär att stödet får en stabil och kraftfull finansiering som statens utbud av kapital till företag i tidig utvecklingsfas samordnas. Regeringen följer noga det samarbete som inletts och avser att skapa goda förutsättningar för att samarbetet skall kunna fortsätta och utvecklas. Regeringen anser att den statliga kapitalförsörjningen i större utsträckning bör fokuseras till dessa tidiga utvecklingsfaser. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Den statliga Stiftelsen () beviljar ekonomiskt stöd till innovationer i tidiga utvecklingsstadier i huvudsak till enskilda uppfinnare. Verksamheten upphör 2004. För att säkerställa att motsvarande verksamhet finns kvar även , påbörjade och ett arbete med att samordna SIC:s verksamhet med ALMI:s rådgivnings- och finansieringsverksamhet. bör innovationsverksamheten fullt ut integreras med övrig statlig rådgivning och finansiering och ses i ljuset av att en ny innovationsstrategi utformas. Bland nystartade företag är majoriteten s.k. levebrödsföretag med en lokal marknad. Företagen har i de flesta fall relativt små finansieringsbehov men kan ändå ha svårt att få nödvändig finansiering på kapitalmarknaden. Svårigheterna med anskaffning av små krediter har tidigare bedömts vara ett problem för huvudsakligen kvinnor, invandrare och ungdomar. Efterfrågan har av och andra aktörer dock bedömts vara hög i hela gruppen nyföretagare och småföretagare. Därför inför regeringen ett system med generella företagarlån som administreras av . Det är dock angeläget att de tidigare prioriterade grupperna, kvinnor och ungdomar ges fortsatt prioritet, eftersom företagandet bland dessa grupper är lågt. Statliga lånegarantier är ett alternativ till direkta statliga lån och har ibland hävdats vara ett mer effektivt sätt att förbättra kredittillförseln till småföretag. Ett garantisystem bygger på att staten garanterar banklån, och delar risktagandet med banken eller något annat privat låneinstitut. En fördel med ett sådant system kan t.ex. vara att utbudet av privata aktörer som erbjuder lånefinansiering till företag ökar genom banksektorns engagemang. Eventuellt skulle ett utvecklat lånegarantisystem kunna ersätta några av statens kapitalförsörjningsinsatser. bereder ett förslag att skall administrera ett utvecklat lånegarantisystem . Regionala kreditgarantiföreningar är en ny form av organisation för finansieringslösningar i . I framför allt södra har kreditgarantiföreningar funnits . En kreditgarantiförening ställer garantier för lån och andra krediter som småföretagare har behov av för sin rörelse. Verksamheten är tänkt att bygga på privat finansiering från lokala företagare. Regeringen anser att det är viktigt att främja framväxten av lokala initiativ inom detta område. Särskilda medel anslås inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling till information om kreditgarantiföreningar. påbörjades en integration mellan och . Regeringens avsikt är att integrationen skall fullföljas. Därigenom möjliggörs en samordning av insatser och resurser för företagsutveckling på central nivå. Behovet av samordning och effektivisering av de insatser och organisationer som verkar för företagsutveckling på regional nivå är dock fortsatt mycket stort. Regeringen har därför tillsatt en utredare som skall lämna förslag till inriktning, effektivisering och organisering av statens insatser för företagsutveckling på regional nivå (Insatser för tillväxt och företagsutveckling på regional nivå, dir 2001:103). Utredaren skall lämna sitt betänkande till regeringen . I avvaktan på ställningstaganden har avtalen mellan och de regionala delägarna förlängts . Entreprenörskap, information, rådgivning och kompetensutveckling Ett mått på den entreprenöriella nivån i ett land är andelen i arbetskraften som driver ett företag. Enligt SCB består av den svenska arbetskraften av företagare. Denna andel har ökat sedan börjat av , men ligger på ungefär samma nivå som 1995. var andelen och 1995 var andelen 8,28 procent.3 placerar sig i mitten vid en jämförelse med 11 andra EU-länder. Enbart av företagarna i är kvinnor. Av de 11 länder som ingår i jämförelsen, är det bara , och som har en lägre andel kvinnliga företagare. Detta kan jämföras med och där av företagarna är kvinnor (Benchmarking av näringspolitiken 2002, Ds 2002:20). 3 Till företagare räknas de som i Arbetskraftsundersökningen uppger att de är företagare. Även anställda i eget aktiebolag som uppger att de är företagare ingår. Med tanke på den höga andelen kvinnor i den svenska arbetskraften är den låga andelen kvinnliga företagare anmärkningsvärd. För att förbättra möjligheterna för kvinnor och invandrare att starta och driva företag avsätts till åtgärder som främjar kvinnors och invandrares företagande. Regeringen ökar också stödet till kooperativ företagande med . Utöver dessa särskilda satsningar krävs ytterligare åtgärder som allmänt främjar företagandet i . Det är regeringens uppfattning att intresset för att starta och driva företag i hög utsträckning handlar om människors inställning till företagande. Det handlar om att individen skall kunna se företagande som alternativ till anställning och om att samhället skall ha en positiv attityd till företagande och entreprenörskap. Re- geringen avser att fatta beslut om ett nationellt entreprenörskapsprogram med särskild inriktning mot ungdomar. Programmet skall bedrivas . För att ytterligare stimulera ungdomars intresse för teknik och företagande påbörjades en försöksverksamhet med kommunala entreprenörskaps- och teknikskolor. Intresset från kommunerna har varit mycket stort och några kommuner har redan påbörjat en uppbyggnad av verksamheten. Tillgängligare information till företagare Företagarguiden är en s.k. Internetportal där relevant information till etablerade och blivande företagare är samlad. Ett tjugotal myndigheter ingår i samarbetet som leds av . Regeringen kommer även 2003 att ge särskilt stöd för att utveckla samt marknadsföra guiden. Utvecklingen av portalen är ett vikigt medel i regeringens strävan att underlätta för företagarna att inhämta företagsrelevant myndighetsinformation. Kompetensutveckling inom design- och miljöområdet Design av varor och tjänster får allt större betydelse för företagens tillväxt. Inom näringspolitiken har designbegreppet därför vidgats från industriell formgivning till att också omfatta design av tjänster och hela miljöer. Medveten design stärker näringslivets och det offentligas kvaliteter och utvecklingskraft. Därför föreslår regeringen att ytterligare medel avsätts för att 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 stärka design som ett medel för näringslivsutveckling. Regeringen har uppdragit åt Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID) att i samarbete med Fö- reningen Svensk Form utarbeta ett förslag till nationellt designprogram för utvecklingskraft inom näringsliv och offentlig verksamhet. Programmet tar sin utgångspunkt i begreppet ger omtanken form. Nytänkande utifrån omtanke har varit centralt för exportsuccéer som och . Genom att bygga vidare på denna svenska tradition avses programmet att fokusera på ett antal symbolområden som knyter an till vårt samhälles tradition av innovativ omtanke. Visionen är att skall vara världsledande på design. Det skall visa sig i varor, tjänster, miljöer och kommunikation som möter människors behov av nytta, hälsa, lust och en god miljö. Programmet skall bygga på samverkan mellan näringslivet och det offentliga och insatserna kommer att koordineras med andra initiativ, främst inom närings-, regionala utvecklings-, kultur- , utbildnings- och miljöpolitiken. Hänsyn till miljön har alltmer blivit ett konkurrensmedel för företagen. För att kunna bibehålla sin konkurrensförmåga gentemot de större företagen samt för att kunna konkurrera om uppdrag som underleverantörer till de stora företagen måste även de mindre företagen i ökad grad integrera miljöhänsyn i sin verksamhet. fullföljer sitt program för miljödriven affärsutveckling som inleddes . Programmet syftar till att företagen till fullo skall kunna utnyttja marknadsmöjligheterna som ett miljöanpassat arbete ger bl.a. genom att arbeta med en livscykelbaserad ansats redan vid utformning av varan eller tjänsten. , och bedriver också projekt inom området hållbar utveckling. En kraftsamling på området bör åstadkommas genom en förbättrad samordning mellan dessa insatser. Ett viktigt område för att öka tillväxten i är turismen. kom regeringen och Rese- och Turistindustrin i , RTS, överens om att initiera en process som via konkreta åtgärder skall öka attraktionskraft som turistland och stärka tillväxten i svensk rese- och turistindustri. Arbetet förutsattes utmynna i en nationell strategi för den svenska turistnä- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 En särskild grupp, den s.k. Framtidsgruppen, etablerades med representation från såväl staten som turistnäringen. överlämnade Framtidsgruppen sin slutrapport strategier för tillväxt i den svenska rese- och turistindustrin. Tillsammans tar staten och näringen ett ansvar för att successivt implementera Framtidsgruppens strategi och förslag på åtgärder utifrån en uppgjord ansvars- och rollfördelning. Denna process bedöms pågå under minst en treårsperiod och skall kontinuerligt följas upp och utvärderas. Arbetet bör koordineras med de regionala tillväxtavtalen där turism ingår som en viktig del i flertalet regioner och även med de kommande regionala tillväxtprogrammen. Det är viktigt att sträva efter att villkoren för företagen i den svenska rese- och turistindustrin så långt möjligt jämställs med vad som gäller i viktiga konkurrentländer. Likaså är det viktigt att villkoren är sådana att turistföretagen inte missgynnas jämfört med företag i andra branscher. Särskilt viktigt är detta när tjänstesektorn växer. Ett annat område som har betydelse för utveckling och kvalitetssäkring av vissa verksamheter är kunskap och information om landets geologiska beskaffenhet. Regeringen anser att det är angeläget att samhället, via geologiska undersökning (SGU), tillhandahåller geologiskt underlagsmaterial så att företag, myndigheter, kommuner och andra organisationer får tillgång till material om vårt lands geologi. Eftersom geologin är en av de grundläggande förutsättningarna för det ekologiska systemet är sådan kunskap också en viktig del i ett effektivt arbete för hållbar utveckling. Enkla och ändamålsenliga regler, tillstånd och tillsyn Enklare att starta och driva företag I en enkätstudie , initierad av Europeiska kommissionen, fick företag inom EU ange det huvudsakliga hindret för företagande. Nästan en fjärdedel av de undersökta svenska företagen uppgav brist på kvalificerad arbetskraft som det största hindret, vilket är något högre än EU-genomsnittet. ansåg att den administrativa bördan var det huvud- sakliga hindret, vilket kan jämföras med EU- genomsnittet på . I en rangordning efter andel företag som anger att det inte finns några hinder för företagande placeras på en fjärde plats av EU-länderna. ITPS har av regeringen fått i uppdrag att utveckla en metod som gör det möjligt att kvantitativt mäta och samla in statistik över den administrativa börda som uppstår i företagen till följd av olika regelverk. Mätmetoden kommer att tas fram i samarbete med näringslivet. Regeringen avser att redovisa mål och mätmetoder avseende detta . kommer ett handlingsprogram att tas fram med sikte på att nå det uppsatta målet. För att uppnå målet med regelförenklingsarbetet kommer granskningen inom av lagar och förordningar att fortsätta vara en prioriterad uppgift. Detsamma gäller utbildningsinsatser gentemot Regeringskansli, myndigheter och utredningsväsende. De områden som kommer att prioriteras är skatte-, miljö- och arbetsrättslagstiftningen. Ett hinder mot att starta företag är den tid som den administrativa processen tar. Europeiska kommissionen har gjort en studie som redovisar tidsåtgången för myndigheternas handläggningstider samt obligatoriska aktiviteter innan registeransökan kan lämnas in. Enligt denna studie har jämfört med många andra EU-länder en lång förberedelsesamt handläggningstid för att registrera företag (Europeiska Kommissionen, Benchmarking the Administration of Start-ups). För att underlätta registreringen av företag arbetar () tillsammans med () med ett IT- projekt (Kontakt N), som skall resultera i att den blivande företagaren endast skall behöva vända sig mot en gemensam kontaktyta. Handläggningsrutinerna hos de två myndigheterna skall dessutom samordnas så att samtliga registreringar kan genomföras utan onödiga ledtider. Myndigheterna arbetar även med att så långt som möjligt samordna berörda myndigheters uppgiftskrav samt verka för en standardisering av företagens uppgiftslämnande. En första version av Kontakt N driftsattes . PRV och RSV arbetar nu med att åstadkomma en helt igenom elektronisk ansökningsprocess. Regeringen anser att det är mycket viktigt att det kommer förändringar till stånd som underlättar registrering av företag och att de möjligheter som den nya tekniken innebär tillvaratas. För att möjliggöra elektronisk ingivning av företagsuppgifter anser regeringen emellertid att en noggrann analys måste göras av de olika formkraven i befintliga författningar och syftena med dessa för att kontrollera om dessa syften lika väl kan tillgodoses med elektroniska rutiner. Regeringen kommer att möjliggöra för enskilda näringsidkare att ansöka om registrering elektroniskt . För detta krävs endast begränsade författningsändringar. En promemoria med förslag om elektroniskt kungörande av företagsuppgifter bereds i och kommer att remitteras . Utredningen som sett över redovisade sitt förslag . Utredaren föreslår att PRV delas i ett Patentverk respektive ett Bolagsverk. Förslaget har varit föremål för remissmöte och bereds vidare inom . Förbättrad service från myndigheter Myndigheternas attityder, kvalitet och kompetens i frågor som rör småföretag har stor betydelse för hur företagarna upplever landets företagsklimat. Regeringen har därför i två undersökningar, genomförda 1999 och 2002, frågat ett tiotal myndigheters företagskunder hur de uppfattar myndigheternas information, service och tillgänglighet. Undersökningen är ett stöd i myndigheternas kvalitetsarbete och i statens styrning av dessa vad gäller förenklingar och förbättringar för småföretag. Undersökningen kan också användas av myndigheterna för att göra jämförelser med och lära av varandra. Re- geringens ambition är att sätta upp ett konkret mål som tar sikte på att successivt förbättra myndigheternas service till företag. Beslut om tillstånd enligt minerallagen (1991:45) medverkar till att landets geologiska förutsättningar undersöks och tillvaratas så att fler gruvor kan etableras. Regeringen avser att senare återkomma till med en proposition om ändring i minerallagen. Syftet är att lagen i högre grad skall bidra till en förbättrad balans mellan gruvnäringens behov, markägarnas intresse och hänsyn till miljön. SGU:s uppdrag att avveckla och miljösäkra det statliga gruvfältet i och de anläggningar för oljelagring som staten hållit av beredskaps- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 skäl för industrins behov genomförs enligt plan. Detta är statens ansvar enligt principen att verksamhetsutövaren svarar för återställning. En effektiv konkurrens bidrar till högre tillväxt genom effektiv resursanvändning och dynamiska marknader. En effektiv konkurrens innebär att konsumenterna får möjlighet att välja mellan flera producenter och produkter till lägre priser. En väl fungerande konkurrens skapar också förutsättningar för bättre service och kvalitet. Både och publicerar regelbundet statistik över prisnivåer i olika länder. brukar i sådana sammanställningar tillhöra de länder som har hög prisnivå. Enligt statistik låg prisnivån i över EU- genomsnittet . I en annan prisjämförelsestudie som genomfördes av 2000 konstaterades att den svenska prisnivån i genomsnitt låg över genomsnittet. Verket bedömde att knappt hälften av denna prisskillnad till betydande del berodde på bristande konkurrens (Varför är de svenska priserna så höga? rapportserie 2000:2). Den höga svenska prisnivån på dagligvaror har uppmärksammats i flera studier. Matkostnaderna utgör en stor utgift för konsumenterna. Regeringen har därför gett i uppdrag att kartlägga och analysera strukturella problem inom dagligvaruhandeln samt att ytterligare analysera förekomsten av och orsaker till en hög prisnivå på den svenska marknaden. Uppdraget kommer att slutredovisas . En mätning av som låtit genomföra 2001 visar att av småföretagen och av de större företagen tror att kartellbildningar förekommer i svenskt näringsliv. För att effektivisera arbetet med att bekämpa karteller presenterade regeringen ett lagförslag i proposition Ändringar i konkurrenslagen för effektivare kartellbekämpning (2001/2002: 167). Förslagen innebär bl.a. att konkurrensskadeavgiften kan efterges eller reduceras för den som avslöjar en kartell och underlättar utredning. Vidare stärks sekretesskyddet för den som lämnar uppgifter om olagliga samarbeten. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 antagits av och de nya reglerna har trätt i kraft (bet. 2001/02:NU16, rskr. 2001/02:318). En annan fråga som regeringen uppmärksammar är konkurrenssituationen mellan offentliga och privata aktörer. Skälet är att en rad problem uppkommer då offentliga aktörer bedriver konkurrensutsatt verksamhet. Det är särskilt små företag som drabbas eftersom de ofta bedriver verksamhet inom de sektorer där offentliga aktörer också agerar. Frågan om att införa en konfliktslösningsregel i konkurrenslagen bereds inom . Inriktningen i arbetet är att ett förslag till lagregel som har uppslutning både från offentlig och privat sektor skall kunna presenteras före utgången av 2002. Forskning och utveckling är en tillväxtfaktor av strategisk betydelse för näringslivet. En effektiv kompetensförsörjning och ett väl fungerande samarbete mellan forskningsinstitut, företag, universitet och högskolor är viktiga för en gynnsam utveckling. Näringspolitikens insatser inom forskning och utveckling är nära kopplade till de insatser som görs inom politikområde Forskningspolitik. avser regeringen att arbeta med innovationsfrågorna och ta fram en innovationsstrategi. Innovationspolitiken skall främja nyskapande och nyttiggörande av kunskap. Den skall leda till aktiviteter och produkter som kan ge ett hållbart mervärde som bidrar till att uppfylla regeringens mål om tillväxt, välfärd och en god miljö. Frågor med koppling till forskning kommer att inta en viktig roll i denna strategi. För att forskningsresultat skall bidra till tillväxten måste de omsättas i innovationer, dvs.