prop · GQ031d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Tabell 13.1 Årsprognos1 och utfall för lånebehovet 1997- 2001 1Årsprognoser lämnade före aktuellt budgetår. 2Prognos per 1/1 2001. ESV gör ej prognoser över utförsäljningsinkomster. punktskattning av lånebehovet visade sig ha en hög träffsäkerhet på totalnivå. Prognosfelet avvek med från utfallet. I verksamhetsmålet för riskhanteringen skall sträva efter att uppnå bästa marknadspraxis (best practice). Kontoret har avhjälpt ett antal av de återstående brister i riskhanteringen. Bl.a. är nu front office och back office åtskilda från varandra och ett modernt finansadministrativt system finns tillgängligt för samtliga avdelningar i kontoret. De metoder och modeller som används i riskhanteringen och i valutaskuldsförvaltningen bedöms ligga i linje med marknadsstandard i den finansiella sektorn. finns en oberoende riskkontroll inrättad med rapportskyldighet direkt till styrelsen. De delar som återstår att åtgärda fullt ut är att dokumentera kontorets arbetsprocesser och utveckla kontinuitetsplaneringen vid kris på arbetsplatsen (t.ex. brand i datahall eller tillgänglighetsavbrott). 13.5.2 Analys och slutsatser Precisionen i initiala årsprognos för lånebehovet 2001 är delvis skenbar. De olika ingående prognoskomponenterna utvecklades väsentligt annorlunda än vad som först beräknades. Stora prognosavvikelser kan härledas dels till politiska beslut om utförsäljningar och speciella lånetransaktioner (bl.a. lån till för uppköp av ), dels till inbetalningar av kvar- och fyllnadsskatter. Prognoser över löpande skatteintäkter och statens utgifter visade sig däremot vara träffsäkra. Sammantaget tog de olika prognosfelen i stort sett ut varandra. Regeringen kan konstatera att det är särskilt svårt att göra jämförande bedömningar av lånebehovsprognoser som liksom 2001 präglats av stora prognosrevideringar. kan konstateras är att prognoser under större delen av 2001 uppvisat en större avvikelse mot det slutliga utfallet jämfört med övriga prognosmakare. Å andra sidan har övriga prognosmakare tvingats revidera ned sina prognoser, under en stor del av året underskattat lånebehovet 2001 och sannolikt även haft stora skift i ingående prognoskomponenter. Sammantaget blir slutsatsen att kontorets mer lång- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 siktiga prognoser uppvisar åtminstone samma grad av tillförlitlighet som andra prognosmakares. bedöms därför, med hänsyn till de faktorer som ligger inom kontorets möjligheter att påverka, ha uppfyllt verksamhetsmålet. Vad gäller målet för riskhanteringen bedöms ännu inte fullt ut uppnått målet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 14 Statliga garantier och särskilda åtaganden Statliga garantier och särskilda åtaganden omfattar de garantier och lån med kreditrisk som utfärdas och förvaltas av . Delområdet omfattar även två anslag som hanterar avgifter för särskilda garantiåtaganden avseende Stadshypotekskassans grundfond samt de statliga bolagen och A/O Dom Shvetsii. Stadshypotekskassan avvecklas 2005. Åtagandena för Dom Shvetsii löper räknat från årskiftet 2001/02. Garanti- och kreditverksamheten skall bedrivas på ett effektivt sätt. Garantier skall hanteras inom ramen för garantimodellen. infördes en ny garantimodell för staten (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53). Avsikten var dels att synliggöra kostnaderna för statens garantigivning, dels att göra verksamheten långsiktigt finansiellt självbärande. omfattar principerna i den nya garantimodellen även de s.k. äldre garantier som utfärdats före införandet av den nya modellen. En närmare redovisning av garantimodellen och av statens totala garantigivning återfinns i regeringens skrivelse Årsre- dovisning för staten 2001 (skr. 2001/2002:101, avsnitt 6). Garantiverksamheten inriktas även på att prissättningen av garantier skall ske enligt försäkringsmässiga principer så att statens ekonomiska resurser utnyttjas effektivt. Staten skall därmed bl.a. se till att risken i hanteringen av garantier begränsas samt att kostnaderna för garantiverksamheten över en längre tidsperiod motsvaras av dess intäkter. Hanteringen av statens risktagande genom garantier skall även i fortsättningen utvecklas och effektiviseras. arbete har till stor del koncentrerats på att fullfölja övergången till den nya garantimodellen. Åtagandena i de s.k. nya garantierna ökade därför från /2001 till . Bland annat avvecklades kapitaltäckningsgarantin i Venantius och ersattes av kreditgarantier i enlighet med principerna i den nya garantimodellen. Övriga s.k. äldre garantier överfördes till den nya modellen per . Effektivare hantering av statliga garantier och statens externa långivning har haft regeringens uppdrag att utreda förutsättningarna för en effektivare hantering av statens risktagande genom garantier 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 och hanteringen av statens externa långivning dvs. statens utlåning till näringsliv och enskilda. Kontoret har redovisat dessa uppdrag i två rapporter. Rapporterna har remissbehandlats av berörda myndigheter och regeringen bereder nu de olika frågeställningar och förslag som lyfts fram. Garantirapportens förslag redovisas i volym 1, kapitel 7, avsnitt 7.2. Skrivelse om vissa äldre garantier har lämnat en skrivelse med begäran om fyra åtgärder förknippade med garantiverksamheten. Åtgärderna avser bl.a. en garanti till AB för lån till den bulgariska staten samt en årlig administrativ avgift på för hanteringen av kontorets garantier till internationella finansiella institut. föreslår även att regeringen fattar beslut så att en riskavspeglade avgift kan debiteras för garantin till allmänna hypoteksbank. Kreditgarantin på ca är avgiftsbefriad. Garantibeloppet minskar i takt med att de underliggande obligationerna som garanteras av staten löper ut. Den sista obligationen förfaller 2014 och därmed upphör även garantin. skrivelse berör även garantin till A/O Dom Shvetsii. I riksdags- och regeringsbeslut (prop 94/95:78, bet. 94/95:FIU04, rskr Fi94/290) angavs garantiramen för Dom Shvetsii till eller ett belopp i motsvarande valuta. Lånet togs upp i amerikanska dollar (USD), vilket med kronförsvagning f.n. motsvarar ca . betalas av garantiramen som avgift av bolaget. Vid invärderingen 2001 höjdes avgiften till . Den då tillkommande garantiavgiften, , finansieras av anslaget 2:7 Avsättning för garantiverksamhet inom Utgiftsområde 2. I skrivelsen föreslår att garantiramen för A/O Dom Shvetsii denomineras i USD så att valutakursförändringar kan hanteras. Avgiften beräknas därmed öka med till ca . Frågorna bereds för närvarade av regeringen. samlade garantiåtagande ökade till /2002. Ökningen med innan förklaras främst av garantierna till svenska flygbolag med anledning av terrordåden i och de störningar i flygförsäkringsmarknaden som följde. Dessa flyggarantier avvecklades . I övrigt innehåller kontorets garantiportfölj främst infrastrukturprojekt (, bl.a. Öresundsförbindelsen), garantier till finansiella sektorn (, bl.a. och Venantius) och internationella åtaganden (, bl.a. Nordiska investeringsbanken och ). Intäkterna för nya garantier uppgick till före avsättning till garantireserver. Intäktsökningen förklaras av tillförda subventionsmedel från statsbudgeten, främst från åtagandena för Nordiska investeringsbankens projektinvesteringslån (), Öresundsförbindelsen () och Venantius (). Kostnaderna för nya garantier uppgick till . Resultatet, , har avsatts i garantireserv. Ackumulerat uppgår garantireserverna i till varav avsatts på särskild räntekonto (garantireserv) för Venantius. För de äldre garantierna uppgick intäkterna till . Kostnaderna på utgjordes av infriande garantiåtaganden på och administrativa kostnader på . Resultatet för de äldre garantierna uppgick därmed till . Tabell 14.1 Resultatet av garantiverksamhet 1997-2001 Not 1: Avser de medel som avsatts på räntekonto i RGK för framtida infrianden av garantier. Ekonomisk redovisning för de särskilda åtagandena Stadshypotekskassans utestående obligationsstock har fortsatt att minska i snabbare takt än väntat. En bidragande faktor är det låga räntläget, som möjliggjort uppsägning av en rad obligationslån med lång återstående löptid. Statshypotekskassans grundfond, i form av en statlig garantiförbindelse utfärdad av , har därför kunnat minskats väsentligt snabbare än de 500 respektive som angavs i förra årets budgetproposition. Grundfonden uppgår till . Stadshypotekskassans sista utestående obligationslån förfaller 2005. Venantius uppdrag är att överta och ansvarsfullt hantera kreditengagemang som avser bostadskrediter där kredittagaren hamnat på obestånd. Bolaget skall där så är möjligt rekonstruera och återföra kreditengagemang till det reguljära kreditväsendet, så att staten kan få tillbaka det kapital som avsatts till verksamheten. Bolagets totala kreditvolym uppgår till ca fördelat på ca 8 400 låntagare. Merparten avser bostadsrättsföreningar men även före detta kommunala bostadsbolag. Venantius resultatutveckling är huvudsakligen beroende av den allmänna ränte- och inflationsutvecklingen samt hur bostadsmarknaden utvecklas utanför storstadsområdena. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 14.2 Resultatutveckling m.m. i Venantius Andelsvärdet ovan är baserat på det justerade egna kapitalet hos Venantius. Venantius bokförda värde har ökat med nästan , från ca 3,4 till . Som jämförelse kan nämnas att Venantius anskaffningsvärde uppgår till . Resultatet uppgick till , vilket är en förbättring jämfört . Resultatutvecklingen beror främst på minskade reserveringar för kreditförluster och ökade återvinningar av kreditförluster. Det delstatliga ryska fastighetsbolaget A/O Dom Shvetsii äger Huset i . Bolaget har haft en omsättning på ca . Resultatet i A/O Dom Shvetsiis verksamhet är dels beroende på efterfrågan på lokaler i , dels på hur valutakurser mellan svenska kronor, ryska rubel och amerikanska dollar utvecklas. Exempelvis är intäkterna och vissa kostnader denominerat i ryska rubel som lånekostnader är i amerikanska dollar. Resultat var negativt räknat i svenska kronor. och var beläggningen i Huset , jämfört 2000. A/O Dom Shvetsii var 2000-01 bokfört till anskaffningsvärdet . 14.5.2 Analys och slutsatser Det årliga resultat för garantier som utfärdats inom ramen för den nya garantimodellen ger en begränsad information om i vilken grad verksamhetsmålet har uppfyllts. garantiportfölj kommer även att domineras av ett fåtal stora enskilda engagemang som vid infrianden kan medföra avsevärda kostnader. Resultatet för varje enskilt år kan därför inte förväntas vara noll. För att bättre kunna bedöma måluppfyllelsen bör fokus ligga på principer och metoder för riskvärdering och prissättning. bedriver här ett kontinuerligt utvecklingsarbete. I om en effektivare riskhantering av statens garantier finns även förslag som 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 anknyter till utvärderingsfrågor (se volym 1, kapitel 7, avsnitt 7.2). Rapporten bereds av regeringen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 15 Övrig finansiell förvaltning Övrig finansiell förvaltning omfattar verksamhet som syftar till en effektiv finans- och kapitalförvaltning inom staten. Förvaltningen bedrivs av (verksamheterna in- och utlåning samt statens betalningssystem, hädanefter refererad till som statens internbank), (), samt av (). Målet för statens internbank i är att bidra till en effektiv likviditetsstyrning och finansförvaltning i staten. Målet för IGN är att verksamheten skall bidra till konsumentskyddet avseende allmänhetens insättningar och till stabilitet inom det finansiella systemet. Målet för PPM:s verksamhet är att administration och förvaltning av premiepensionerna skall bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionsspararna. skapa ett effektivt, konkurrensutsatt och transparent betalningssystem fortsätter med oförminskad styrka. Detta gäller särskilt frågorna om internstatliga betalningar och om räntefloat. Regeringen avser att fatta de beslut som möjliggör att även de internstatliga betalningarna kan utsättas för konkurrens. () hanterar frågor om insättningsgaranti och investerarskydd . Insättningsgarantin innebär att kunders insättningar i banker och vissa värdepappersbolag skyddas till maximalt per kund och institut. Syftet med insättningsgarantin är att stärka konsumentskyddet för allmänhetens insättningar. Investerarskyddet omfattar finansiella instrument och medel som svenska banker och värdepappersbolag hanterar för sina kunders räkning i samband med att en investeringstjänst utförs. Investerarskyddet ger ersättning för förlorade värdepapper och medel upp till ett värde av per kund och institut. Regeringen anser att inriktning i arbetet med att utveckla statens internbanksfunktion ligger väl i linje med de intentioner som uttrycks i regeringsuppdraget . Det är angeläget att kontorets arbete med att Det nya pensionssystemet består av två delar, inkomst- och premiepension. Dessutom kan det utgå garantipension. Systemet administreras av , de allmänna försäkringskassorna och (). PPM:s huvudsakliga uppgifter är att hantera individuella konton för pensionsmedel i olika värdepappersfonder, att besluta om att 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 medverka vid utbetalning av pensioner, samt att informera om premiepensionssystemet. PPM ansvarar också för den tillfälliga förvaltningen av avgiftsmedel. Enligt regelverket (7 kap. 2§ lagen [1998:674] om inkomstgrundad ålderspension) för PPM skall myndighetens verksamhet bedrivas enligt försäkringsmässiga principer. PPM bedriver försäkringsrörelse avseende fondförsäkring och traditionell försäkring. Detta innebär bl.a. att en grupp av pensionssparare inte får gynnas framför en annan. Som ett utflöde av denna princip har det i PPM:s regleringsbrev slagits fast att var och en av de försäkringsprodukter myndigheten tillhandahåller skall vara självbärande. Ett underskott i en del av verksamheten kan därmed inte subventioneras med medel från andra delar av PPM:s rörelse. kommer därmed att upphandla nya ramavtal för betalningsförmedling från . Avsikten är att de nya ramavtalen ska innehålla betydligt fler tjänster och på så sätt kunna fånga upp en högre andel av de statliga betalningsvolymerna (f.n. fördelat på ca 270 statliga kunder). Denna strävan ligger även väl i linje med kontorets roll som huvudavtalstecknande part i frågor som rör de statliga betalningarna och statens betalningssystem. En annan strävan i avtalen är att byta s.k. räntefloat mot avgifter som form för ersättning till betalningsförmedlarna. Syftet är främst att synliggöra kostnader och öka transparensen i betalningssystemet. Utförd betaltjänst skulle därmed betalas direkt av den myndighet som utnyttjar tjänsten istället för att som belasta anslaget för statens skuldräntor. fick uppdraget att fortsätta en stegvis utveckling av statens betalningssystem inom ramen för de mål och riktlinjer som angivits av regering och riksdag. I ett första steg slopades det särskilda täckningsförfarandet vid betalning genom annan bank än (den s.k. RRV- modellen) /2001. Statliga betalningar via och avvecklas nu direkt mot statens checkräkning (SCR) i vilket inneburit administrativa förenklingar såväl som sänkta kostnader. Som en följd av att RRV-modellen slopats, har kontoret inlett en utveckling av ett register för betalningsinformation. Syftet är att samordna och kvalitetssäkra information om statliga betalningar, att förenkla hanteringen av information och att skapa underlag för analys av de statliga betalningsflödena. beräknas kunna tas i drift . har inlett ett arbete som syftar till att även de internstatliga betalningarna skall kunna utsättas för konkurrens. Avsikten är att internstatliga betalningar framöver skall hanteras enligt samma principer om fullständig konkurrens som statens övriga betalningar. Nuvarande ramavtal med Nordea, Postgirot och har förlängts till Mot bakgrund av att det råder stor osäkerhet om den ekonomiska hållbarheten i premiepensionens efterlevandeskydd före pensionstid ändrades, på förslag från regeringen, lagreglerna så att möjligheten att teckna sig för skyddet senarelades och öppnas därmed inte (prop. 2001/02:49, bet. 2001/02:SfU7, rskr. 2001/02:86). PPM gavs i uppdrag att göra en fördjupad analys av hur ett efterlevandeskydd före pensionstid inklusive möjligheten till ett rent återbetalningsskydd - inom ramen för premiepensionssystemet skulle kunna se ut (Fi2001/4111). PPM har i rapport till regeringen presenterat sina överväganden. PPM har i rapporten inte presenterat något förslag till ny utformning av efterlevandeskyddet. Skälet är att i alla de varianter till efterlevandeskydd som kunnat identifieras har PPM funnit målkonflikter beträffande de regler och principer som gäller för premiepensionssystemet eller i övrigt är grundläggande för socialförsäkringen. Frågan bereds inom . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 tens checkräkning (SCR) i . inneburit administrativa förenklingar för myn- digheterna, och skapat förutsättningar för kost- I övrigt har kontoret bedrivit en rad olika projekt och aktiviteter som syftar till att förbättra och utveckla statens betal- Statens internbank består av verksamheterna för ningssystem i olika avseenden. En del av dessa in- och utlåning samt statens betalningssystem i har redovisat under insatser ovan. Den årliga enkäten, som täcker hela intern- heten skall bidra till en effektiv finansförvaltning bankens verksamhet, visar att av i staten genom att sätta rätt pris på lån och pla- kunderna anser att rådgivningen och servicen är ceringar till statliga myndigheter och vissa bolag. bra eller mycket bra. Övriga kunder ger verk- Dessa skall även erbjudas en god service. samheten skall avgiftsfinansieras fullt ut. totala inlåning och utlå- ning uppgick till 119 respektive 190 miljarder låningen uppgick därmed till 71 miljarder kro- Insättningsgarantin och investerarskyddet är av- nor, en ökning med Stora nettolånare är CSN (102 miljarder placeras på räntebärande konto i Riksgäldskon- kronor) och övriga myndigheter (20 miljarder toret eller på marknaden för svenska statspapper. Avgiftsmedlen för insättningsgarantin förvaltas sättning har redovisats för regeringen. aktivt av tre externa förvaltare för att erhålla baseras på de villkor som kontoret möter i upp- långsiktigt bästa möjliga avkastning. låningen på kapitalmarknaden. ningen skall mätas mot ett index som tar erfor- ens finansiella resultat redovisas nedan. derliga hänsyn till verksamhetens behov och sammansättningen beslutas av nämnden. Tabell 15.1 Resultatet för in- och utlåningen inom statens 2001 var för totalportföljen vilket kan jämföras med index som Sedan den aktiva förvalt- ningen påbörjades har den totala av- kastningen varit medan nämndens 1 Regeringen föreslår att in- och utlåningsverksamheten anslagsfinansieras (se jämförelseindex avkastning har varit 27,12 pro- I kronor räknat har portföljens avkastning Det totala flödet i det statliga betalningssystemet (inklusive internstatliga betalningar) är mycket Om portföljen hade förvaltats passivt, dvs. omfattande och uppgick till drygt 4 100 samma avkastning som index, hade avkastningen Även små förändringar i betal- ningsflödena kan få stora effekter på statens arvodena för den aktiva förvaltningen uppgår En viktig uppgift för Riksgäldskonto- ret är därför att tillse att statens betalningar sker tiva förvaltningen har således bidragit med ca 82 på ett effektivt sätt. Målet för kontorets betal- IGN har under innevarande år nings- och kassahållning är att bidra till en effek- upphandlat nya kapitalförvaltare och sett över tiv finansförvaltning i staten genom att verka för en god likviditetsstyrning. Tabell 15.2 Resultat för kapitalförvaltningen utvecklingen av statens betalningssystem som regeringen gav i uppdrag . ett första steg slopades det särskilda täcknings- förfarandet vid betalning genom annan bank än -0,08 (den s.k. RRV-modellen) vid och Nordbanken avvecklas nu direkt mot sta- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Marknadsvärdet för IGN:s avgiftsmedel per var . Värdet överstiger den målsatta nivå som anges i lagen om insättningsgaranti och som innebär att nivån på avgiftsmedlen skall uppgå till ett belopp som motsvarar av insättningarna, dvs. Denna bedömning förutsätter att värdet av de garanterade insättningarna inte överstiger . Under de senast sex åren har insättningarnas värde varierat . och tills vidare begränsas därför det årliga avgiftsuttaget till av de garanterade ersättningarna, vilket motsvarar . Avgifterna för investerarskyddet tas bara ut för att täcka utgifterna för administrationen av skyddet. IGN skall skapa fungerande rutiner och dokumentera dessa för att klara ersättningsfall inom givna ramar. Varken insättningsgarantin eller investerarskyddet har emellertid ännu behövts tas i anspråk. fanns det inom fondsparandet ca 597 fonder fördelade på ca 81 förvaltare registrerade hos PPM. valde av 4,4 miljoner pensionssparare att aktivt placera sina medel i olika fonder. avsåg fondvalet premiepensionsrätter som intjänats under år 1995-1998 till ett värde på . genomfördes det andra fondvalet. 490 000 pensionssparare som tillkommit fick då möjlighet att välja fonder. Totalt var det av de nya pensionsspararna som gjorde ett aktivt val. Det tredje fondvalet genomfördes då ca 196 000 nya sparare fick möjlighet att välja fonder. av dessa sparare valde aktivt att placera sina medel i olika fonder. De pensionssparare som ej aktivt väljer att placera sina medel i någon av de valbara fonderna, deras medel förs till förvaltning i sjunde AP-fonden. PPM har även undersökt hur många av dem som ej gjorde ett aktivt val istället gjorde ett medvetet val. var andelen och var motsvarande . Per har totalt 5 084 883 pensionssparare ett fondinnehav i premiepensionssystemet till ett marknadsvärde om drygt 68 Pensionsspararnas fondinnehav över tiden fördelar sig enligt tabell 15.3 Värdemässig fördelning på olika slag av fonder. Tabell 15.3 Värdemässig fördelning på olika slag av fonder betalades premiepension ut till ca 2 600 personer. Antalet utbetalningar kommer att öka med ca 75 000 . PPM:s verksamhet skall över tiden finansieras med årliga avgifter som tas ut från pensionssparmedlen. Avgiften är f.n. maximalt och togs ut ut . Avgiftsinkomsterna uppgick till och till . Avgiftsinkomsterna beräknas till . Avgiftsinkomsterna understiger utgifterna och därför finansieras PPM:s verksamhet med en räntekontokredit för rörelsekapitalbehov och en låneram för anläggningstillgångar. Detta motiveras av att det knappast är rimligt att belasta pensionsspararna i den första generationen med så höga avgifter som skulle bli fallet om hela kostnaden togs ut direkt. Balans mellan avgifter och driftskostnader beräknas uppnås 2007 varefter amortering av utnyttjad kredit kan påbörjas. beräknas att behovet av kredit för rörelsekapital inte längre kvarstår. PPM:s främsta uppgift är att hantera individuella konton för pensionsmedel i olika värdepappersfonder. Värdepappersmarknaden har genomgått betydande värdeminskningar. Denna värdeminskning har även haft inverkan på värdet av pensionsspararnas behållningar på sina konton. Därmed påverkas också nivån på avgiftsintäkterna som PPM tar ut av pensionsspararna. PPM har beviljats en särskild kredit på hos som skall användas för att täcka det temporära likviditetsbehovet som uppstår vid fondbyten. Krediten utnyttjas allt efter dagligt behov. döms som om nivån på denna kredit kan sänkas något . PPM ansvarar för den tillfälliga förvaltningen av de preliminära avgiftsmedel som månatligen överförs från RFV. sker förvaltningen av placeringar med löptider direkt på marknaderna för svenska statspapper. Avgiftsmedlen förvaltas i genomsnitt , förvaltad volym varierar under löpande år och uppgår till mellan ca 20 och . genomfördes drygt 133 000 fondbyten. Huvuddelen av dessa gjordes på elektronisk väg. gjordes via blankett. Antalet fondbyten har dock ökat från i genomsnitt ca 500 fondbyten per handelsdag till ca 1 200 fondbyten per handelsdag . PPM:s centrala förvaltning är lokaliserad till . Kundserviceverksamheten har i huvudsak varit lokaliserad till och .