prop · GQ031d16 · 2003-01-01 00:00:00 — Ett annat prioriterat område för HomO var att aktualisera frågor om icke-diskriminering oavsett sexuell läggning när det gäller barn och ungdomars situation, skola och utbildning. HomO utvecklade sitt utbildnings- och informationsmaterial, både i pappersform och på sin webbplats. Tillsammans med de övriga ombudsmännen inrättade HomO en gemensam webbplats: . Sidan riktar sig till fackliga företrädare, arbetsgivare, branschorganisationer och alla andra som arbetar för att förebygga diskriminering. Åtgärder utanför verksamhetsområdet vidtas framför allt av (utgiftsområde 14), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) (utgiftsområde 8) och (utgiftsområde 9). En lag om likabehandling av studenter i högskolan trädde i kraft . Lagen har till syfte att motverka diskriminering på grund av könstillhörighet, etnisk tillhörighet, sexuell läggning samt funktionshinder på högskoleområdet. Det europeiska gemenskapsinitiativet Equal syftar till att genom transnationellt samarbete främja nya metoder för att motverka all slags diskriminering och ojämlikhet i anknytning till arbetsmarknaden. Två svenska projekt som arbetar mot diskriminering på grund av sexuell läggning har fått finansiering genom Equal. De verkar inom den kommunala barn- och äldreomsorgen, respektive , försvaret och polisen. Projekten kommer att pågå till 2004. lämnade sitt betänkande Ett utvidgat skydd mot diskriminering (SOU 2002:43). I betänkandet föreslås att HomO skall få tillsynsansvar över den nya lagen om förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Regeringen har givit en ny parlamentarisk kommitté (N 2002:06) i uppdrag att bl.a. överväga en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden (dir. 2002:11). Kommittén skall även överväga en samordning eller sammanslagning av några eller samtliga ombudsmän mot diskriminering. Kommittén skall redovisa uppdraget . arbetar med frågor som rör diskriminering på grund av sexuell läggning ur ett hälsoperspektiv. Institutet initierar forskning, tar fram utbildningsmaterial, anordnar seminarier, administrerar en forskningsdatabas m.m.. Tabell 7.1 HomO:s ärendestatistik Antalet ärenden hos HomO minskade jämfört med . Framför allt minskade antalet initiativärenden, medan antalet anmälningsärenden endast minskade marginellt. Arbetslivsärendenas andel av diskrimineringsanmälningarna ökade från en tredjedel till hälften jämfört med året innan. inkom drygt 600 telefonsamtal och cirka 200 förfrågningar per brev och e-post av informations- eller rådgivningskaraktär. Mängden telefonförfrågningar ökade med jämfört med . män som kvinnor hörde av sig med frågor och den övervägande delen av förfrågningarna gällde andra delar av samhällslivet än arbetsmarknaden. Samtalen om arbetslivet rörde i ungefär samma omfattning offentlig och privat sektor. deltog vidare medarbetare vid HomO i externa utbildnings- och informationsarrangemang vid omkring 75 olika tillfällen. Det innebar en ökning jämfört med med . Regeringen kan konstatera att intresset i samhället för frågor som rör homo- och bisexuellas rättigheter har ökat . Regeringen bedömer att HomO:s intensiva insatser har bidragit till att arbetet mot diskriminering på grund av sexuell läggning har gått framåt. HomO och diskrimineringsfrågorna har fått mycket uppmärksamhet i medierna. (N 2002:06) har fått i uppdrag att se över ansvarsområden och uppgifter för bl.a. HomO. Regeringen kommer att avvakta resultatet från detta arbete innan någon fördjupad prövning av HomO kan bli aktuell. påpekade i betänkande 2001/02:AU1 att verksamhetsområdet har större räckvidd än målet för politikområdet, samt att regeringen så långt som möjligt bör eftersträva mät- och uppföljbara mål. Regeringen avser att genomföra en samlad översyn av verksamhets- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 områden, mål och resultatindikatorer för utgiftsområdet och återkommer till i budgetpropositionen . Kunskapen om hur vanligt det är att människor utsätts för diskriminering är begränsad. I en undersökning 1998 angav över hälften av arbetsgivarna att en arbetssökandes homosexuella läggning skulle vara negativ eller åtminstone skulle kunna ha betydelse för ett anställningsbeslut. I studien /vanföreställningar. Allmänhetens attityder till homosexualitet (2002) anges att inställningen till homosexuella är förhållandevis mer positiv i än i många andra länder. Enligt undersökningen uppskattas att mellan var fjärde och var tredje invånare är mer eller mindre negativ till homosexuella. Skillnaderna mellan olika befolkningsgrupper och olika delar av landet kan dock vara stora. Kännedom om homosexuella och erfarenhet av människor med denna läggning har stor betydelse för att minska de negativa uppfattningarna. Det är svårt att mäta diskrimineringens omfattning och utveckling. För att insatserna skall kunna bedömas i förhållande till målet krävs jämförande studier av upplevelsen av diskriminering. Någon sådan studie har inte genomförts i och regeringen kan därför inte bedöma måluppfyllelsen. Om en sådan studie visar en minskning av diskrimineringen återstår svårigheten att avgöra i vilken utsträckning utvecklingen beror på HomO:s insatser. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 8 Verksamhetsområde Medling och lönebildning Verksamhetsområdet och lönebildning omfattar verksamhet inklusive statistikansvaret för den officiella lönestatistiken. Målet för verksamhetsområdet är arbetsfred och en lönebildning i samhällsekonomisk balans. Följande indikatorer utgör en del i bedömningsunderlaget för insatserna inom verksamhetsområdet. Antalet medlingsärenden i avtalsförhandlingar på riksnivå Antalet förlorade arbetsdagar på grund av konflikt Den totala löneutvecklingen inom näringslivet, mätt som procentuell förändring från föregående år i förhållande till euroområdet och Löneutvecklingen på hela arbetsmarknaden Lönebildningen har en avgörande betydelse för den samhällsekonomiska utvecklingen. Sysselsättningen och inflationstrycket i ekonomin påverkas i hög utsträckning av hur väl lönebild- Formerna för lönebildningen är enligt regeringens mening i första hand en fråga för arbetsmarknadens parter. Avtal är att föredra framför lagstiftning eftersom ett brett samförstånd mellan parterna skapar stabilitet och legitimitet åt träffade överenskommelser. Därutöver behövs ett starkt nationellt ramverk för lönebildningen. I syfte att förbättra förutsättningarna för en väl fungerande lönebildning inrättades . har i uppgift att medla i arbetstvister och verka för en väl fungerande lönebildning. Institutet skall bidra till en fredlig lösning av arbetstvister och medverka till att arbetsmarknadskonflikter undviks eller upphör utan att åsidosätta målet om en väl fungerande lönebildning. Avtalsrörelsen omfattade större delen av arbetsmarknaden. Förhandlingarna kännetecknades av ett stort antal medlingsinsatser men få utlösta konflikter. förordnade medlare i 20 tvister på central nivå på avtalsområden som inte omfattas av förhandlingsordningsavtal liknande det så kallade industriavtalet. I syfte att säkra tillgången på medlare anordnade seminarier för information och erfarenhetsutbyte mellan erfarna och nya medlare. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Inom ramen för uppgiften att främja en väl fungerande lönebildning anordnade en rad seminarier med deltagare från arbetsmarknadens parter. Frågor som har behandlats är bland annat de samhällsekonomiska förutsättningarna för lönebildningen och jämställdhet i lönebildningen. presenterade sin första årsrapport om avtalsrörelsen och lönebildningen. Rapporten beskriver avtalsrörelsen och analyserar lönebildningen utifrån olika perspektiv som jämställdhet och konkurrenskraft. tog över statistikansvaret för den officiella lönestatistiken från . I syfte att få underlag för framtida förbättringar av lönestatistiken har inlett samråd med lönestatistikens användare. har regeringens uppdrag att ge ut en rapport som analyserar de samhällsekonomiska förutsättningarna för löneförhandlingarna. Tabell 8.1 Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt 1997-2001 1997 1998 1999 2000 2001 23 600 1 700 78 800 300 11 100 Antalet arbetsdagar som gick förlorade genom arbetsinställelser uppgick till 11 098. har antalet förlorade arbetsdagar varit färre endast . Med tanke på att avtalsrörelsen omfattade större delen av arbetsmarknaden var antalet konfliktdagar påtagligt lågt. Tabell 8.2 Totala löneutvecklingen inom näringslivet 1997-2001. Procentuell förändring från föregående år. Löneutvecklingen i har legat något över den i euroområdet och i den senaste treårsperioden. Skillnaden var dock mindre än . Målet för verksamhetsområdet och lönebildning är arbetsfred och en lönebildning i samhällsekonomisk balans. Tabell 8.3 Löneutveckling för hela arbetsmarknaden 1997- 2001. Procentuell förändring från föregående år. 1997 1998 1999 2000 2001 4,5 3,8 3,4 3,7 4,3 Av tabell 8.3 framgår att de svenska löneökningarna var högre om även den offentliga sektorn beaktas. Diagram 8.1 Antal medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar Sedan avtalsrörelsen har lönebildningen fungerat relativt väl. Förhållandevis måttliga nominella löneökningar har givit påtagliga ökningar av reallönerna som sysselsättningen har ökat. och efterföljande samarbetsavtal på andra områden har haft en positiv inverkan på utvecklingen. Löneutvecklingen i har dock varit något snabbare än i euroområdet. Det finns en risk att denna skillnad åter ökar. Givet en likartad produktivitetsutveckling är det inte samhällseko- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 nomiskt hållbart med en snabbare löneutveckling i än i våra konkurrentländer. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 9 Förslag inom arbetslivspolitiken 1Inklusive beslut om en minskning om 5 150 tkr till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 2Motsvarar 573 668 tkr prisnivå. Anslaget avser kostnader för personal, lokaler samt övriga förvaltningskostnader vid . Anslaget omfattar även kostnader för bl.a. den regionala skyddsombudsverksamheten och tidningen . Anslagssparandet uppgick till . Av dessa härrör från myndighetens förvaltning, 19 miljoner från den regionala skyddsombudsverksamheten och från trepartssamtalen. Regeringen beslutade att dra in av anslagssparandet. Regeringen föreslår på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen att får en bemyndiganderam för anslaget 23:1 . Den medger att myndigheten får besluta om utbildningsinsatser för regionala skyddsombud som medför utgifter för . Regeringen föreslår att bemyndiganderamen uppgår till för att ingå ekonomiska åtaganden . Budget för anslaget uppgick till . Prognosen för anslaget är . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.2 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får (Intäkt -kost- (varav tjänsteexport) (9 465) (8 056) (1 409) (varav tjänsteexport) (7 800) (7 300) (varav tjänsteexport) Uppdragsverksamheten omfattar huvudsakligen den avgiftsbelagda informationsverksamheten, men även tjänsteexport och försäljning från informationssystemet om arbetsskador (). Omfattningen av tjänsteexporten minskar . håller på att avsluta sina tre twinningprojekt i 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Resultatet av uppdragsverksamheten beräknas bli negativt . Regeringen föreslår att anslaget 23:1 tillförs ytterligare för den regionala skyddsombudsverksamheten . Regeringen föreslår även att anslaget tillförs ytterligare för att förstärka tillsynsverksamheten . Regeringen föreslår också att anslaget tillförs ytterligare för en informationssatsning. En förutsättning för denna satsning är att parterna medverkar både i genomförande och finansiering. Regeringen föreslår vidare att anslaget tillförs avseende bidrag till standardisering, forskning och utveckling inom experimentell teknik m.m. Myndigheten har tidigare disponerat medel för denna verksamhet inom utgiftsområde 24 Näringspolitik under anslag 38:12 Bidrag till standardisering och FoU inom experimentell teknik m.m. Tabell 9.5 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att anslaget minskas med för att finansiera överflyttningen av BSC (se avsnitt 9.2. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Tabell 9.4 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 23:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Utestående åtaganden vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 1Förslag i tilläggsbudget i samband med budgetproposition. 2Utgiftsutfall till följd av ingångna åtaganden. 1Inklusive beslut om 9 150 tkr till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 2Motsvarar 296 253 tkr prisnivå. Anslaget avser kostnader för forsknings- och utvecklingsverksamhet, inklusive samarbetsavtal med externa parter samt utbildningsverksamhet och annan kunskapsförmedling (bibliotek och information). Anslaget omfattar även kostnader för personal och lokaler samt övriga förvaltningskostnader vid . har flera åtgärder vidtagits för att utveckla verksamheten vid och klara kraven på att uppnå en budget i balans. En strategi har tagits fram för perioden 20022006 där bland annat kompetensområden för institutets verksamhet har definierats. Utifrån strategin har en kompetensprofil tagits fram. Kompetensområdena Arbetshälsa och Arbetets organisering har prioriterats jämfört med tidigare fördelning. har genomfört externa rådslag som bl.a. resulterat i att myndigheten kommer att utveckla nya former för systematiska kontakter med näringsliv och arbetsmiljöpraktiker. Bedömningen är att rådslagen kan utgöra ett viktigt led i att relevanssäkra det vetenskapliga arbetet vid institutet. forsknings- och utvecklingsverksamhet är organiserad i olika program. har vissa program avvecklats och andra programområden slagits samman. Härigenom har antalet program minskats från 21 till 11. De laborativa programmen i har fått en ny hemvist inom universitetens ram. Det har medfört besparingar för som forskningen har kunnat leva vidare i liknande akademisk miljö. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 har gått igenom alla externa samarbetsavtal i syfte att uppfylla regeringens riktlinje att endast skall finansiera sådan forskning där institutet självt aktivt deltar med egen personal. har avvecklat långsiktiga åtaganden gentemot i första hand och , där personal och verksamhet från tidigare omstruktureringar förts över till universiteten. Kostnader för samarbetsavtal har genom avvecklingen minskats med ca . Den totala kostnaden för verksamhet uppgick till , varav utgjordes av kostnader för personal och av övriga driftskostnader. I driftskostnaderna ingår köpta forskningstjänster, . Verksamheten finansierades till från anslaget 23:2 och av verksamheten finansierades genom intäkter från bidrag. De största finansiärerna är , , Sida och EU. Finansieringen från EU ökade kraftigt . Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Regeringen anser att bör öka sin kostnadstäckning avseende den avgiftsbelagda verksamheten. Målet skall vara full kostnadstäckning i de fall där det är möjligt utan att det motverkar syftet med verksamheten eller strider mot annat regelsystem. Regeringen kommer att följa hantering av avgiftsfinansieringen och särskilt de tillfällen när full kostnadstäckning inte tillämpas. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen föreslår nu två ytterligare överflyttningar av forskningsprogram till lärosäten. Den ena överföringen rör forskning om belastningsskador. I enlighet med en avsiktsförklaring mellan och högskolan i föreslår regeringen att programmet i sin helhet, i fortsättningen benämnt (BSC), får ny hemvist i . BSC inrättas som en centrumbildning inom högskolan med en egen styrelse. Verksamheten skall utvärderas . Regeringen föreslår därför att anslaget 23:2 minskas med , som tillförs anslaget 23:73 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, . Utöver medel för löpande drift disponerar BSC , i likhet med övriga program inom institutet, medel för samarbetsavtal. BSC bör i ökad omfattning finansieras med externa medel. anser regeringen dock att BSC bör tillföras . Finansiering föreslås ske från 23:1 med motsvarande belopp. Den andra överföringen avser klimatforskning. I enlighet med en avsiktsförklaring mellan och föreslår regeringen att verksamheten får ny hemvist vid . Regeringen föreslår därför att anslaget 23:2 minskas med , som tillförs anslaget 25:22 , Forskning och forskarutbildning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, . Regeringen föreslår en satsning på företagshälsovårdsutbildning. Regeringen föreslår därför att tillförs anslaget 23:2 Vidare föreslår regeringen en förstärkning av isocyanatforskningen. Regeringen föreslår därför att tillförs anslaget 23:2 Anslaget tillförs som ersättning för för de statliga avtalsförsäkringarna. Dessa medel avser forskning och utveckling som sker vid lärosäten och som finansieras av . Ersättningen har tidigare betalats ut av , men skall betalas ut av . Premierna har tidigare finansierats genom utgiftsområde 16, anslaget 25:76 Universitets och högskolors för de statliga avtalsförsäkringarna, som upphör . Regeringen föreslår vidare att anslaget minskas med i samband med att regeringen skärper finansieringskravet för myndighetens avgiftsbelagda verksamhet. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . bör fortsätta att utveckla metoder där forskningen kan utvecklas i nära samarbete med privata och offentliga aktörer på arbetsmarknaden. Vidare bör arbetslivsforskningen även fortsättningsvis bedrivas i aktiv samverkan med regionala och lokala aktörer. bör fortsätta den ökade tydligheten i sina prioriteringar för verksamheten. Samverkan med andra forskande organisationer och praktiker bör fortsättningsvis ske inom ramen för tidsbegränsade projekt och innebära ett ömsesidigt mervärde för och dess samarbetspartner. har genomfört en utvärdering av de samarbetsavtal för regional verksamhet som löper ut . bör fortlöpande utvärdera och pröva sin verksamhet med syfte att åstadkomma en effektiv resursanvändning och ökat nyttiggörande av forskningsresultaten. Regeringen avser att följa detta arbete. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 9.8 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 23:2 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. har en bemyndiganderam för anslaget 23:2 . Den medger att myndigheten får besluta om bidrag och uppdrag som medför utgifter för budgetåret 20032005 inom en ram som, tillsammans med tidigare fattade beslut, får uppgå till högst för åren 20022005, inklusive tidigare åtaganden. bemyndiganderam minskades med jämfört med året innan. Regeringen föreslår att bemyndiganderamen uppgår till även . Tabell 9.9 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna åtaganden. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 9.323:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m Anslaget administreras av och avser bidrag till arbetsmarknadens parter. Främst går anslaget till arbetsmiljöutbildningar för fackliga förtroendemän och viss EU-bevak- ning. betalades ut till regionala skyddsombud, till funktionsutbildning och till EU-bevakning. Regeringen föreslår på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen att får en bemyndiganderam för anslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. Tabell 9.12 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden myndigheten får besluta om bidrag och uppdrag som medför utgifter för . Regeringen föreslår att bemyndiganderamen uppgår till för att ingå ekonomiska åtaganden . Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 9.11 Tabell Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Utestående åtaganden vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 1Förslag i tilläggsbudget i samband med budgetproposition. 2Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1 Motsvarar 19 971 tkr prisnivå. Anslaget avser kostnader för personal, lokaler samt övriga förvaltningskostnader vid Arbetsdomstolen. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Regeringen föreslår att överförs från anslaget 23:4 Arbetsdomstolen till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslaget 28:21 och landsarkiven för arkivkostnader avseende material som levererats från Arbetsdomstolen till . Tabell 9.14 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 23:4 Arbetsdomstolen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 9.523:5 för arbetstagares uppfinningar 1 Motsvarar 61 tkr prisnivå. Anslaget avser kostnader för nämndens verksamhet, som huvudsakligen består av arvodes- och ersättningskostnader. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 9.16 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 23:5 för arbetstagares uppfinningar Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 9.623:6 Internationella arbetsorganisationen () 1Motsvarar 26 681 tkr valutanivåer. Anslaget avser huvudsakligen kostnader för medlemsavgift till Internationella arbetsorganisationen (). En del av anslaget avser kostnader för deltagande i verksamhet och för . Utfallet översteg anslaget belopp med . Det beror delvis på en ogynnsam förändring av växelkursen mellan schweizerfrancen, som medlemsavgiften fastställs i, och den svenska kronan. Den förändrade växelkursen påverkar i än högre grad prognosen . Den relativt låga utgiftsprognosen beror på att delar av medlemsavgiften betalades in i förskott . beslutande församling, Internationella arbetskonferensen, antog arbetsprogram och budget för perioden 200203, omfattande totalt . Konferensen antog även en ny skala för medlemsländernas bidrag till organisationen. andel utgör av budget 2003. Länder som betalar sin avgift tidigt under budgetåret får ett avdrag följande år genom ett så kallat incentive scheme. Efter avdrag är medlemsavgift ca . Beloppet i kronor beror på rådande valutakurs vid betalningstillfället. Regeringen bedömer att anslaget bör justeras för växelkursens inverkan på medlemsavgift Regeringen föreslår att anvisar ett anslag om . Tabell 9.18 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 23:6 Internationella arbetsorganisationen () Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 9.723:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) 1Inklusive beslut om 500 tkr till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002. 2Motsvarar 4 493 tkr prisnivå.