prop · GQ031d5 · 2003-01-01 00:00:00 — Åklagarmyndigheterna har vidtagit ytterligare åtgärder för att säkerställa att utredningar om rasistisk brottslighet prioriteras i verksamheten. Åklagare som ansvarar för bekämpning av rasistisk eller främlingsfi- entlig brottslighet har vidareutbildats i sådana frågor. Enligt Riksåklagaren har bl.a. dessa utbildningsinsatser och ett ännu bättre informationsutbud på intranätet bidragit till att från olika utgångspunkter ge de anställda inom åklagarorganisationen bättre kunskap om aktuell brottslighet. Det är positivt att lagföringen i färdiga förundersökningar om våldsbrott har ökat . Däremot kan det enligt regeringens uppfattning inte anses godtagbart att av våldsbrottsutredningarna läggs ner. Det är därför nödvändigt att åklagarorganisationen och polisen vidtar aktiva motåtgärder för att stoppa och vända denna negativa utveckling. Det är positivt att Riksåklagaren och åklagarmyndigheterna målmedvetet fortsatt att vidta åtgärder för att förbättra bekämpningen av våldsbrott mot kvinnor och av brottslighet med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska eller homofobiska inslag samt olaga diskriminering. Det är angeläget att det arbetet fortsätter med oförminskad kraft. Lagföringsandelen i färdiga förundersökningar om narkotikabrott var jämfört med . handlägger specialiståklagare utredningar om narkotikabrott. Utredningar om grov, gränsöverskridande narkotikabrottslighet handläggs vid de internationella åklagarkamrarna. Åklagarna och polisen bedriver tillsammans en utbildning för åklagare och poliser som handlägger narkotikabrottsärenden. Det är en positiv utveckling att lagföringsandelen i färdiga förundersökningar om narkotikabrott har ökat till en hög nivå. Regeringen har också noterat att Riksåklagaren och åklagarmyndigheterna fokuserat på att höja narkotikaåklagarnas kompetens och på att vidta förändringar av organisation och arbetsmetoder för att ytterligare skärpa och förbättra kampen mot narkotikabrottsligheten. Riksåklagarens beslut om att inrätta särskilda åklagarkamrar för bekämpning av grov, gränsöverskridande brottslighet är enligt regeringens uppfattning viktigt för att skapa 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ännu bättre förutsättningar för en mera effektiv bekämpning av internationell narkotikabrottslighet. Ekonomisk brottslighet (inkl. miljöbrottslighet) Åklagarväsendets kostnader för att bekämpa ekobrott uppgick till . svarade för ca och övriga åklagarmyndigheter för ca . har verksamhetsansvaret för bekämpning av ekonomisk brottslighet i , , län, , och . Även i åklagarorganisationen utanför handläggs ekobrottsärenden av särskilda ekoåklagare. Det vanligast konkret förekommande brottsförebyggande arbetet har bedrivits genom PEK- verksamhet (preventiv ekonomisk kontroll). besöktes cirka 470 näringsidkare av lokala PEK-grupper. har till överlämnat en skrivelse innehållande allmänna analyser av förutsättningarna för PEK-besöken och idéer om åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för poliser och åklagare att arbeta brottsförebyggande. Skrivelsen bereds inom . I samarbete med andra berörda aktörer har genomfört ett flertal brottsförebyggande projekt av pilotkaraktär för att få ny eller ökad kunskap om problem och förutsättningar inom specifika branscher. har granskat i syfte att identifiera väsentliga hinder för ett effektivt resursutnyttjande. lämnade verket rapporten Vad hindrar (RRV 2001:29). I rapporten konstateras bl.a. att det är oklart vad som skall ingå i myndighetens brottsförebyggande arbete. har vid tre avdelningar utsetts ansvariga för samordningen och planeringen av det förebyggande ar- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 betet på respektive avdelning. Myndigheten har vidare beslutat att inrätta en central arbetsgrupp med uppdrag att se över den brottsförebyggande verksamheten och myndighetens strategi samt riktlinjer för sådant arbete. Regeringen beslutade att uppdra åt att i nära samverkan med , , och analysera behovet av ekobrottsförebyggande arbete. Med utgångspunkt i analysen och i tillgänglig forskning på området skall redogöra för med vilka metoder brottsbekämpande myndigheter kan bedriva sådant arbete på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Uppdraget skall redovisas . Att förebygga brott så långt det är möjligt är en väsentlig del i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Det är därför angeläget att finner ändamålsenliga och effektiva metoder för sitt brottsförebyggande arbete. Genom det arbete som nu genomför i nära samverkan med berörda myndigheter kommer konkreta verktyg för det ekobrottsförebyggande arbetet att tydliggöras. Detta sammantaget med resultatet av det arbete som pågår inom med att ta fram en strategi för det ekobrottsförebyggande arbetet ger goda förutsättningar för ett framgångsrikt sådant arbete. Utredning och lagföring vid Vid minskade lagföringsandelen till jämfört . Lagföringsandelen när det gäller de särskilt krävande ärendena ökade däremot från . avslutade 2 791 ärenden vilket är en ökning jämfört med . Det totala antalet balanserade ärenden ökade med . Antalet inkomna ärenden ökade från 2 440 till 3 019 eller . Fördelningen av inkomna och avslutade ärenden på ärendekategorier har inte förändrats nämnvärt jämfört med föregående år. övertog 129 ärenden från övriga åklagarmyndigheter. Av dessa hänför sig 95 till det faktum att län införlivades i primära geografiska ansvarsområde. Den genomsnittliga genomströmningstiden från brottsanmälan till beslut i åtalsfrågan avseende hela ökade marginellt . Om mediantiden i stället beräknas minskade genomströmningstiden , dvs. Det bör påpekas att dessa siffror inte är jämförbara med de för övriga åklagarväsendet som mäter genomströmningstid från färdigt förundersökningsprotokoll och inte från brottsanmälan. Regeringen har i beslut om myndighetsgemensamma mål och riktlinjer för åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten m.m. uppdragit åt att föreslå vilka riktmärken för genomströmningstider som bör gälla för olika typer av ärenden inom målområde. Uppdraget redovisades i en skrivelse . Målet att lagföringen skall öka har uppfyllts vad gäller de särskilt krävande ärendena. Målet har dock inte uppfyllts när det gäller övriga ärendekategorier. Enligt myndigheten kan de utarbetade riktlinjerna och rutinerna för i vilken prioritetsordning ärendena skall handläggas ha påverkat lagföringsandelen positivt för de särskilt krävande ärendena. En intern omfördelning av ärenden har skett inom myndigheten. Detta kan ha påverkat lagföringsandelen negativt. Inom myndigheten har saknats resurser för att göra den bearbetning av det statistiska underlaget som en meningsfull analys skulle ha krävt. Målet att antalet avslutade ärenden skall uppgå till minst det antal som kommit in har inte uppfyllts. Detta måste ses mot bakgrund av den kraftiga ökningen av antalet inkomna ärenden. Det är positivt att lagföringsandelen vad gäller de särskilt krävande ärendena har ökat. Det är emellertid oroväckande att den totala andelen ärenden som lett till lagföring har minskat . har inte funnit någon godtagbar förklaring till minskningen. Det är angeläget att myndigheten skapar förutsättningar för att analysera sitt statistikunderlag på ett ändamålsenligt sätt och att fortsatta ansträngningar görs för att klarlägga orsaken till den förändring av lagföringsandelen som skett. Om ökningen av antalet inkommande ärenden fortsätter är det också angeläget att närmare analysera vad detta beror på. Regeringen har för avsikt att återkomma till dessa frågor i regleringsbrevet. Det är tillfredsställande att en utveckling skett mot kortare genomströmningstider. Det är viktigt att myndigheten verkar för att denna positiva utveckling fortsätter. De riktmärken för genomströmningstider som tagit fram kan tjäna som utgångspunkt i det arbetet. Utredning och lagföring vid övriga åklagarmyndigheter Inom övriga åklagarmyndigheter minskade lagföringsandelen till jämfört 2000. Någon förändring av antalet avslutade ärenden har inte skett . Det totala antalet balanserade eko-ärenden minskade marginellt från 1 2000 till 1 2001. Antalet inkomna och avslutade ärenden låg på en oförändrad nivå i förhållande till 2000. Den totala genomströmningstiden, beräknat från färdigt förundersökningsprotokoll till beslut i åtalsfrågan har minskat 2000 2001. En kraftig minskning har skett av genomströmningstiden. Detta är ett glädjande resultat. Det är viktigt att åklagarväsendet verkar för att behålla dessa korta tider. Vad gäller resultatet i övrigt ligger det på en förhållandevis oförändrad nivå i jämförelse med föregående år. Lagföringsandelen har dock minskat och det är viktigt att den negativa utvecklingen vänds. har i enlighet med förordningen (1997:899) om myndighetssamverkan mot den ekonomiska brottslighet utarbetat en sammanfattande redogörelse om ekobrottsbekämpningen . Rapporten överlämnades till regeringen . I enlighet med regeringens myndighetsgemensamma mål och riktlinjer för åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten har överlämnat en lägesrapport till regeringen om 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 den ekonomiska brottsligheten och dess bekämpning. Myndigheten har på regeringens uppdrag utvärderat de regionala samverkansorganen. Uppdraget redovisades i en rapport till regeringen . Regeringen har för avsikt att genomföra vissa förändringar när det gäller de regionala samverkansorganen och som tar sin utgångspunkt i de förslag som har lämnat i rapporten. har lämnat synpunkter på lagstiftningen främst genom besvarande av remisser. Myndigheten har därutöver i en skrivelse till redovisat förslag till ändring av insiderstrafflagen. I de län där inte ansvarar för åklagarverksamheten har myndigheten ett samordningsansvar för verksamheten som rör ekonomisk brottslighet. Ansvaret för dessa frågor fördelas mellan avdelningarna. Samarbetat med andra myndigheter och organisationer har fortsatt och utvecklats. Staben har successivt byggts upp sedan inrättades. Staben har utvecklat ändamålsenliga arbetsformer i flera avseenden. Det återstår dock arbete för att staben till fullo skall fylla den funktion som var avsikten då myndigheten inrättades. De särskilt utbildade åklagare som har specialistfunktioner inom miljöbrottsbekämpningen har en aktiv roll i miljöbrottsutredningar. Det finns miljöåklagare vid alla åklagarmyndigheter. Det är nästan undantagslöst åklagare som är förundersökningsledare i utredningar om brott mot miljön. Alla anmälda brott mot miljön går till skillnad från andra brott direkt till åklagare för bedömning. Polisen lägger inte ner några miljöbrottsutredningar. kom det in ca 4 000 miljöbrottsärenden och åklagarna avslutade ca 3 000 ärenden. Detta kan jämföras med 2000 då det kom in ca 3 000 ärenden som åklagarna avslutade ca 1 000. Vid slutet av 2001 fanns det drygt 3 000 ärenden i balans jämfört med drygt 2 000 balanserade ärenden vid utgången av 2000. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 delen ärenden om brott mot miljön som ledde till lagföring var , samma lagföringsandel som . Under både 2000 och 2001 var andelen brottsmisstankar om brott mot miljön som ledde till lagföring . finns det en central enhet hos Riksåklagaren som ansvarar för analys, planering, verksamhetsuppföljning och metodutveckling inom miljöbrottsbekämpningen. Central samverkan inom miljöbrottsbekämpningen sker inom . I rådet ingår företrädare för centrala myndigheter och länsstyrelser och kommuner. Riksåklagaren och överväger tillsammans hur den polisiära utredningskapaciteten för miljöbrottsbekämpning kan förbättras. Riksåklagaren har i samarbete med anordnat utbildning för miljöåklagare och miljöutredare hos polisen. Utbildningsinsatser har också initierats på lokal nivå inom åklagarorganisationen. Det är enligt regeringens bedömning tydligt att den skärpta anmälningsplikten i miljölagstiftningen och åklagarnas och polisens utvecklingsinsatser inom miljöbrottsbekämpningen medfört att antalet anmälda brott mot miljön har ökat kraftigt . Anmälningsplikten innebär att tillsynsmyndigheten inte själv skall bedöma om en överträdelse är straffbar eller inte, utan i stället alltid anmäla de faktiska förhållandena så snart en överträdelse som kan vara straffbar konstateras. Mot bakgrund av det kraftigt ökade ärendeinflödet är det angeläget att åklagarnas och polisens gemensamma utvecklingsarbete fortsätter med oförminskad kraft. Enligt regeringens bedömning bör det, även med hänsyn till tillsynsmyndigheternas obligatoriska anmälningsskyldighet, finnas utrymme för att öka lagföringsandelen i fråga om anmälda brott mot miljön. Det är betydelsefullt att åklagarna och polisen vidareutvecklar sin samverkan med tillsynsmyndigheterna på miljöområdet, eftersom det är tillsynsmyndigheterna som anmäler brott mot miljön till åtal. Vid slutet av 2001 fanns det 728 åklagare inom åklagarorganisationen. var antalet åklagare 672 respektive 716. Antalet utbildningsdagar per anställd uppgick till i genomsnitt 10,5. För åklagare var genomsnittet och för administratörer . påbörjades den högre utbildningen för specialiståklagarna. Utbildningen för varje specialiståklagare kommer att vara sammanlagt och genomföras i etapper fram . Riksåklagaren påbörjade ett chefsutvecklingsprogram . Målet med chefsutbildningen är att ytterligare stärka alla chefers kompetens att leda, styra samt fördjupa chefernas ledarroll och möjligheter att utveckla verksamheten vid myndigheter eller åklagarkammare. Cheferna skall också kunna behålla och stärka sin åklagarkompetens. Målgruppen för chefsutveckling är överåklagare, vice överåklagare, de åklagare som är kammarchefer, personalchefer samt enhetschefer vid . har fortsatt att vidta åtgärder för att öka såväl jämställdheten som mångfalden inom organisationen. var andelen kvinnliga åklagare av det totala antalet åklagare. Andelen kvinnliga chefer var vilket är en ökning . Riksåklagaren bedriver tillsammans med bl.a. ett arbete för att kunna rekrytera fler åklagare med utländsk bakgrund. Åklagarna har generellt sett en hög kompetensnivå. Riksåklagaren har gjort målmedvetna satsningar på att förstärka och förbättra grund- och vidareutbildningen för åklagarna. Dessutom har det genomförts utbildningsinsatser för andra anställda än åklagare. Den högre utbildningen för specialiståklagarna är viktig för att skapa förutsättningar för en ännu effektivare bekämpning av den kvalificerade brottsligheten. Regeringen anser att åklagarorganisationens liksom rättväsendets rekrytering av skickliga jurister bör ske med utgångspunkt i en helhetssyn som underlättar personalrörlighet och som gynnar en bred kompetensutveckling inom rättsvä- har Riksåklagaren i förhållandevis stor utsträckning rekryterat åklagare som inte behövt gå den traditionella åklagarbanan för att bli kammaråklagare, bl.a. personer i domarkarriären och jurister från annan statlig förvaltning. har regeringen gett Riksåklagaren i uppdrag att i nära samverkan med se över formerna för rekrytering av åklagare m.m. (dnr Ju2002/3160/PÅ). Översynen skall syfta till att ytterligare bredda och förbättra möjligheterna att rekrytera sådana ordinarie åklagare som enligt nuvarande reglering anställs av Riksåklagaren. En viktig utgångspunkt i det arbetet skall vara att skickliga och lämpliga jurister bör kunna rekryteras som ordinarie åklagare, oavsett deras tidigare erfarenheter från juristyrket. Riksåklagaren skall redovisa sitt uppdrag . Chefsförsörjningen och chefsutvecklingen är av strategisk betydelse för åklagarverksamhetens resultat. Det är därför en viktig uppgift för Riksåklagaren att även i fortsättningen noga analysera frågor om chefsförsörjningen inom åklagarorganisationen. Det är positivt att Riksåklagaren vidtar åtgärder för att öka jämställdheten och mångfalden inom åklagarorganisationen. Personalsituationen vid har i hög grad påverkats av det strama budgetläget. Nyrekryteringarna har varit få och även ersättningsrekryteringarna har påverkats. uppgick personalstyrkan vid till i genomsnitt 399 personer. Av dessa var 192 var poliser, anställda av polisväsendet och inkommenderade för tjänstgöring vid myndigheten. uppgick personalstyrkan i genomsnitt till 400 personer vid myndigheten. Genomsnittsåldern för anställda och inkommenderade vid var , vilket innebär en liten ökning i förhållande till 2000. deltog myndighetens personal i kompetenshöjande åtgärder under per individ. har introducerat en ny ekoutbildning. Utbildningen riktar sig främst till dem som handlägger ekomål. An- ställda vid andra myndigheter har erbjudits och i 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 stor utsträckning också deltagit i ekoutbildningen. Utöver denna utbildning har flera yrkesspecifika kurser tagits fram med inriktning på respektive yrkesgrupps särskilda behov av kompetensutveckling. Den procentuella fördelningen mellan män och kvinnor i de olika personalgrupperna har i princip inte förändrats . I chefsgruppen är andelen kvinnor . Andelen kvinnliga åklagare uppgår till och bland polispersonalen är andelen kvinnor . Vad gäller ekonomerna är könsfördelningen jämnare. Andelen kvinnor i denna personalkategori uppgår till . Bland administratörerna är kvinnodominansen fortfarande stor. har ett nytt arbetsmiljöavtal träffats inom myndigheten. Förutom traditionella arbetsmiljöfrågor har i avtalet integrerats bl.a. jämställdhets- och diskrimineringsfrågor samt mångfaldsproblematiken. har insatser beslutats för att genomföra åtgärder i verksamhet enligt intentionerna i avtalet. Med hänsyn till det förhållandevis komplicerade område som ekobrott utgör föreligger det ett stort behov av utbildning för den personal som har att utreda sådana brott. Det är därför särskilt tillfredsställande att har introducerat en ny ekoutbildning. Det är också positivt att personal från andra myndigheter deltagit i ekoutbildning. Ett sådant deltagande säkerställer att kompetensnivån bland personal som utreder ekobrott fortsätter att vara hög inom hela landet. Det är positivt att myndigheten inlett arbete med att öka jämställdheten och mångfalden inom myndigheten. Myndigheternas utvecklingsarbete på vissa områden Ledning och styrning av åklagarverksamheten samt IT-utveckling m.m. Det finns ett system för kvantitativ resultatuppföljning och verksamhetsstyrning inom åklagarorganisationen. Riksåklagaren använder resultatinformationen från systemet för övergripande uppföljning och styrning av åklagarverksamheten. Även alla myndighets- och kammar- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 chefer använder fortlöpande systemet för sin uppföljning och styrning av verksamheten. Riksåklagaren har beslutat om en reviderad utvecklingsplan för åklagarorganisationen avseende åren 20022006. Utvecklingsplanen innehåller program för åklagarnas bekämpning av organiserad gränsöverskridande brottslighet, grov och komplicerad brottslighet och övrig brottslighet innefattande s.k. mängdbrottslighet. Dessutom innehåller utvecklingsplanen program för stöd samt ledning och styrning av åklagarverksamheten samt program för utveckling av Riksåklagarens rättsliga och kriminalpolitiska verksamhet. Det övergripande syftet med utvecklingsplanen är att åstadkomma bättre förutsättningar för det operativa åklagararbetet och därmed öka lagföringen, förstärka åklagarrollen i samhället samt förbättra de anställdas arbetssituation. Eftersom olika IT-system har stor betydelse för den fortsatta verksamhetsutvecklingen inom åklagarorganisationen har dessa vidareutvecklats . Dessutom har åklagarväsendets intranät byggts ut. Det har blivit en viktig informationskälla inom åklagarväsendet. Som ett led i åklagarorganisationens miljöledningsarbete har förslag till en miljöpolicy och reviderade miljömål tagits fram . Riksåklagaren har därefter fastställt dessa förslag. Regeringen bedömer att det system för resultatuppföljning och styrning som finns inom åklagarorganisationen är ändamålsenligt utformat för att möjliggöra en fortlöpande kvantitativ uppföljning av åklagarverksamheten. Enligt regeringens uppfattning är det angeläget att den kvantitativa uppföljningen kombineras med kvalitativa uppföljningar eller studier av de resultat som uppnås inom organisationen. Det är därför positivt att det finns en arbetsgrupp vid som skall utarbeta nya metoder för kvalitetsuppföljningar av åklagarverksamheten. Enligt regeringen fyller Riksåklagarens utvecklingsplan en viktig funktion i fråga om långsiktig planering och styrning av åklagarverksamheten i stort. Regeringen anser att den IT-utveckling som skett inom åklagarorganisationen har varit ändamålsenlig och väl avvägd för de behov som finns inom organisationen. Utvecklingen av Riksåklagarens verksamhet i Riksåklagaren upprättar en rättsutvecklingsplan över de frågor som bedöms ha betydelse för en enhetlig rättsutveckling. Rättsutvecklingsplanen tas fram för att förstärka Riksåklagarens verksamhet i . Som åklagare i verkar Riksåklagaren för rättsutveckling och rättsbildning inom straffrättens centrala delar och i frågor som har särskild betydelse för åklagarverksamheten. har riksåklagaren överklagat 10 domar till . Dessa har avsett bl.a. gränsdragningen mellan mord och dråp, bestämmande av påföljd för grovt våldsbrott, tillämpningen av bestämmelserna om utvisning samt fråga om upphörande av rättspsykiatrisk vård. var riksåklagaren också svarande i ett stort antal mål i . Enligt Riksåklagaren har antalet hovrättsavgöranden som varit lämpade för fullföljd till varit begränsat . För att få fram lämpliga domar för fullföljd till har Riksåklagaren beslutat om en utvidgad rättsutvecklingsplan. Riksåklagaren avser att presentera ett förslag om att införa krav på prövningstillstånd i även för riksåklagaren. Syftet med detta är bl.a. att förtydliga riksåklagarens åklagarroll. Riksåklagarens verksamhet i har stor betydelse för rättsväsendets verksamhet i stort. Enligt regeringens bedömning är det därför viktigt att Riksåklagaren och åklagarmyndigheterna har ett väl utvecklat system för att kunna identifiera de domar som är lämpliga att överklaga till . Det är positivt att Riksåklagaren med jämna intervall reviderar den rättsutvecklingsplan som finns. Enligt regeringens bedömning synes det finnas utrymme för att öka antalet överklagade domar till . Verksamhetsstyrning och metodutveckling m.m. vid har och träffat en överenskommelse om en utvidgning av den åtkomst som poliserna vid har till de polisiära näten. Överenskommelsen avser dels kommunikationsnäten Intrapolis och Groupwise dels Schengen information system (SIS). har samverkan mellan och polismyndigheterna fortsatt att utvecklas positivt. Samverkan har till stor del bestått i att myndigheterna har biträtt varandra i operativa ärenden. Samverkan sker också när det gäller kompetensutveckling. Regeringen gav och i uppdrag att gemensamt vidareutveckla den nationella underrättelseverksamheten på ekobrottsområdet. Myndigheterna redovisade uppdraget . I redovisningen slår myndigheterna fast att den fortsatta utvecklingen av underrättelseverksamheten inom ekoområdet bör bygga på det samarbete som inletts mellan berörda funktioner vid myndigheterna, dvs. specialenheterna vid och polismyndigheternas underrättelseenheter. I skrivelsen noteras att ekonomisk brottslighet i stigande grad förekommer tillsammans med annan brottslighet, vilket ställer särskilda krav på en nära samverkan mellan aktörerna. har granskat i syfte att identifiera väsentliga hinder för ett effektivt resursutnyttjande. lämnade verket rapporten Vad hindrar (RRV 2001:29). lämnade revisorer rapporten mot ekonomisk brottslighet (Rapport 2001/02:3). Rapporten var resultatet av den granskning som revisorerna på eget initiativ genomfört vad gäller statens insatser mot ekonomisk brottslighet, med tyngdpunkt på samverkan mellan myndigheter som har i uppdrag att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. gav generaldirektören vid en utomstående utredare i uppdrag att göra en översyn av myndighetens organisation. Översynen skulle bl.a. syfta till att anpassa organisationen och medelsförbrukningen till tillgängliga anslag. Uppdraget redovisades i rapporten av organisation. konstaterade bl.a. i sin rapport att vissa hinder föreligger för ett effektivt resursutnyttjande.