prop · GQ031d25 · 2003-01-01 00:00:00 — syfte att begränsa antalet djur som används stöd till forskning samt utbildnings- och informationsinsatser, säker hantering av animaliskt avfall, att populationen av vilda fåglar och däggdjur hålls på en sådan nivå att en god bevarandestatus upprätthålls och att oacceptabla skador av vilt inte uppkommer. Det svenska synsättet när det gäller djurhälsa och djurskydd är präglat av höga etiska ambitioner. Den svenska grundtanken är att omgivningen som djuren placeras i skall göras så djurvänlig som möjligt i syfte att djuren skall må bra, ha god hälsa och ges möjlighet att tillfredsställa sina behov av naturligt beteende. Att värna om djurs välbefinnande säkrar dessutom en god livsmedelskvalitet och ger en förbättrad folkhälsa. Avelsverksamheten bör inte enbart syfta till att förbättra produktionsegenskaperna utan även syfta till att ge djuren ett friskt liv samt att ta tillvara och bevara det genetiska kulturarvet. Redan från första ledet i produktionen krävs noggrannhet och eftertanke. För att exempelvis få fram en bra köttprodukt krävs att djuret föds upp rätt och ges ett sunt och bra foder, som varken innehåller kadavermjöl, tillväxtbefrämjande antibiotika eller andra olämpliga tillsatser. En välgrundad etik i djurhållningen har dessutom stor betydelse för hur konsumenterna värdesätter livsmedlen. En god djurhållning ger också förutsättningar för en lönsam livsmedelsproduktion och kan vara avgörande för konsumenternas förtroende. Viltvården syftar till att bevara de viltarter som tillhör landets viltbestånd och de fågelarter som tillfälligt förekommer naturligt i landet samt att främja en med hänsyn till allmänna och enskilda intressen lämplig utveckling av viltstammarna. Risken för viltskador skall i första hand motverkas genom skadeförebyggande åtgärder och i andra hand genom jakt. Om det är uppenbart oskäligt att den skadelidande själv svarar för hela kostnaden kan ersättning erhållas ur anslaget 42:6 Ersättning för viltskador m.m. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 har lyft fram frågorna om vad som är god djurhållning, vilket egenvärde djur har och vilket moraliskt ansvar som människan har att behandla djur väl. Den offentliga djurskyddstillsynen förstärks genom samverkan mellan olika myndigheter t.ex. genom att besiktningsveterinärens kompetens och närvaro tas tillvara i slakteriet. Alla veterinärer, inklusive besiktningsveterinärer, har fått skyldighet att anmäla brister i djurskyddet. har antagit regeringens förslag om ändring i djurskyddslagstiftningen enligt förslag i propositionen Ändringar i djurskyddslagen m.m. (prop. 2001/02:93, bet. 2001/02:MJU:20, rskr. 2001/02:257). Beslutet innebär i korthet följande: kravet på att djur skall hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sätt som ger dem möjlighet att bete sig naturligt skall fortsättningsvis gälla alla djur som omfattas av lagen, de krav som ställs på stall och andra förvaringsutrymmen för djur skall i fortsättningen också gälla hägn, Enligt propositionen skall myndigheten även ha det totala ansvaret för djurskydd beträffande icke-livsmedelsproduce- rande djur inklusive försöksdjur. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgift att utreda och föreslå åtgärder för att förhindra onödiga respektive långa djurtransporter samt att stimulera slakt av djur för konsumtion nära den plats där de föds upp. Utredaren skall även kartlägga hur transportvägarna går inom EU och vilka faktorer som styr var slakt äger rum, m.m. Uppdraget skall redovisas . överlämnade regeringen till en skrivelse om användning av försöksdjur. I denna beskrivs hela försöksdjursanvändningen i . I skrivelsen betonas att användningen av försöksdjur skall begränsas så långt det är möjligt, men att den är nödvändig för att bland annat utveckla nya läkemedel och behandlingsmetoder. En utredning av förutsättningarna för djurförsöksetisk prövning pågår. Utredaren skall analysera de etiska bedömningsgrunder som tillämpas och överväga förbättringar av prövningen. I uppdraget ingår även att beskriva verksamheten med framställning av genetiskt modifierade djur och särskilt belysa de etiska frågor som kan uppkomma i samband med an- regeringen eller efter regeringens bemynvändning av bl.a. genetisk modifierade djur samt digande får bl.a. rätt att föreskriva om villkor för och förbud mot viss djurhållning och villkor för och förbud mot försäljning eller annan överlåtelse av djur, injektioner skall, med viss undantagsmöjlighet, inte få ges till djur utan veterinärs anlitande och endast om det är befogat av veterinärmedicinska skäl, bestämmelserna om förbud mot att hålla djur och om omhändertagande av djur skärps, dvs. skall kunna tillämpas i flera fall. Dessutom blir det en skyldighet för myndigheterna att gripa in i vissa fall i stället för som en möjlighet. Ändringarna i lagen träder i kraft . Propositionen (2001/02:189) En ny djurskyddsmyndighet lämnades till . Den nya myndigheten skall enligt förslaget ha ett övergripande ansvar för djur- om möjligt utreda i vilken omfattning sådana djur är utsatta för lidande. Uppdragen skall redovisas respektive . presenterades betänkandet Alternativmedicinska behandlingsmetoder för djur. Utredarens uppgift var att allsidigt belysa alternativmedicinska behandlingsformer för djur och föreslå åtgärder för att säkerställa att djur inte utsätts för onödigt lidande. Utredningen har remissbehandlats. Beredning av remissvaren och utredarens förslag pågår . Jordbruksministern uppdrog till en särskild utredare att utreda behovet av en utökad kapacitet för omhändertagande av animaliskt högriskavfall och specificerat riskmaterial (SRM). Näringen, dvs. slakterierna och djuruppfödarna, som är ansvariga för att avfallet omhändertas, arbetar med att genomföra utredarens förslag. Regeringen har anslagit för att påskynda utvecklingen av metoder för destruktion av animaliskt avfall. Efter en ändring av lagen (1992:1683) om provtagning på djur, m.m. kan samhället numera omhänderta kadaver hos en enskild djurägare på dennes bekostnad. Detta för att undvika att kadaverinsamlingen fördröjs. På hästområdet har flera viktiga åtgärder vidtagits. Som exempel kan nämnas att utbildningen av hovslagare i tillräcklig omfattning har säkerställts och arbete med ett system för godkännande av hovslagare pågår hos . Regeringen har också i sin proposition Ändringar i djurskyddslagen, m.m. (prop. 2001/02:93) föreslagit en rad ändringar som särskilt berör hästar och hästhållning i landet. EG:s TSE-förordning, som innehåller samtliga bestämmelser beträffande bekämpning och utrotning av TSE-sjukdomar (är ett samlingsnamn för bl.a. BSE och scrapie), beslutades under det svenska ordförandeskapet i EU. BSE var en stående punkt på agendan vid samtliga jordbruksråd . Med hänsyn till den gynnsamma situationen, bl.a. på grund av tidigare förbud mot kadavermjöl i djurfoder, tilläts ha en lägre omfattning av BSE-testning än andra länder. testades i alla riskdjur bland nötkreatur, men från även 10 000 stickprovsvis uttagna nötkreatur från normalslakten, medan övriga medlemsstater testade samtliga normalslaktade djur . Kostnaderna för kontrollen i beräknas till på årsbasis. För att möta dessa utökade krav är ett nytt säkerhetslaboratorium under uppbyggnad av SVA. För att komma till rätta med problemen med framför allt farliga hundar tillsattes en utredning för att kartlägga de problem som finns med hundar i samhället. Utredaren skall föreslå åtgärder för att avhjälpa de problem som uppstår på grund av bristande ägaransvar. Utredaren skall även utvärdera dagens testmetoder för identifiering av farliga hundar, kartlägga vilka egenskaper som karaktäriserar dessa hundar samt utreda de bakomliggande orsakerna till förekommande problem samt kartlägga i vilken omfattning och på vilket sätt ägare till farliga hundar bidrar till problemen. Utredningen skall presentera sitt betänkande . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Målet för politikområdet är ett gott djurskydd och ett gott hälsotillstånd bland djur i människans tjänst och att viltstammarna förvaltas på ett sådant sätt att oacceptabla skador på människor och egendom ej uppstår. De indikatorer som används för att uppvisa ett gott djurskydd och en god djurhälsa är utvecklingen av antalet hälsokontroller, sjukdomsanmärkningar för olika djurslag samt efterlevnaden av djurskyddslagstiftningen genom antalet anmärkningar och anmälningar utifrån tillsynen av djurskyddslagen. Förbättringar av djurskyddet mäts även genom antalet förprövade djurplatser, antalet försöksdjur och utveckling av alternativa metoder till djurförsök. Indikatorer för att uppnå en god djurhälsa är bl.a. anslutningsgraden till de frivilliga kontroll- och bekämpningsprogrammen, läkemedelsförbrukningen, registrering av sjukdomsförekomst och antalet behandlingar. dominerades av utbrotten av mul- och klövsjuka i och BSE-frågan. Djursjukdomssituationen i var jämförelsevis lugn . På grund av mul- och klövsjukeutbrotten pågick dock arbete med föreskrifter och tillståndsgivning bl.a. gällande transport till slakt för att minimera eventuella risker. Ett begränsat utbrott av Newcastlesjuka påvisades i södra delen av landet. Händelserna inom EU har på ett tydligt sätt visat hur viktigt det är för enskilda länder att ha en mycket god beredskap mot epizootier och andra allvarliga smittsamma djursjukdomar inklusive zoonoser. Det har tydliggjorts hur den fria rörligheten av varor och tjänster inom EU, vilken innefattar handel med djur och djurprodukter, kan innebära risk för spridning av sjukdomar. har påbörjat ett beredskapsprojekt i syfte att förbättra samarbetet mellan berörda myndigheter och utarbetar en omfattande beredskapsplan anpassad för stora utbrott. Det goda svenska djurhälsoläget har kunnat behållas . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 zoonoslagarna, som trädde i kraft , har en förstärkning i smittskyddsarbetet skett genom att djurägarens anmälningsskyldighet vid misstänkt sjukdom skärpts som den enskilde djurägaren och jordbruksnäringen fått ta ett större ekonomiskt ansvar för sjukdomsbekämpningen . Ersättning har utbetalats på grund av statliga ingripanden enligt epizootilagen (1999:657) med , jämfört med och . En indikator för utvecklingen av sjukdomsläget i landets djurbesättningar är den registrering av sjukdomsförekomst som sker. Andelen slaktsvin med anmärkningar vid slakt har minskat stadigt från år . Antalet mastitbehandlade mjölkkor är i stort sett oförändrat. Exempel på de frivilliga kontrollprogram som bedrevs var för paratuberkulos hos nötkreatur, PRRS (Porcine reproductive and respiratory syndrome) hos svin och CAE (Caprine artrit encephalit) hos getter. startades också ett frivilligt kontrollprogram för campylobacter i slaktkycklingsbesättningar. An- slutningsgraden till det frivilliga kontroll- och bekämpningsprogrammet för två fisksjukdomar är fortsatt hög. Förbrukningen av läkemedel i fiskodlingsnäringen minskar kraftigt. genomför en aktiv övervakning av sjukdomarna BSE och scrapie i enlighet med beslut av . har totalt 28 079 BSE-undersökningar gjorts varav 22 070 var nötkreatur som självdött eller avlivats. Vidare testades 181 nötkreatur i samband med obduktion, 1 395 vid sanitetsslakt och 4 433 vid normalslakt. Inget fall av sjukdomen har konstaterats. inleds övervakningsprogram avseende scrapie. skall testa cirka 6 000 får. () har uttalat att ökad antibiotikaresistens är ett av de stora hoten mot folkhälsan. Ökningen beror på en okritisk antibiotikaanvändning inom olika områden. För djur är antibiotikaresistens i första hand ett hot mot djurhälsan men antibiotikaresistenta bakterier och resistensgener kan också spridas mellan djur och människor. Övervakning av resistensläget och antibiotikaförbrukningen nationellt och internationellt är en grundförutsättning för att man skall kunna bromsa resistensutvecklingen. SVA:s budget disponeras till att följa resistensutvecklingen avseende antibiotika inom olika former av djurhållning. Resistensutvecklingen redovisas i rapporten (SVARM). Resistensläget i är jämförelsevis gott men ökat resande och handel med djur och livsmedel över nationsgränser innebär risk för att nya resistensgener sprids till bakterier hos djur och människor i landet. De extra budgetmedel som tilldelats SVA för åren 20012003 för smittskydd i kretslopp och ökad fodersäkerhet i syfte att främja ekologisk produktion har använts till att finansiera tjänster inom berörda områden samt till nya forskningsprojekt. Ett av projekten avser hygieniska risker i vallfoder efter gödsling med organiska restprodukter. De ökade resurserna skall främja förutsättningarna för såväl ekologisk produktion som för kretsloppet av organiskt avfall. Arbetet har delrapporterats och SVA kommer att ytterligare arbeta med kunskapsuppbyggnad inom områdena för att utveckla grundkompetensen som ökar förutsättningarna för deltagande i forsknings- och utvecklingsprojekt på EU-nivå. Resultatinformation rörande djurhälsovård och djurskydd () har målsättningen att öka de förebyggande insatserna på besättningsnivå och därigenom minska problemen för de enskilda djuren. Veterinärinsatserna i utvecklas alltmer mot sjukdomsförebyggande åtgärder. Detta är ett bra sätt att förbättra djuromsorg och ekonomi samt minska användningen av läkemedel. När det gäller debiterade behandlingar fortsätter dessa att minska när det gäller animalieproducerande djur medan profylaxen ökar. Sällskapsdjuren har kraftigt ökat i antal i landet och en effekt av det är att också antalet behandlingar på sällskapsdjur ökar. Särskilt påtaglig är ökningen av antalet hästar liksom antalet fall av behandling av häst. Det ekonomiska resultatet i DVO var negativt men har gradvis förbättrats. Resultatet beräknas för vara i balans. Den totala förbrukningen av läkemedel som distribueras via foder har minskat kraftigt jämfört med , trots att en successiv minskning skett redan under de närmast föregående åren. En fullständig rapport över läkemedels- användning i foder för samtliga djurslag och relaterat till den totala fodertillverkningen presenteras i rapportserie. Inga förhöjda halter av aflatoxin i foder har påträffats i 338 provtagna importerade råvarupartier och inga prover har visat förhöjda halter av tungmetaller vid provtagning på /vitaminfoder samt råvaror med animaliskt ursprung. rapporterar att andelen hälsokontrollerade slaktsvin visar en ökning även och omfattar av totala antalet uppfödda slaktsvin. Slaktsvinkontrollen vänder sig till dem som föder upp mer än 300 slaktsvin . Antalet svin har minskat med cirka 30 000 och antalet anslutna svinbesättningar har minskat med nära 100. Andelen hälsokontrollerade kor ligger på . uppgick andelen till . Totalantalet kor har minskat i med 9 150 . Antalet besättningar anslutna till nöthälsovården har ökat med 324, från 2000 till 2001. Rapporteringen om sjukdomsanmärkningar i anslutna besättningar anger en minskning för såväl svin som nöt, vilket innebär en positiv tendens. Antalet får har ökat i landet med närmare Anslutningen till fårkontroll och hälsovården ligger kvar på samma I det obligatoriska fiskhälsokontrollprogrammet ingår de fiskodlingar som har en årsproduktion över . I fanns cirka 5 000 000 värphöns. Ekologiskt hållna höns beräknas uppgå till cirka 200 000 . Den omfattande omställningen från gamla burar till godkända inhysningssystem går snabbt framåt och befinner sig över hälften av de svenska värphönsen i tillåtna inhysningssystem. När det gäller inredda burar (en hönsbur i vilken det finns sittpinne, rede och sandbad) är tre modeller godkända och ytterligare ett fabrikat av inredda burar provas av för godkännande från djurskydds- och djurhälsosynpunkt enligt reglerna för ny teknikprovning. fanns inte tillräckligt med alternativa system att tillgå på marknaden. För att hålla hönsen i gamla, oinredda, burar krävs att har medgett dispens. Dispens har beviljats under förutsättning att producenterna kunnat visa att vederbörande köpt ett nytt inhysningssystem men inte kunnat få detta 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Dispenserna är tidsbegränsade och för de allra flesta stallavdelningarna löper dispenserna ut . är det inte längre möjligt att få dispens. Kommunernas återrapporteringar av djurskyddstillsynen visar att verksamheten ökat något och antalet förelägganden, förbud och omhändertagande har stigit . Antalet anmälningar till åtal har också ökat. Antalet besökta tillsynsobjekt ligger kring 15 000 . Länsstyrelsernas beslut om omhändertagande av djur har ökat något och uppgick till 164 medan antal beslut om förbud att ha hand om djur uppgick till 38. behandlade de djurförsöksetiska nämnderna 1 552 ansökningar om planerade djurförsök. 31 ansökningar avslogs, övriga godkändes, varav 221 godkändes av nämnderna efter en modifiering. Jämfört med minskade försöksdjursanvändningen enligt EU:s och definition av djurförsök med cirka 10 000 möss medan användningen av råttor minskade med 6 000 djur. Totalt användes 270 000 försöksdjur i . An- vändningen är den lägsta . CFN:s finansiella stöd till forskning har under uppgått till till 32 forskningsprojekt. Stöden har i likhet främst riktats mot forskningsområden som bedömts vara särskilt viktiga för att nå försöksdjursbesparande effekter. CFN har även träffat överenskommelser med läkemedelsföretag om finansiellt stöd för CFN:s forskningsbeviljande verksamhet. Överenskommelserna omfattade sammanlagt . I budgetpropositionen för avsattes extra för för att främja utvecklingen av alternativa försöksdjursmetoder. beräknades och för år för ändamålet. CFN fick i uppdrag att redovisa en utförlig strategi för hur det utökade anslaget skall användas för att utveckla alternativa metoder till djurförsök. Strategiplanen möjliggör att flera nya angelägna områden kan utvecklas under de kommande årens forskningssatsningar. Regeringen har redan initierat det som 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Bioteknikkommitteén har efterfrågat i utredningen spränga gränser (SOU 2000:103) vad avser extra medel till särskilda program som stimulerar andra metoder som kan ersätta användningen av försöksdjur. Regeringen och de svenska myndigheterna på djurområdet, i synnerhet och , har arbetat vidare med principen att det föreligger ett tydligt samband mellan det sätt på vilket jordbruket och djurhållningen bedrivs och kvaliteten hos de livsmedel som produceras. Satsningarna på förebyggande djursjukvård och kontrollprogrammen inom animalieproduktionen har bidragit till det framgångsrika arbetet. Det svenska arbetet med djurhälsa och djurskydd har därvid förstärkts. De senaste årens arbete med etik i djurhållningen har mött stort gensvar. Till ett etiskt ansvarsfullt förhållande till djuren hör utveckling av djurskyddet och bekämpandet av djursjukdomar. Djurskydd och djuretiska aspekter skall vara en självklar beståndsdel i den framtida jordbrukspolitiken för att bidra till säkrare livsmedel och skapa en god folkhälsa. Arbetet med att förbättra ekonomin i DVO har varit framgångsrik. Rekryteringssituationen inom veterinärsektorn inger dock oro för framtiden. EU:s nya livsmedelsmyndighet () kommer att få en central roll för gemenskapens arbete med riskvärderingar som underlag för beslut som omfattar livsmedelssäkerhet. Det är angeläget att samordnar sina myndighetsresurser för att delta i gemenskapens arbete. Underlagen från riskvärderingar ger information av betydelse för valet av bekämpningsåtgärder, som i slutändan vilar på politiska beslut. För att nå framgång bör möjligheten till intensifierad samverkan mellan , , och kartläggas för att få till stånd en gemensam satsning för sektorn och för att den samlade kompetensen bättre skall kunna möta framtida utmaningar. Erfarenheter kan dras från BSE-krisen och mul- och klövsjukeutbrotten som visade på kunskapsbrister vad gäller riskidentifiering och riskkaraktärisering. Det är också viktigt att det goda smittskyddsläget upprätthålls. Detta sker bl.a. med hjälp av bekämpande av de epizootiska sjukdomarna. Epizootilagens ersättningsregler är viktiga i detta sammanhang. Erfarenheterna av mul- och klövsjukeutbrotten i EU visar att det är nödvändigt att ha en i förväg klart utarbetad strategi för hantering av stora landsomfattande utbrott av epizootiska sjukdomar. Handeln med djur och kontakterna med övriga medlemsstater ökar uppenbart risken för utbrott av smittsamma djursjukdomar. Vid ett sådant utbrott ställer EU krav på en effektiv bekämpning och det är viktigt att kunna leva upp till de kraven. har påbörjat arbetet med att tillskapa en nationell strategi i detta avseende och också involverat andra myndigheter i detta arbete såsom SVA, , , , och . Inom kommissionen pågår arbete med klassificering av alla medlemsstater och tredje länder med avseende på BSE. Den gällande klassifiseringen av risken för BSE i har tack vare olika insatser som gjorts vad gäller djurhälsa och smittskydd inneburit lägre ställda krav på tester och lett till besparingar på på årsbasis. EU:s nya lagstiftning kring djurfoder med krav på en s.k. öppen deklaration, dvs. att de ingående komponenterna i ett foder mer preciserat skall redovisas, ökar behovet av nya kontrollåtgärder. Metodkunskaper om hur man utför fullständig botanisk analys av foder saknas i landet och måste därför byggas upp. SVA har därutöver tagit initiativ till en diskussion med andra berörda myndigheter och experter om hur man bäst kan erbjuda en analys för den nationella kontrollen av GMO i foder. Djurförsöksverksamheten och den djurförsöksetiska prövningen har enligt regeringens bedömning haft en stor betydelse för att uppnå en begränsning av antalet försöksdjur. Den bidrar också till en ökad etisk medvetenhet om frågor med anknytning till försöksdjursanvändning. Även CFN:s forskningsstöd för utveckling av alternativa metoder till djurförsök bedöms vara en betydelsefull faktor. CFN:s obligatoriska utbildning för all personal som använder försöksdjur eller som på annat sätt är knuten till djurförsöksverksamheten har inne- burit att personalens kompetens höjts och kvaliteten på djuromsorgen inom forskningen förbättrats. har lämnat revisionsberättelser utan invändningar för SVA och CFN avseende . (behandlas under avsnitt 5.7) 1 Motsvarar 92 952 tkr prisnivå. () är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan för myndigheter och enskilda och utreder bl.a. smittsamma djursjukdomars uppkomst, orsak och spridningssätt. SVA:s uppgift är att uppnå och vidmakthålla en god djur- och folkhälsa. Arbetet bedrivs genom förebyggande, diagnostiserande och bekämpande av infektionssjukdomar hos djur. SVA medverkar vid utbrott av epizootiska sjukdomar och ansvarar för i . SVA är veterinärmedicinskt centrallaboratorium och svenskt referenslaboratorium enligt EG:s zoonosdirektiv. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Budget för avgiftsbelagd verksamhet SVA:s verksamhet består av anslagsfinansierade myndighetsuppgifter och avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet och forskning. Verksamheten har gått med ett överskott om . Uppdragsverksamhetens intäkter har jämfört med föregående år ökat från till eller med . SVANOVA Biotech AB:s verksamhet har utgått och bolagiserats fr.o.m. . Vid jämförelse måste hänsyn tas till att SVANOVA inte ingår siffror. EG:s beslut om utökad BSE-testning, vilket trädde i kraft , har inneburit att ställt ökade krav på SVA vad gäller laboratoriekapaciteten. SVA:s resurser för analysverksamheten har därför utökats. Ett smittskyddsklassat laboratorium är under uppbyggnad. Kostnaden för detta beräknas till . SVA har i tilläggsbudgeten ekonomiska vårproposition tilldelats för ändamålet och budgetproposition tilldelats motsvarade belopp. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion (se volym 1, avsnitt 6.2.1). Regeringen beräknar anslagsbehovet för till och för till . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 4.4 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 42:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget.