prop · GQ0329 · 2003-01-21 00:00:00 — c)utveckla det civila samhällets, inbegripet ungdomars, möjligheter att i lämpliga fall delta i utformningen, genomförandet och granskningen av politiska program och strategier för hållbar utveckling på alla nivåer, d)bygga upp och, i tillämpliga fall, stärka den nationella kapaciteten för ett effektivt genomförande av . 128.Säkerställa tillgång, på nationell nivå, till miljöinformation och till juridiska och administrativa processer i miljöfrågor, samt allmänhetens deltagande i beslutsprocessen, i syfte att främja princip 10 i Riodeklarationen om miljö och utveckling, med fullt beaktande av principerna 5, 7 och 11 i deklarationen. 129.Stärka nationella och regionala informations-, statistik- och analystjänster som är relevanta för politiska program för hållbar utveckling, inbegripet statistik fördelad på kön, ålder och andra faktorer, och uppmuntra givarländer att ge utvecklingsländer finansiellt och tekniskt stöd för att förbättra sin kapacitet att utforma en politik och genomföra program för hållbar utveckling. 130.Uppmuntra fortsatt arbete med indikatorer för hållbar utveckling av länderna själva på nationell nivå, bland annat genom att integrera ett könsperspektiv, på frivillig grundval, i enlighet med nationella behov och prioriteringar. 131.Främja ytterligare arbete med indikatorer för hållbar utveckling, i enlighet med punkt 3 i beslut 9/4 av Kommissionen för hållbar utveckling51. 132.Främja utveckling och en bredare användning av jordobservationsteknik, inbegripet system för fjärranalys från satellit, global kartläggning och geografiska informationssystem, för att samla in högkvalitativ information om miljökonsekvenser, landanvändning och förändringar i landanvändning, bland annat genom skyndsamma insatser på alla nivåer för att a)stärka samarbetet och samverkan mellan globala observationssystem och forskningsprogram för integrerade globala observationer, med hänsyn till behovet av kapacitetsuppbyggnad och ett informationsutbyte mellan alla länder av information från markbaserade observationer, fjärranalys från satellit och andra källor, 51 of the Economic and , 2001, Supplement No. (E/2001/29), kap. I.B. b) utveckla informationssystem som möjliggör utbyte av värdefull information, inbegripet jordobservationsdata, c)uppmuntra initiativ och partnerskap för global kartläggning. 133.Stödja länder, i synnerhet utvecklingsländer, i deras nationella insatser för att a)samla in korrekt, långsiktig, konsekvent och tillförlitlig information, b)utnyttja satellit- och fjärranalysteknik för datainsamling och ytterligare förbättring av markbaserade observationer, c)ta fram, behandla och använda geografisk information genom att utnyttja den teknik som finns tillgänglig i form av fjärranalys från satellit, GPS (), kartläggning och geografiska informationssystem. 134.Stödja insatser för att förebygga och mildra konsekvenserna av naturkatastrofer, bland annat genom skyndsamma insatser på alla nivåer för att a)säkerställa ekonomiskt överkomlig tillgång till katastrofrelaterad information i förvarningssyften, b)omvandla tillgänglig information, särskilt från globala meteorologiska observationssystem, till användbara produkter . 135.Utveckla och främja en mer allmän tillämpning av miljökonsekvensbedömningar, bland annat som ett nationellt instrument, där så är lämpligt, för att ge ett betydelsefullt informationsunderlag för beslut om projekt som kan ha en betydande skadlig inverkan på miljön. 136.Främja och ytterligare utveckla metoder på politisk och strategisk nivå samt projektnivå för beslutsfattande för hållbar utveckling på lokal och nationell nivå, samt i lämpliga fall på regional nivå. I detta avseende understryka att valet av den metod som skall användas i länder bör motsvara landspecifika villkor och förhållanden, ske på frivillig grundval och ligga i linje med deras prioriterade utvecklingsbehov. Institutionellt ramverk för hållbar utveckling Ett effektivt institutionellt ramverk för hållbar utveckling på alla nivåer är avgörande för ett fullständigt genomförande av , för en uppföljning av resultaten av Världstoppmötet om hållbar utveckling och för att möta framväxande utmaningar för hållbar utveckling. Åtgärder som syftar till att stärka ett sådant ramverk bör grundas på bestämmelserna i samt på programmet för det fortsatta genomförandet av och principerna i Riodeklarationen om miljö och utveckling, och bör främja uppnåendet av de internationellt överenskomna utvecklingsmålen, inbegripet målen i Millenniedeklarationen, med beaktande av Monterreykonsensus och Skr. 2002/03:29 relevanta resultat av andra viktigare FN-konferenser och internationella Bilaga 2 Det bör ta hänsyn till alla länders behov och beakta utvecklingsländernas särskilda behov och medel för genomförande. Det bör leda till en förstärkning av internationella organ och organisationer som är inriktade på hållbar utveckling, som det respekterar deras befintliga mandat, samt förstärka relevanta regionala, nationella och lokala institutioner. God samhällsstyrning är en förutsättning för hållbar utveckling. En sund ekonomisk politik, stabila demokratiska institutioner som är lyhörda för medborgarnas behov samt förbättrad infrastruktur är grundläggande för hållbar ekonomisk tillväxt, utrotning av fattigdom och skapande av sysselsättning. Frihet, fred och säkerhet, inhemsk stabilitet, respekt för mänskliga rättigheter, inbegripet rätten till utveckling och rättssäkerhet, jämlikhet mellan könen, marknadsinriktad politik och ett övergripande åtagande för rättvisa och demokratiska samhällen är också väsentligt och ömsesidigt förstärkande. Åtgärder för att stärka institutionella arrangemang för hållbar utveckling på alla nivåer bör vidtas inom ramen för Agenda 2152, bygga vidare på den utveckling som ägt rum sedan konferens om miljö och utveckling och bland annat leda till att följande uppnås a)förstärkta åtaganden för hållbar utveckling, b)balanserad integrering av den ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling, c)förstärka genomförandet av , bland annat genom mobilisering av finansiella och tekniska resurser och kapacitetsuppbyggnadsprogram, särskilt för utvecklingsländerna, d)förbättra sammanhållningen, samordningen och övervakningen, e)främja rättssäkerheten och förstärka statliga institutioner, f)öka effektiviteten genom att begränsa överlappning och undvika en upprepning av det arbete som utförs inom ramen för internationella organisationer, både inom och utanför FN-systemet, utifrån dessas mandat och komparativa fördelar, g)utöka det civila samhällets och andra relevanta intressenters deltagande och effektiva medverkan i genomförandet av , samt främja öppenhet och ett brett deltagande från allmänheten, h)förstärka kapaciteten för hållbar utveckling på alla nivåer, inbegripet på lokal nivå, i synnerhet i utvecklingsländerna, i)fördjupa det internationella samarbete som syftar till att förstärka genomförandet av och resultaten av toppmötet. 52 Hänvisningar i detta kapitel till avser , Programmet för det fortsatta genomförandet av och resultaten av toppmötet. Att stärka det institutionella ramverket för hållbar utveckling a)öka integrationen av hållbara utvecklingsmål enligt och stödet för genomförandet av och resultaten av toppmötet i politiken, arbetsprogrammen och de operativa riktlinjerna hos FN:s relevanta organ, program och fonder, Globala miljöfonden och andra internationella finansiella institutioner och handelsinstitutioner, inom ramen för deras mandat, som det understryks att deras verksamheter fullt ut bör beakta nationella program och prioriteringar, särskilt de i utvecklingsländer samt, där så är tillämpligt, länderna med övergångsekonomier, för att uppnå hållbar utveckling, b)stärka samarbetet inom och mellan FN-systemet, internationella finansieringsinstitutioner, Globala miljöfonden och , genom för samordning av FN:s fonder och program, (), miljöledningsgruppen (EMG) och andra samordningsorgan. Ett stärkt samarbete mellan olika organ bör eftersträvas i alla relevanta sammanhang, med särskild tonvikt på den operativa nivån och med inbegripande av partnerskapsarrangemang i särskilda frågor för att stödja i synnerhet utvecklingsländernas ansträngningar i genomförandet av , c)stärka och bättre integrera de tre dimensionerna av hållbar utveckling i politik och program för hållbar utveckling och främja en fullständig integrering av hållbara utvecklingsmål i principer och program hos organisationer som främst är inriktade på sociala frågor. I synnerhet bör den sociala dimensionen av hållbar utveckling stärkas, bland annat genom att lägga tonvikten på uppföljningen av Världstoppmötet om social utveckling och femårsöversynen av detta, och beakta rapporter från dessa möten, och genom stöd till sociala trygghetssystem, d)fullt ut genomföra resultaten av beslutet om internationell miljöförvaltning som miljöprogram antog vid sitt sjunde extra styrelsemöte53, och anmoda generalförsamlingen att vid sitt 57:e möte överväga den viktiga men komplexa frågan om att inrätta universellt medlemskap i miljöprogrammets styrelse/det globala miljöministerforumet, e)aktivt och konstruktivt engagera sig för att säkerställa att förhandlingarna om en heltäckande mot korruption avslutas, inbegripet frågan om repatriering av illegalt överförda medel till ursprungsländer, f)främja företagens ansvar och ansvarighet och utbytet av exempel på bästa praxis på området för hållbar utveckling, om lämpligt genom dialoger i vilka flera intressenter deltar, till exempel inom ramen för Kommissionen för hållbar utveckling (CSD) och andra initiativ, g)vidta konkreta åtgärder för att genomföra Monterreykonsensus på alla nivåer. 53 /GCSS.VII/6, bilaga I. 141.God samhällsstyrning på internationell nivå är grundläggande för att uppnå hållbar utveckling. För att säkerställa en dynamisk och gynnsam internationell ekonomisk miljö är det viktigt att främja global ekonomisk förvaltning genom att ta upp frågan om internationell finansiering, handel, teknik och investeringsmönster som påverkar utvecklings- ländernas utvecklingsutsikter. I detta syfte bör världssamfundet vidta alla nödvändiga och lämpliga åtgärder, bland annat för att säkerställa stöd för strukturella och makroekonomiska reformer, hitta en bred lösning på det externa skuldproblemet och öka marknadstillträdet för utvecklings- länderna. Insatser för att reformera den internationella finansiella strukturen måste fortsätta med större öppenhet och med utvecklingsländernas effektiva deltagande i beslutsprocesser. Ett allmänt, regelbaserat, öppet, icke-diskriminerande och rättvist multilateralt handelssystem, liksom en meningsfull liberalisering av handeln, kan väsentligt stimulera utvecklingen över hela världen och gynna länder på alla utvecklingsnivåer. 142.Ett livskraftigt och effektivt FN-system är grundläggande för att främja internationellt samarbete för hållbar utveckling och ett globalt ekonomiskt system som fungerar för alla. I detta syfte är en orubbligt uppslutning bakom mål, bakom principerna i folkrätten och de i samt bakom att förstärka FN-systemet och andra multilaterala institutioner och främja en förbättring av deras verksamheter nödvändig. Stater bör också uppfylla sitt åtagande att möjligt förhandla och träffa ett avtal om en mot korruption i alla dess aspekter, inbegripet frågan om repatriering av illegalt överförda medel till ursprungsländer samt att främja ett starkare samarbete för att undanröja penningtvätt. bör anta hållbar utveckling som en grundläggande komponent inom ramen för övergripande verksamhet, särskilt för att uppnå de internationellt överenskomna utvecklingsmålen, inbegripet målen i Millenniedeklarationen, och ge övergripande politisk vägledning för genomförandet av och dess granskning. D.Ekonomiska och sociala rådet I enlighet med de relevanta bestämmelserna i , bestämmelserna i avseende Ekonomiska och sociala rådet samt generalförsamlingens resolutioner 48/162 och 50/227, som på nytt bekräftade rådet som den centrala mekanismen för att övervaka samordningen inom FN-systemet och och för att övervaka underorganen, i synnerhet rådets funktionella kommissioner, och för att främja genomförandet av genom att förstärka en systemomfattande samordning, bör rådet rikta in sig på följande a) öka sin roll när det gäller att övervaka samordningen inom systemet och på ett balanserat sätt integrera ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter av FN:s politik och program som syftar till att främja hållbar utveckling, b)organisera en regelbunden översyn av teman för hållbar utveckling med avseende på genomförandet av , inbegripet medel för genomförande. Rekommendationer med avseende på sådana teman skulle kunna utfärdas av Kommissionen för hållbar utveckling, c)till fullo utnyttja sina högnivå- och samordningssegment, samt operationella och allmänna segment, för att effektivt beakta alla relevanta aspekter av verksamhet på området för hållbar utveckling. I detta sammanhang bör rådet uppmuntra ett aktivt deltagande av viktiga samhällsgrupper i sitt högnivåsegment och i det arbete som utförs inom dess relevanta funktionella kommissioner, i enlighet med respektive procedurregler, d)främja ökad samordning, komplementaritet och effektivitet i det arbete som utförs av dess funktionella kommissioner och av andra underorgan och som är relevant för genomförandet av , e)avsluta det arbete som utförs inom ramen för och naturresurser för utveckling och överföra dess arbete till Kommissionen för hållbar utveckling, f)säkerställa ett nära samband mellan rådets roll i uppföljningen av toppmötet och dess roll i uppföljningen av Monterreykonsensus, på ett stödjande och samordnat sätt. I detta syfte bör rådet undersöka möjligheter att utveckla arrangemang som rör dess möten med Bretton Woods-institutionerna och , i enlighet med vad som fastställs i Monterreykonsensus, g)intensifiera sina ansträngningar för att säkerställa att integrering av ett jämställdhetsperspektiv utgör en grundläggande del av dess verksamheter i samband med det samordnade genomförandet av . E.Kommissionen för hållbar utveckling 145.FN:s kommission för hållbar utveckling bör fortsätta att vara högnivåkommissionen för hållbar utveckling inom FN-systemet och fungera som ett forum för att behandla frågor som rör integreringen av de tre dimensionerna av hållbar utveckling. Även om kommissionens roll, funktioner och mandat, i enlighet med relevanta delar av och antagna i generalförsamlingens resolution 47/191, är relevanta, måste de förstärkas, med hänsyn till relevanta institutioners och organisationers roll. Kommissionen utökade roll bör inbegripa granskning och övervakning av de framsteg som gjorts i genomförandet av samt att främja samstämmighet i fråga om genomförande, initiativ och partnerskap. 146.I detta sammanhang bör kommissionen lägga större tonvikt på åtgärder som möjliggör ett genomförande på alla nivåer, inbegripet att främja och underlätta partnerskap med deltagande av regeringar, a)granska och utvärdera utvecklingen och främja det fortsatta genomförandet av , b)inrikta sig på de tvärsektoriella aspekterna av sektorspecifika frågor och erbjuda ett forum för bättre integrering av politiken, bland annat genom ett samspel mellan ministrar som är ansvariga för de olika dimensionerna och sektorerna för hållbar utveckling, genom högnivåsegmenten, c)ta itu med nya utmaningar och möjligheter med avseende på genomförandet av , d)koncentrera sig på åtgärder som har samband med genomförandet av och begränsa förhandlingarna i kommissionens sessioner till , och e)begränsa det antal frågor som diskuteras vid varje session. 148.I sin roll att underlätta ett genomförande bör kommissionen särskilt betona följande a)granska utvecklingen och främja det fortsatta genomförandet av . I detta sammanhang bör kommissionen identifiera hinder för genomförandet och utfärda rekommendationer om hur dessa hinder kan övervinnas, b)fungera som en kontaktpunkt för en diskussion om partnerskap som kan främja hållbar utveckling, inbegripet ett utbyte av de lärdomar som dragits, de framsteg som gjorts och bästa praxis, c)granska frågor som rör finansiellt bistånd och tekniköverföring för hållbar utveckling, samt kapacitetsuppbyggnad, med fullständigt utnyttjande av befintlig information. I detta avseende skulle Kommissionen för hållbar utveckling kunna överväga en mer effektiv användning av nationella rapporter och erfarenheter på regional nivå och i detta syfte utfärda lämpliga rekommendationer, d)erbjuda ett forum för analys och utbyte av erfarenheter i fråga om åtgärder som bidrar till planering av hållbar utveckling, beslutsfattande och genomförandet av strategier för hållbar utveckling. I detta avseende skulle kommissionen kunna överväga en mer effektiv användning av nationella och regionala rapporter, e)beakta viktig rättslig utveckling på området för hållbar utveckling, med vederbörlig hänsyn tagen till relevanta mellanstatliga organs roll i att främja genomförandet av i förhållande till internationella rättsakter och mekanismer. 149.Med hänsyn till kommissionens praktiska förfaringssätt och arbetsprogram bör särskilda beslut i dessa frågor fattas av kommissionen vid dess nästa session, då kommissionens tematiska arbetsprogram kommer att utarbetas. I synnerhet bör följande övervägas a) på ett balanserat sätt överväga genomförandet av alla Skr. 2002/03:29 kommissionens mandat som fastställs i generalförsamlingens resolution Bilaga 2 47/191, b)fortsätta att främja ett mer direkt och effektivt deltagande av internationella organisationer och viktiga samhällsgrupper i kommissionens arbete, c)ta större hänsyn till de vetenskapliga bidragen till hållbar utveckling genom att till exempel stödja sig på vetenskapssamhället och uppmuntra nationella, regionala och internationella vetenskapliga nätverk att vara aktiva inom kommissionen, d)främja pedagogers bidrag till hållbar utveckling, om lämpligt inom ramen för kommissionens verksamhet, e)tidpunkter för och längden på extramöten. 150.Vidta ytterligare åtgärder för att främja bästa praxis och erfarenheter på området för hållbar utveckling, och därutöver främja användningen av den senaste tekniken för insamling och spridning av information, inbegripet mer omfattande användning av informationsteknik. 151.Understryka behovet för internationella institutioner, både inom och utanför FN-systemet, inbegripet internationella finansieringsinstitutioner, och Globala miljöfonden, att inom ramen för sina mandat utöka sina samverkande insatser för att a)främja ett effektivt och gemensamt stöd för genomförandet av på alla nivåer, b)förbättra internationella institutioners effektivitet och samordning i genomförandet av , resultaten av Världstoppmötet om hållbar utveckling, relevanta aspekter av hållbar utveckling i Millenniedeklarationen, Monterreykonsensus samt resultaten av fjärde ministermöte, som hölls i . 152.Uppmana FN:s generalsekreterare att, genom för samordning av FN:s fonder och program samt genom informella samarbetsinsatser, ytterligare främja ett systemomfattande samarbete och en samordning av olika organ på området för hållbar utveckling, vidta lämpliga åtgärder för att underlätta ett informationsutbyte, och fortsätta informera Ekonomiska och sociala rådet och Kommissionen om åtgärder som vidtas för genomförandet av . 153.Avsevärt stärka stödet till FN:s utvecklingsprograms kapacitetsuppbyggnadsprogram för hållbar utveckling genom att bygga vidare på de erfarenheter som gjorts inom ramen för Capacity 21, i deras funktion som viktiga mekanismer för att stödja lokala och nationella insatser rörande kapacitetsuppbyggnad för utveckling, i synnerhet i utvecklingsländerna. Stärka samarbetet mellan FN:s miljöprogram och andra organ och fackorgan inom , Bretton Woods-institutionerna och , inom ramen för deras mandat. 155.FN:s miljöprogram, FN:s boende- och bebyggelsecenter, och om handel och utveckling bör, inom ramen för deras mandat, förstärka sina bidrag till hållbara utvecklingsprogram och genomförandet av på alla nivåer, särskilt när det gäller att främja kapacitetsuppbyggnad. 156.För att främja ett effektivt genomförande av på internationell nivå bör även följande åtgärder vidtas a)rationalisera den internationella möteskalendern för hållbar utveckling och i lämpliga fall minska antalet möten, mötenas längd och den tid som läggs ned på framförhandlade resultat till förmån för praktiska genomförandefrågor, b)uppmuntra initiativ från alla relevanta aktörer att upprätta partnerskap för att genomföra resultaten av Världstoppmötet om hållbar utveckling. I detta sammanhang bör en fortsatt utveckling av partnerskap och uppföljning av partnerskap beakta det förberedande arbetet inför toppmötet, c)fullt ut dra nytta av utvecklingen på området för informations- och kommunikationsteknik. 157.Förstärkandet av den internationella institutionella ramen för hållbar utveckling sker etappvis. Det är nödvändigt att fortsätta att granska relevanta arrangemang, identifiera luckor, undanröja överlappning av funktioner och fortsätta att sträva efter ökad integration, effektivitet och samordning av den ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling i syfte att genomföra . Att stärka institutionella arrangemang för hållbar utveckling på regional nivå 158.Genomförandet av och resultatet av toppmötet bör effektivt eftersträvas på regional och subregional nivå, genom de regionala kommissionerna och andra regionala och subregionala institutioner och organ. 159.Den intraregionala samordningen och samarbetet på området för hållbar utveckling mellan de regionala kommissionerna, FN:s fonder, program och organ, regionala utvecklingsbanker och andra regionala och subregionala institutioner och organ bör stärkas. Detta bör i lämpliga fall omfatta stöd för utformning, förbättring och genomförande av fastställda regionala strategier och handlingsplaner för hållbar utveckling, som återspeglar nationella och regionala prioriteringar. 160.De regionala kommissionerna bör i samarbete med andra regionala och subregionala organ i synnerhet, och med hänsyn till relevanta bestämmelser i , rikta in sig på följande a) främja en balanserad integrering av de tre dimensionerna av hållbar utveckling i sitt arbete, bland annat genomförandet av . I detta syfte bör de regionala kommissionerna utöka sin kapacitet genom interna insatser och i lämpliga fall ges externt stöd, b)underlätta och främja en balanserad integrering av den ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling idet arbete som utförs av regionala, subregionala och andra organ, till exempel genom att underlätta och förstärka ett utbyte av erfarenheter, inbegripet nationella erfarenheter, bästa praxis, fallstudier och erfarenheter av partnerskap i samband med genomförandet av , c)bistå i mobiliseringen av tekniskt och finansiellt bistånd och underlätta tillhandahållandet av tillräcklig finansiering för att genomföra regionalt och subregionalt fastställda program och projekt för hållbar utveckling, samt ta itu med målet att utrota fattigdomen, d)fortsätta att främja deltagande av många intressenter och uppmuntra partnerskap till stöd för genomförandet av på regional och subregional nivå. Regionalt och subregionalt överenskomna initiativ och program för hållbar utveckling, såsom det nya partnerskapet för utveckling (NEPAD) och de interregionala aspekterna av det globalt överenskomna handlingsprogrammet för hållbar utveckling i små ö-stater under utveckling, bör stödjas. Att stärka institutionella ramverk för hållbar utveckling på nationell nivå a)fortsätta att främja sammanhängande och samordnade tillvägagångssätt för att skapa institutionella ramverk för hållbar utveckling på alla nationella nivåer, inbegripet genom att i lämpliga fall upprätta eller stärka de befintliga myndigheter och mekanismer som är nödvändiga för politiskt beslutsfattande, för samordning och genomförande samt för upprätthållande av lagar,