prop · GQ0360 · 2003-03-13 00:00:00 — uttryckte EU i ett uttalande sin tillfredsställelse över de framsteg som gjordes i fredsprocessen och välkomnade EU i en deklaration att huvuddelen av fredsprocessen nu var avslutad, men poängterade att stora utmaningar återstår för . Dessa gäller främst reintegrering av soldater och flyktingar, återuppbyggande av landet och återinförande av en valprocess. Mot bakgrund av den positiva utvecklingen i antog EU en gemensam ståndpunkt (2002/991/GUSP) som häver sanktionerna mot UNITA. Sanktionerna hade bl.a. uppmanat UNITA att genomföra sina skyldigheter enligt Lusakaprotokollet, begränsat de ekonomiska och finansiella förbindelserna med och förbjudit officiella kontakter med UNITA:s ledning. EU ägnade fortsatt stor uppmärksamhet åt konflikten i (DRK). Genom uttalanden, uppvaktningar och den särskilde representanten fördes en aktiv dialog med alla berörda parter i sökandet efter en fredlig lösning. gjordes betydande framsteg i fredsprocessen. EU gav starkt stöd, politiskt och ekonomiskt, för den nationella dialogen i DRK och utlovade stöd för avväpning och demo- bilisering av de stridande. Utöver det försiktigt återupptagna utvecklings- samarbetet förblev EU starkt engagerat i det humanitära biståndet. EU fortsatte att stödja den process som inletts av för Skr. 2002/03:60 återhämtning efter folkmordet och främjande av nationell försoning, åter- uppbyggnad och utveckling, skydd och främjande av mänskliga rättig- heter och demokrati. Den utdragna konflikten i fortsatte sedan rebellerna vägrat ansluta sig till fredsavtalet och den övergångsregering som därigenom bildades . EU uttryckte sitt starka stöd för de fortsatta förhandlingar som pågår med rebellerna och verkade aktivt för att få dessa att ansluta sig till fredsprocessen. Vissa framsteg gjordes, men inget avgörande genombrott i förhandlingarna. I Republiken övervakade en observatörsmission från EU presi- dentvalet. Unionen uttalade sitt stöd för demokratiseringsprocessen och riktade en maning till regeringen om att fördjupa densamma. Kabinettssekreterare uppdrag som EU-ordförande- skapets särskilde representant till , och fortsatte . I den särskilde representantens mandat ingår bl.a. att föra dialog med alla berörda aktörer, inklusive FN och den regionala samarbetsorganisationen , i syfte att skapa förutsättningar för fred, återuppbyggnad och demokratisering. EU fokuserades på att bidra till att den få igång en konstruktiv dialog mellan presidenterna i , och . Ett toppmöte mellan dem ägde också rum i , men de konkreta resultaten hade i stort sett uteblivit. Stor vikt lades också på att försöka förmå president att vidta nödvändiga åtgärder för att få till stånd en förhandlad lösning på konflikten med rebellgruppen samt nödvändiga demokratiska reformer inför kommande presidentval . Den demokratiska utvecklingen i uppmärksammades i ljuset av de icke fria och rättvisa parlamentsvalen 2002. EU framförde krav på reformer som villkor för att kunna bevilja stöd till genomförandet av det presidentval som ska äga rum 2003. Den gemensamma ståndpunkten om förbud av import av diamanter från som antagits av EU som följd av resolutionerna i förlängdes av rådet (2002/992/GUSP) i enlighet med resolution (2002). En översyn av den gemensamma ståndpunkten om gjordes (2002/401/GUSP). EU tog vidare i flera uttalanden avstånd från både dödsstraff och inhumana kroppsstraff i samband med flera uppmärk- sammade fall av steningsdomar i . Flera val hölls i , bl.a. i , där oppositionen gick fram starkt, och i , vilka EU stödde ekonomiskt och observerade. EU stödde och observerade även de demokratiska valen i . Parlamentsval hölls i , under former som inte gjorde det möjligt för EU att normalisera sina förbindelser med landet. Kuppförsöket i präglade utvecklingen i . EU fördömde försöket att ta makten med vapen och gav starkt stöd även finansiellt, till de intensiva regionala medlingsförsök som gjordes av ECOWAS i syfte att få till Skr. 2002/03:60 stånd en förhandlad fredlig lösning på konflikten. Terroristattackerna i innebar en genom- gripande förändring av den internationella miljön . Terrorist- dåden ändrade inte bara den politiska dagordningen i utan också villkoren för den diplomatiska dialogen. kan kampen mot terrorismen väntas vara den för helt dominerande enskilda frågan i såväl multilaterala som bilaterala sammanhang. var ett av de mest aktiva länderna inom EU i arbetet med att stärka rättssäkerheten i samband med terroristbekämpningen. På handelsområdet var amerikanska skyddsåtgärder på stålområdet föremål för intensiva diskussioner. underströk härvidlag inom EU vikten av att följa när unionen själv beslutade om eventuella motåtgärder. Även andra handelspolitiska tvister behandlades, liksom problemen med genmodifierade produkter. I samband med det svenska ordförandeskapet sades från amerikansk sida att man i fortsättningen önskade begränsa antalet toppmöten till ett . Årets toppmöte, som således blev det första , ägde rum i under det spanska ordförandeskapet. Huvuddelen av diskussionerna kretsade kring kampen mot terrorismen och hur samarbetet mellan och kunde förstärkas på detta område. Viss diskussion ägnades även åt dagsaktuella frågor som , , västra och . Mötet avsluta- des med en genomgång av aktuella ekonomiska och handelspolitiska frågor. Inrättandet av den () var en viktig fråga i relationerna mellan och . bedömde att de amerikanska kraven att ingå avtal så att amerikanska medborgare inte skulle kunna överföras till ICC var oförenliga med förpliktelserna enligt domstolens stadga (se vidare avsnitt 7.6 om den ). Förhandlingar om straffrättsligt samarbetet Efter händelserna var rådet för rättsliga- och inrikesfrågor tidigt enigt om att det straffrättsliga samarbetet med skulle förbättras och att förhandlingar skulle inledas mellan och i den frågan. Detta bekräftades även av (se vidare avsnitt 16.2.11 om straffrättsligt samarbete mellan EU och tredjeland). Även med dominerar de terroristrelaterade frågorna Även i relationerna till har kampen mot terrorismen satt sin prägel på agendan. ägde två toppmöten mellan och rum. Vid toppmötet i diskuterades samarbete på det juridiska och polisiära områdena, liksom frågor rörande terroristfinansi- ering, migration- och gränskontroll. På det utrikespolitiska området berördes läget i bl.a. , samt . Förbindelserna mellan och präglades inte av handelspoli- tiska tvister. Förhandlingarna om ett nytt avtal på vin/spritområdet gav dock anledning till ingående diskussioner. Toppmötet i ägnades åt en dialog rörande utgången av Europeiska rådets möte i och EU-utvidgningen, samarbete i nordliga frågor, ratificering av Kyoto-protokollet, samt på det utrikespolitiska området det afrikanska utvecklingsinitiativet NEPAD, , och situationen på den koreanska halvön. Vidare enades parterna bl.a. om att samarbeta i syfte att genomföra utvecklingsdagordningen från och att undersöka möjligheterna att inleda förhandlingar om ett eventuellt frihandelsavtal efter avslutningen av WTO-rundan. verkade för att EU skulle behandla frågan om ett bilateralt frihandelsavtal på dess egna meriter och i ett perspektiv som sträcker sig längre än den pågående WTO-rundan. Banden mellan och blev flera, starkare och alltmer diversifierade. Förutom toppmöten mellan och /Kari- bien, och hölls även ett fjärde högnivå- möte mellan och /för att främja samarbete för att bekämpa narkotikahanteringen. Ett första möte när det gäller utvecklingssamarbete hölls i . Vidare mötte unionen den Andinska gemenskapen (, , , och ) . EU:s stöd för fredsansträngningarna i fortsatte även efter fredsprocessens sammanbrott . verkade för återupptagna fredssamtal. EU och möts i De biregionala toppmötena /har till syfte att fördjupa och vidga relationerna mellan de båda regionerna. toppmötet ägde rum i och var en uppföljning av det första mötet i . gemensamma angelägenheter inom politik, ekonomi/handel samt utbild- ning och kultur. Handelsrelaterade frågor kom särskilt i fokus, inte minst på tillskyndan av länderna i . arna om ett associeringsavtal mellan och uppmärksammades Toppmötet utmynnade i en politisk deklaration som förband de båda regionerna att intensifiera samarbetet ytterligare. för nästa biregionala toppmöte . mellan och förhandlades klart till topp- mötet mellan och /. Rådet fattade den 18 november beslut /979/EG om gemenskapens undertecknande av avtalet, samt om provisorisk tillämpning av de delar som faller under Avtalet undertecknades i anslutning till rådets De delar av avtalet som rör handel, samarbete och den institu- ramen kommer att tillämpas . Resterande delar träder i kraft när avtalet ratificerats av de nationella parlamenten. avser lägga en proposition om ratificering till . Avtalet utgörs av tre delar: politisk dialog, samarbete och handel. Avtalet bedöms vara bland viktigaste som ingått i modern tid och det är det mest omfattande som EU ingått med ett tredjeland. EU och kommer att föra en regelbunden politisk dialog och sträva efter att samordna sina ståndpunkter och ta gemensamma initiativ i Avtalet omfattar också bl.a. ekonomiskt samarbete, vetenskap, teknik, IT, kultur, utbildning, narkotikabekämpning och bekämpning av organi- När det gäller handel bedöms förhandlingsresultatet ur ett svenskt perspektiv som gynnsamt. Även när det gäller konkurrens, immaterialrätt och tvistlösning motsvarar associeringsavtalet svenska intressen. mot är avtalets effekter på områden som fiske och jordbruk begränsade. Det är enligt svensk mening negativt att EU beviljats så många undantag på viktiga jordbruksområden. Här finns dock möjlighet för att agera när ytterligare förmåner diskuteras (se även avsnitt EU:s förhandlingar om ett associeringsavtal med skjuter åter fart Förhandlingar om ett associerings- och frihandelsavtal mellan EU och inleddes parallellt med förhandlingarna mellan och . Förhandlingarna med , som är en tullunion mellan , , och , har emellertid visat sig komplicerade och dragit ut . Orsakerna därtill är bl.a. den allvarliga krisen i och ekonomiska problem i de övriga länderna i tullunionen, presidentval i samt det faktum att förhandlingarna rör två Skr. 2002/03:60 regioner med sammanlagt nitton länder. hölls den sjunde rundan i . Förutom diskussioner om politisk dialog och samarbete presenterades ett förslag för att underlätta handel och företagsamhet. Detta antogs vid toppmötet i . Den åttonde förhandlingsomgången, som rörde enbart handelsfrågor, följde i . Den hade kommit till stånd som ett resultat av toppmötet i , där man önskade ge förhand- lingarna en ny impuls samt ministermötet i , där man enades om ett arbetsprogram. Resultatet kan betecknas som relativt framgångsrikt. EU och enades om att försöka presentera en första gemensam förhandlingstext till nästa förhandlingsrunda i . Framsteg gjordes i nästan samtliga tio förhandlingsgrupper och överenskommelser om vissa gemensamma texter om förhandlings- metoder nåddes. Ett förhandlingsbud från om marknads- tillträde och tullar förväntas . Förhandlingarna om politisk dialog och ekonomiskt samarbete, som förutom handelsfrågorna ingår i associeringsavtalet, är i stort sett slutförda. Unionen stödjer fredsansträngningarna i våldets bröts fredssamtalen mellan och den väpnade illegala organisationen . , när svors in som ny president i , uttalade EU sitt stöd för den tillträdande regeringens åtaganden att bl.a. förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna och rättsstaten, arbeta för ökad säkerhet i landet samt bekämpa terrorism och olaglig narkotikahandel. Rådsslutsatser med samma innebörd antogs av rådet . Gemenskapsbiståndet till ökade . Stöd lämnas till insatser för främjande av rättsstatens principer, stärkande av demokratin, de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten, samt genom hjälp till våldsoffer och genom regionalt samarbete. EU utvärderar sin gemensamma ståndpunkt om EU:s gemensamma ståndpunkt om antogs (96/697/GUSP). Ståndpunktens syfte är att genom ett samfällt EU- agerande uppmuntra en övergång till pluralistisk demokrati och respekt för mänskliga rättigheter i samt en hållbar återhämtning och förbättring av det kubanska folkets levnadsstandard. Enligt ståndpunkten är för EU:s vidkommande ett samarbete "fullt ut" med avhängigt framsteg beträffande mänskliga rättigheter och demokrati. Rådet konsta- terade vid den tolfte utvärderingen av ståndpunkten att situationen i när det gäller mänskliga rättigheter och demokrati var fortsatt prekär. Ståndpunkten bedöms således ännu vara relevant och ligger även fortsättningsvis till grund för förbindelserna mellan och . Konsultationer med i enlighet med Utvecklingen i gav anledning till oro. respekten för de mänskliga rättigheterna fortsatte att vara synnerligen EU:s bistånd till AVS-landet suspenderades partiellt den 29 Beslutet fattades av rådet med hänvisning till Cotonou- avtalets artikel 96. Denna artikel föreskriver att biståndets fortsatta genomförande kan avbrytas om grundsatserna i avtalet inte följs. förnyad prövning av beslutet genomfördes . ringens brist på tillmötesgående för att försöka lösa krisen resulterade i att EU förlängde sanktionerna. Ingen förväntan på någon större förändring fanns inför en kommande utvärdering EG:s utvecklingssamarbete med regleras genom den s.k. ALA-förordningen (förordning (EEG) nr 443/92), som även Konkreta insatsförslag, på land- och regionnivå, liksom kommissionens land- och regionstrategier behandlas i verkställighets- kommittén för och , kallad . behandlades sexton förslag som rör insatser i till ett sammanlagt belopp om , varav 90 miljoner till regionala insatser för ekonomiskt samarbete. landstrategier och fyra regionala strategier. En diskussion om kommis- sionens riktlinjer för stöd till flyktingar i regionen behandlades också, med särskild fokus på situationen i . 10.10.1Stöd till återuppbyggnaden i Fredsprocessen och återuppbyggnaden av låg fortsatt högt på EU:s dagordning. Unionen underströk i rådsslutsatser om , bl.a. sitt stöd till den politiska processen och återuppbyggnaden, vikten av respekt för de mänskliga rättigheterna samt stöd till bekämpningen av narkotika och insatserna till stöd för de afghanska kvinnorna. har genom EU drivit frågan om mänskliga rättigheter, i synnerhet för de afghanska kvinnorna. har även understrukit vikten av effektiv samordning av insatser inom utvecklings- samarbetet. Vid givarkonferensen i utlovade kommissionen att skulle avsättas i EU-budgeten för bistånd till , vilket tillsammans med enskilda medlems- staters bidrag gjorde EU till en av de främsta givarna till . EU bidrog med stöd till den stora vågen av återvändande afghanska flyktingar och internflyktingar, samt bistod de områden som drabbats särskilt av torka. Stöd lämnades även till minröjning, infrastrukturprojekt . 2002/03:60 och till Loya Jirgan, det traditionella rådslag om den politiska utvecklingen som hölls . Genom ordförandeskapet och kommis- sionen satt EU som ordförande tillsammans med , och i samordningsorganet . EU arbetade på plats i genom flera olika organ. , EU:s särskilda sändebud till (EUSRA, beslut /961/GUSP), inledde sitt arbete i och ersattes av Francesc Vendrell. Det särskilda sändebudets närvaro gav EU möjlighet att hålla en kontinuerlig dialog med afghanska ledare och andra aktörer i regionen och därmed konkret bidra till den politiska återuppbyggnaden. bidrog med två rådgivare till sändebudets stab, en för mänskliga rättigheter och en för politik. Även kommis- sionens humanitära kontor ECHO och kommissionen öppnade kontor i . Två besök av trojkan genomfördes . Den höge representanten och kommissionären för yttre förbindelser Patten besökte också . 10.10.2Indien och engagemang för fredlig utveckling Spänningen i konflikten mellan och ökade åter , vilket föranledde en rad åtgärder från EU:s sida. Vid Europeiska Rådets möte i uppmanades och att vidta nedtrappande åtgärder samt att upprätta ett effektivt övervakningssystem av kontrollinjen. manades att vidta åtgärder för att stoppa infiltreringen av kontrollinjen. hölls det årliga toppmötet mellan och i där bl.a. frågan om relationen till togs upp. Ett trojkamöte på ministernivå hölls med och trojkan på tjänstemannanivå besökte bl.a. med anledning av den spända situationen. Både kommissionär och höge representant besökte bägge länderna för att framföra EU:s budskap. På basis av Europeiska rådets slutsatser utvecklade unionen den gemensamma linjen gentemot och inför resa och uppmanade bl.a. parterna att trappa ned konflikten. har intagit en aktiv roll och var en av de medlemsstater som drev frågan om resa till och . EU gjorde löpande uttalanden , och kritiserade det indiska missiltestet, fördömde våldsdåden i samt uttryckte oro för den spända situationen mellan och . Unionen kommenterade även valen i och och Kashmir. gjordes det årliga trojkabesöket av ambassadörerna i i och Kashmir. Vid parlamentsvalen i deltog EU med en valobservatörsstyrka. Rapporten från valobservatörerna var kritisk till processen som föregick valet som man menade hade stora brister. 10.10.3 Förstärkt samarbete med Det årliga toppmötet mellan och ägde rum i , varvid såväl de bilaterala relationerna som olika internatio- nella och regionala frågor behandlades. Ett konkret resultat av toppmötet var att det beslutades att förhandlingar skulle inledas om ett s.k. ADS- Skr. 2002/03:60 avtal (Agreed Destination Status) för att underlätta kinesisk gruppturism Den politiska dialogen med har gradvis stärkts. hölls det första mötet i en nyinrättad expertdialog om icke-spridning av mass- förstörelsevapen, rustningskontroll och nedrustning. Beslut om att inleda en sådan dialog fattades under ordförandeskap. Kampen mot terrorism har också varit ett ämne som har diskuterats i den politiska dialogen, och båda sidor har framhållit behovet av internationell sam- verkan för att bekämpa detta hot. hölls två möten i den regelbundna dialogen om mänskliga rättigheter. tog aktiv del i förberedelserna för denna dialog. Vid mötena behandlades bl.a. användning av dödsstraffet, förekomsten av tortyr och situationen i fråga om yttrande-, religions- och demonstra- tionsfrihet. EU framförde önskemål om att borde stärka samarbetet med FN:s rapportörer och arbetskommittéer inom området mänskliga rättigheter, och en namnlista på fängslade personer som EU önskar se frigivna överlämnades. Även frågan om situationen i och Sinkiang togs upp från EU:s sida. Ett samarbete inleddes som syftar till att stärka kunskaperna i om hur FN:s konventioner om de mänskliga rättig- heterna bör tillämpas. Som nybliven och tongivande aktör i WTO stärktes betydelse som handelspolitisk partner. EU satsade betydande resurser på att bistå att leva upp till sina WTO-åtaganden, såväl genom konkreta samar- betsprogram som genom en kontinuerlig handelspolitisk dialog. 10.10.4Framgångar och motgångar på Koreahalvön EU:s engagemangspolitik gentemot uppvisade såväl framsteg som motgångar . genomfördes ett trojkabesök på tjänste- mannanivå. fördes en substantiell diskussion om mänskliga rättigheter med de nordkoreanska företrädarna och även i andra frågor kunde man skönja en ökad vilja till dialog, t.ex. när det gäller hjälporganisationernas arbetsvillkor i landet. EU:s uppmaningar om nordkoreanskt deltagande i det internationella nedrustningsarbetet ledde dock inte till några konkreta utfästelser. En nordkoreansk delegation under ledning av utrikeshandelsminister besökte flera EU-länder, däribland , för att studera hur marknads- ekonomier fungerar. Det var statsminister som, i egenskap av EU:s ordförande, hade bjudit in gruppen under sitt besök i . fortsatte att vara en av de främsta förespråkarna inom EU för en aktiv och bred dialog med . EU reagerade med stor oro på uppgifter om ett hemligt nordkoreanskt program för att anrika uran i syfte att framställa kärnvapen. beslut att avbryta samarbetet med kritiserades skarpt av unionen. EU:s utrikesministrar antog rådsslutsatser i vilka uppmanades att avveckla detta program på ett verifierbart sätt och uppfylla alla sina internationella förpliktelser inom nedrustning och icke-spridning. nisationen för energiutveckling på den koreanska halvön (KEDO), i vilken även EU är representerat, beslutade att leveran- Skr. 2002/03:60 serna av tung eldningsolja till skulle stoppas fr.o.m. december EU stödde också resolution om vari man uppmanade landet att redogöra för sitt urananrikningsprogram, upphöra med programmet och samarbeta med samt släppa in inspektörer. Första toppmötet mellan och Det första toppmötet mellan och ägde rum i . Det dominerande samtalsämnet var situationen på den koreanska halvön, men man diskuterade även handelspolitiska frågor, inklusive samarbete inom ramen för den nya handelsrundan i WTO. Vissa problem i den bilaterala handeln förekom. EU fattade t.ex. beslut om att föra frågan om otillåtet sydkoreanskt varvsstöd till tvistelösning i WTO, vilket tidigt förordat. 10.10.5 Samarbete mot terrorism och för ökad kulturell förståelse Det fjärde toppmötet mellan 25 ledare från (EU) och Öst- och samt Europeiska kommissionen hölls i Den övergripande frågan var ökat samarbete mot terrorism där en bred ansats togs för dialog inom olika forum t.ex. FN, och ett arbetsprogram som omfattar konferenser om terrorism samt en dialog för ökad kulturell förståelse och mellanfolkligt samarbete. Den politiska dialogen omfattade förutom frågan om terrorism även en diskussion om olika aktuella regionala frågor såsom utvecklingen på Koreahalvön, konflikten mellan och samt utvecklingen i Deklarationer antogs om Koreahalvön och om terrorism. Inom det ekonomiska området diskuterades bl.a. WTO och införandet av euro. Det beslutades även att tillsätta en särskild expertgrupp för att studera olika ekonomiska och finansiella frågor. det tredje samarbetsområdet diskuterades bl.a. frågor som livslångt lärande samt student- och kulturutbyte. Vid mötet fastlades även det framtida programmet för ASEM med bl.a. fortsatt inriktning på dialog om internationell säkerhet och internationell handelspolitik. till toppmötet arrangerades även ett affärsmannaforum samt ett NGO- Nästa toppmöte äger rum i . Inom ASEM hölls även sedvanliga möten mellan utrikes-, finans- och handelsministrar samt möten mellan migrationsministrar och miljöministrar i syfte att även öka samarbetet inom dessa båda områden. Ett nytt miljöministermöte planeras 2003 (se 40.4.6). Ett antal konferenser på expertnivå arrangerades inom samtliga tre samarbetsområden. Inom ramen för det svenska projektet mot människohandel arrangerades en konferens i och ytterligare en är planerad att äga rum 2003. Planeringen för en svensk konferens på temat Globalisering och IT i inleddes. Ett informellt seminarium om mänskliga rättigheter planeras äga rum i i samarbete med . Andra frågor som uppmärksammats av EU EU:s gemensamma ståndpunkt om sanktioner mot förlängdes två gånger (2002/310/GUSP; 2002/831/GUSP) utan förändringar i substansen mot bakgrund av bristen på framsteg i den nationella förso- ningsprocessen samt den fortsatt svåra situationen vad gäller mänskliga Vid förlängningen uppdaterades den lista över personer inom den burmesiska regimen som belagts med visum- förbud till EU. I rådsslutsatser välkomnade EU frisläppandet av oppositionsledaren som regimen uppmana- des att inleda en substantiell dialog med oppositionen om nationell försoning och en återgång till demokrati. Därtill uttrycktes oro över bl.a. bristen på respekt för mänskliga rättigheter, situationen för etniska minoriteter, förekomsten av tvångsarbete samt den snabba spridningen av hiv/aids i landet. Förlängningarna av den gemensamma ståndpunkten föregicks av två Vid besöken framhölls EU:s förväntningar, främst beträffande framsteg i den nationella försoningsprocessen samt vikten av ökad respekt för mänskliga rättigheter. uttalanden samt demarcher till stöd för FN-sändebudet och MR- EU agerade på liknande sätt i samband med att politiska fångar arresterats. Kommissionen beslutade om ett stort humanitärt stöd för att bekämpa spridningen av hiv/aids i .