prop · GQ031d9 · 2003-01-01 00:00:00 — Detta beror dels på att fler personer tagits i förvar än tidigare, dels på en omstrukturering av verksamheten och en anpassning av lokalerna för ökad ändamålsenlighet. Förvarskostnaderna uppgick till ca . påtalar i sin rapport mottas de asylsökande? Den organiserade verksamheten för asylsökande inom (RRV 2002:19) behov av förbättringar av s.k. organiserade verksamhet, vilken syftar till att ge den asylsökande en meningsfull sysselsättning medan han eller hon väntar på beslut i sitt tillståndsärende. Brister finns bl.a. när det gäller svenskundervisning, individualisering, praktik i samhället och hälsoundersökningar. Även samverkan på lokal nivå mellan , sjukvårdshuvudmännen och de ansvariga för den kommunala introduktionsverksamheten samt arbetsförmedlingen behöver förbättras. Sammantaget bör insatserna bättre än förbereda den enskilde utlänningen för integration i det svenska samhället eller för ett återvändande till hemlandet eller ett annat land. I regeringens proposition , framtiden och mångfalden (prop. 1997/98:16) gjorde regeringen bedömningen att verksamhet för asylsökande skall underlätta genomförandet av introduktionsprogram. Regeringen angav att verksamheten skall vara av värde för en asylsökande oavsett om personen i fråga senare får uppehållstillstånd eller skall återvända. Vidare att det är viktigt att aktiviteterna i de delar som är inriktade mot vistelse i utformas på så sätt att de förbereder de asylsökande för kommunernas introduktionsprogram. Regeringens bedömning är att det kan finnas skäl att förtydliga uppdrag på den här punkten. I detta sammanhang kan även nämnas att i uppdraget för Översynen av mottagande av och introduktion för flyktingar (dir. 2001:87) ingår att bl.a. analysera i vilken mån förutsättningarna för integration påverkas av individens situation och samhällets insatser en asylansökan prövas. medgav regeringen att ramanslaget 12:2 Mottagande av asylsökande fick överskridas dels med högst , dels med som en följd av ökade kostnader på grund av ett ökat antal asylsökande i förhållande till prognos i budgetpropositionen . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Målet är att de sökande skall vara medvetna om kraven för att få svenskt medborgarskap och kunna förutse resultatet av en ansökan. Den totala väntetiden bör inte överstiga och öppna ärenden som inte avgjorts i första instans får inte vara äldre än . trädde en ny medborgarskapslag i kraft, vilken bl.a. möjliggör för den enskilde att få dubbelt medborgarskap. Intresset för denna möjlighet har varit stort. Den nya lagen har medfört att antalet ansökningar ökat betydligt. Arbetet att kunna tillämpa den nya lagen har tagit mer tid än beräknat. har avgjort 28 696 medborgarskapsärenden och vid utgången av året var antalet öppna grundärenden knappt 17 000. Av dessa var äldre än . Antalet öppna ärenden äldre än har minskat . Antalet personer som sökte svenskt medborgarskap 2001 var 30 013, vilket skall jämföras med 25 2000. När det gäller överprövning av beslut om svenskt medborgarskap är målet att öppna ärenden inte får vara äldre än . Den genomsnittliga handläggningstiden var mot . saknar möjlighet att ange hur många ärenden som avgjorts . Av ärendena beslutades och vid utgången av 2001 var av ärendena äldre än . Ett viktigt inslag i migrationspolitiken är beredskapen att ta emot flyktingar för vidarebosättning i . Uttagningarna sker som regel i samarbete med , . Staten betalar ut ersättning till de kommuner som tar emot sådana flyktingar. För anslagna medel genomförs även vissa hjälpinsatser för flyktingar utanför . beslutade i budgetpropositionen att anvisa medel motsvarande 1 840 platser för vidarebosättning av flyktingar m.fl. Medlen skulle kunna användas med viss flexibilitet. har fört över 1 279 flyktingar och 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 övriga skyddsbehövande till . , motsvarande 75 platser, användes för medicinska insatser i och Kosovo. beslutade regeringen att avsätta ytterligare , motsvarande 20 platser, för ett projekt med syfte att ge utsatta medborgare i en tillfällig vistelse och ekonomisk hjälp i närområdet . Arbetet sker i samråd med den svenska ambassaden i , UNHCR och lokala frivilligorganisationer. har 36 personer mottagits i , , och . Anhöriga till flyktingar i kan få bidrag till resan hit. har 173 personer fått bidrag enligt förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till . Av dessa kom 75 från och 49 från . Staten ger bidrag till åtgärder för frivillig återvandring av vissa personer som efter att ha varit bosatta i under längre eller väljer att återvandra till sitt ursprungliga hemland eller till ett annat bosättningsland. Överprövning av beslut om avvisning eller utvisning Det övergripande målet för verksamhetsområdet ärendeprövningen vid är att den skall vara rättssäker och att en enhetlig praxis skall eftersträvas. Rättssäkerhet innebär ett oeftergivligt krav på följdriktighet och likhet inför lagen. En viktig princip är att hänsyn skall tas till barnets bästa. Denna hänsyn återspeglas i utlänningsrätten, i mottagandet av asylsökande och i myndigheternas avgöranden i enskilda ärenden. Målet för verksamhetsområdet överprövning av beslut om avvisning eller utvisning är att öppna ärenden inte får vara äldre än . Den genomsnittliga handläggningstiden för asylärenden var och för avlägsnandeärenden där asylskäl inte har anförts . Den genomsnittliga handläggningstiden har varit i asylärenden och i avlägsnandeärenden där asylskäl inte har anförts. inkom till totalt 11 900 ärenden och nämnden avgjorde ca 11 000 ärenden . Ett avslagsbeslut i ett avvisnings- eller utvisningsärende genererar i åtskilliga fall en ny ansökan om uppehållstillstånd, varför samma personer kan förekomma i ärendekedjan. Även upprepade nya ansökningar om uppehållstillstånd från samma personer är också vanliga när lagakraftvunna beslut om avvisningar och utvisningar inte verkställs. Ofta förlängs handläggningstiderna på så sätt utan att några nya skäl tillkommit. Det är angeläget att handläggningstiderna kan hållas korta och att beslut verkställs så effektivt som möjligt. Som en följd av den ökade inströmningen av asylsökande 2001 har fått fler överklaganden av beslut om avvisning eller utvisning än året innan. Andelen bifall minskade i förhållande till 2000 till . Utresor för avvisade och utvisade verkställdes till det land den asylsökande kommit från eller har möjlighet att söka sig till. överlämnade drygt 3 300 ärenden till polisen. De flesta överlämnade ärenden rörde personer som håller sig undan ett avvisnings- eller utvisningsbeslut. Det är i många fall stora problem med att få ut de resehandlingar som behövs för att en person skall kunna verkställas. Särskilt besvärligt blir detta när den person som berörs inte samverkar med . Antalet personer som återvände självmant genom försorg var ca 4 450 personer. Polisen verkställde ca 500 tvångsvisa återvändanden. Målet för fonden är att ge en gemensam grund och liknande struktur för arbetet med asylsökande och flyktingar. Fonden verkar , 20002004. är ansvarig myndighet gentemot Kommissionen och samråder med vid bedömning och beslut om projektansökningar. Programmets inriktning och mål har visat sig väl överensstämma med behoven av åtgärder för förbättringar inom asyl- och flyktingverksamheten i . Redan nu efterfrågas resultat, dokumentation och utvärderingar avseende projekten. Bland de mest efterfrågade projekten återfinns bl.a. ett som kallas vid och traumaskadade (CTD), i . Projektet avser att bygga upp en modell för ett effektivt omhändertagande av kvinnor som varit utsatta för sexuella övergrepp. Även resultat från Svenska projekt om Ensamkommande barn är mycket efterfrågat. Projektet syftar till att ge s.k. gode män förutsättningar att arbeta på ett sådant sätt att det stärker omsorgen om barn som kommer till utan medföljande legal vårdnadshavare. fick från fonden. Av 188 ansökningar beviljades stöd till 53 projekt. är den totala summan för projekt medel ca . Av dessa har fördelats till 42 projekt, varav 20 projekt inom området mottagande och återvändande. Kostnaderna för politikområdet bedöms även komma att överskrida tilldelade medel i huvudsak genom en allmän ökning av antalet asylsökande främst som en följd av operativa inträde i . är situationen på och i liksom i före detta sådan att många personer söker sig bort från dessa områden. En stor del av dessa väljer som tillflyktsland bl.a. för att de har anhöriga här. kan möjligen också den skarpa debatten i några andra Schengenländer haft effekt. Antalet asylsökande har ökat från ca 11 1999 till ca 16 2000 och till ca 23 2001. har 20 900 personer sökt asyl i . Regeringen bedömer att antalet asylsökande kommer att uppgå till ca 28 000 personer för att därefter minska till 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 ca 27 000 asylsökande . Som en följd av det ökade antalet asylsökande har anslagen till utlänningsmyndigheterna förstärkts. Antalet avgjorda asylärenden har därmed ökat markant . Regeringen bedömer att anslagen till och behöver förstärkas även 2003 och framåt för att förkorta myndigheternas handläggningstider samt vistelsetiderna i mottagandesystem. Regeringen har genom praxisbeslut rörande medborgare från norra och Bosnien- vidtagit åtgärder som väntas få begränsande effekter på antalet asylsökande från dessa områden. fortsätter på olika sätt reformarbetet inom migrationspolitiken. fäster mycket stor vikt vid den harmonisering som pågår inom migrations- och asylpolitiken i EU. En helhetssyn på dessa frågor har vunnit ökat erkännande och omfattar bl.a. alltmer andra länder i vårt närområde, där problem med människosmuggling och människohandel samt transitmigration finns med direkta effekter på EU:s medlemsstater. Det är angeläget att tar tillvara möjligheterna att asylsökande som har uppenbart ogrundade ansökningar avvisas från . De satsningar som görs på tidiga insatser när det gäller utredning, beslut och återvändande är här särskilt viktiga. Det är också angeläget att avvisningsbeslut verkställs i nära anslutning till att det vinner laga kraft. På så sätt kan utdragna processer med nya ansökningar motverkas. Regeringen anser att det är viktigt att såväl som Polisen ytterligare utvecklar sin förmåga och sina insatser på dessa områden. har inte lämnat några invändningar i revisionsberättelserna eller framfört andra principiellt viktiga frågor som rör politikområdet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1Varav 60 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002. 2Motsvarar 597 511 tkr prisnivå. Tabell 5.3 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 12:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget avser i huvudsak förvaltningskostnader för och vissa kostnader för utlandsmyndigheterna med inriktning på arbetsuppgifter inom migrationsområdet. Regeringen bedömer att det fortsatta stärkandet av som central utlänningsmyndighet såväl inom som i förhållande till utlandsmyndigheterna, skall ge förutsättningar för kortare handläggningstider, rationalisering och bättre återrapportering. Vid beräkning av anslaget görs bedömningen att bör ha en beredskap att kunna ta emot 27 000 asylsökande. För att kunna minska ärendebalanserna både avseende prövning av asylärenden och verkställigheter bedömer regeringen det motiverat att utöka förvaltningsanslag med 2003. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Anslaget har för perioden 20032004 beräknats enligt följande: 12:2 Mottagande av asylsökande 1 Varav 1 160 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002 och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Anslaget finansierar mottagande av asylsökande m.fl. Inom ramen för mottagandet finansieras också återvändandearbete. Vidare finansieras kostnaderna för utlänningar som tagits i förvar enligt utlänningslagen. Anslaget finansierar även kostnader för ersättning till kommuner för asylsökande barns utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg samt kostnader för den ersättning som kommuner lämnar till vissa andra utlänningar vilka medgetts rätt att vistas i landet medan de väntar på beslut om uppehållstillstånd. Från anslaget finansieras också ersättning till kommunerna för kostnader för god man till ensamkommande barn. Därutöver finansieras kostnader för ersättning till landstingen för hälso- och sjukvård till asylsökande m.fl. samt för barn som hålls gömda inför verkställigheten av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut samt kostnader för den tillfälliga ersättningen till kommuner och landsting för vissa utlänningar från . Under detta anslag kommer vidare att finansieras de kostnader för utlänningar som i enstaka fall beviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd understigande på humanitär/medicinsk grund och som beskrivs nedan under regeringens övervägande. Under medgav regeringen att ramanslaget 12:2 Mottagande av asylsökande fick överskridas. Dels med högst , dels med högst som en följd av ökade kostnader på grund av ett ökat antal asylsökande i förhållande till prognos i budgetpropositionen . För innevarande budgetår har på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition anvisat . Regeringen bedömer att anslaget behöver tillföras ytterligare på tilläggsbudget i denna proposition. Utlänningar beviljas i enstaka fall tidsbegränsade uppehållstillstånd understigande på humanitär/medicinsk grund enligt 2 kap. 4 § 5 utlänningslagen (1989:529). I de fall landstingen haft sjukvårdskostnader och kommunerna haft kostnader för bistånd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) för dessa personer har haft möjlighet att i särskild ordning ersätta dessa kostnader, vilket nu finansieras under anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande. Mot bakgrund av att de aktuella personerna inte skall folkbokföras och omfattas av de kommunala flyktingmottagandet skall sådan ersättning i stället kunna lämnas av och finansieras från anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande. För beräknades den genomsnittliga flyktingskostnaden till . beräknas den genomsnittliga dygnskostnaden till . Anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande föreslås öka med 2003 i förhållande till beräkningarna i budgetpropositionen . Skälet till detta är att antalet personer i mottagandesystemet ökar i förhållande till vad som beräknades i budgetpropositionen samt ökade kostnader för förvarsverksamheten. Anslaget har för perioden 20032004 beräknats enligt följande: 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 5.5 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 12:2 Mottagande av asylsökande Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag Anslagsmedlen avseende vidarebosättning av flyktingar m.fl. bör liksom innevarande år kunna få användas med viss flexibilitet och motsvara kostnaderna för överföring och mottagande av 1 840 personer. Anslaget har för perioden 20032004 beräknats enligt följande: Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 12:3 Migrationspolitiska åtgärder Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1Varav 20 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002. 2Motsvarar 114 074 tkr prisnivå. 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden 1 Varav 55 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002 och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. prövar överklaganden av beslut som fattas av avseende avvisning och utvisning samt ansökningar om uppehållstillstånd, flyktingförklaring, resedokument, och svenskt medborgarskap. Nämnden prövar även s.k. nya ansökningar om uppehållstillstånd enligt 2 kap. 5 b § utlänningslagen. Sådan ansökan kan göras efter det att ett avvisnings- eller utvisningsbeslut vunnit laga kraft. Anslaget finansierar offentligt biträde enligt utlänningslagen vid , och . Anslaget påverkas främst av antalet ärenden. För innevarande budgetår bedömer regeringen att anslaget behöver tillföras ytterligare på tilläggsbudgeten. Som en följd av regeringens förslag att utöka förvaltningsanslag anser regeringen det motiverat att utöka förvaltningsanslag med 2003 för att undvika långa handläggningstider. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Anslaget har för perioden 20032004 beräknats enligt följande: Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 12:4 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen bedömer att anslaget bör utökas med som en följd av det ökade antalet asylsökande. Anslaget har för perioden 20032004 beräknats enligt följande: Tabell 5.11 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 12:6 Utresor för avvisade och utvisade 1 Varav 20 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002. Anslaget finansierar resor ut ur landet för utlänningar som avvisats eller utvisats enligt beslut av regeringen, , eller Polisen med stöd av utlänningslagen. Även kostnader för resor ut ur för de asylsökande som återkallat sin ansökan finansieras från anslaget. kan överlämna ärenden till polismyndigheten om utlänningen håller sig undan eller om det kan antas att tvång kommer att behövas för att genomföra verkställigheten. Kriminalvårdens transporttjänst organiserar utresor för avvisade och utvisade på polisens uppdrag. Regeringen bedömer att anslaget bör utökas med 2003 på grund av ökat antal avvisningar och utvisningar som en följd av att antalet asylsökande har ökat. Anslaget har för perioden 20032004 beräknats enligt följande: Tabell 5.13 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 12:6 Utresor för avvisade och utvisade Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Anslaget disponeras av och används för att utveckla mottagandesystem för asylsökande, för integrationsinsatser och för att hjälpa personer att återvända eller återvandra till sitt hemland. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Anslagsbeloppet motsvarar EU:s finansiering av projekten. beräknas svenska projekt erhålla i bidrag från europeiska flyktingfonden. Bidraget administreras av i samarbete med . Bidraget redovisas under inkomsttiteln 6911 Övriga bidrag från EU. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Den europeiska flyktingfonden arbetar med ett programår i taget. Hälften av det beviljade projektstödet betalas ut när ett projekt inleds. Efter halva projekttiden betalas ut efter det att rapport lämnats och godkänts. Resterande betalas ut efter godkänd slutredovisning av projektet. Slutredovisningen skall göras senast efter avslutat projekt. Regeringen bör därför bemyndigas att i fråga om ramanslaget 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst efter 2003. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . Fonden inrättades 2000 och skall verka , dvs. Tabell 5.15 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Förslag/beräknat anslag 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 5.16 Bemyndigande för ekonomiska åtaganden 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Minoritetspolitiken omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter Totalt för politikområde Minoritetspolitik 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Målet för minoritetspolitiken är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Målet fastställdes av och gäller från och med (prop. 2000/01:1, utg.omr.8, bet. 2000/01:SfU2, rskr. 2000/01:72). Målet överensstämmer med den inriktning som minoritetspolitiken tidigare getts genom beslut om nationella minoriteter i . Minoritetspolitiken är ett nytt politikområde . Det grundas på beslut om åtgärder för de nationella minoriteterna och inriktningen av en minoritetspolitik (prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69). De nationella minoriteterna är samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar och de språk som omfattas av minoritetspolitiken är samiska (alla former), finska, meänkieli, chib (alla former) och jiddisch. I samband med beslutet om en minoritetspolitik ratificerade två Europarådskonventioner, ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Bestämmelserna i dessa konventioner har utgjort en grund för den svenska politiken på området. Mot bakgrund av bestämmelserna i dessa båda konventioner har regeringen i första hand prioriterat insatser inom kultur- och utbildningsområdena samt insatser för att stärka de nationella minoriteternas möjligheter till inflytande i frågor som rör dem. Lagarna (1999:1175 och 1176) om rätt att använda samiska respektive finska och meänkieli hos förvaltningsmyndigheter och domstolar ger enskilda rätt att använda dessa språk i offentliga sammanhang. Rätten avser de områden (förvaltningsområden) där språken använts av hävd och fortfarande används i tillräcklig omfattning. För samiska omfattas , , och kommuner och för finska och meänkieli , , , Pa- jala och kommuner. I dessa kommuner har den enskilde, oavsett om hon eller han behärskar svenska, rätt att tala samiska respektive finska och meänkieli vid muntlig förhandling inför domstol och rätt att ge in skriftliga inlagor på respektive språk. Hos förvaltningsmyndigheter har den enskilde rätt att använda samiska respektive finska och meänkieli vid sina muntliga och skriftliga kontakter i ärenden som rör myndighetsutövning och har anknytning till förvaltningsområdet. Myndigheten är skyldig att ge muntliga svar på samiska respektive finska och meänkieli. Lagstiftningen innebär också att den enskilde i kommuner som ingår i förvaltningsområdena har rätt att få förskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvis på respektive språk. Lagarna om rätt att använda samiska respektive finska och meänkieli har översatts till de berörda minoritetsspråken. Till följd av de nya lagarna har avsatts som statsbidrag till kommunerna och i för de åligganden som följer av lagstiftningen. Medlen har fördelats av i med utgångspunkt från en uppskattning av antalet invånare i respektive kommun som talar samiska respektive finska och meänkieli samt kommunernas behov av att vidta åtgärder. Hänsyn har också tagits till att och har särskilt hög andel finska medborgare och medborgare med finska som modersmål. Be- stämmelser om fördelningen finns i förordningen (2000:86) om statsbidrag till åtgärder för att stödja användningen av samiska, finska och meänkieli i kontakter med förvaltningsmyndigheter och domstolar. Följande fördelning har gjorts för . i har även tillförts för hanteringen av bidragen till kommunerna och samt till en arbetsgrupp vid som skall följa upp och utvärdera de regionala åtgärderna. Vidare har domstolsväsendet tillförts för ökade tolk- och översättningskostnader på grund av de nya rättigheter som följer av minoritetspolitiken.