prop · GQ03129 · 2003-05-28 00:00:00 — En parallell tendens har också varit att de kommunala stadsbyggnadskontoren på vissa håll slagits samman med andra funktioner i den lokala förvaltningen. Framöver väntar därtill, enligt uppgift från , stora pensionsavgångar inom stadsarkitektkåren. Regeringen kan konstatera att det underlag som finns inte ger en entydig bild av hur kvalitetsarbetet inom arkitekturområdet bedrivs i kommunerna. Tanken som fördes fram i propositionen Framtidsformer att kommunerna borde upprätta lokala handlingsprogram, som framgår i avsnitt 2.2.1, har av allt att döma ännu inte slagit igenom i någon större omfattning. En relativt stor andel kommuner arbetar dock med samma frågor i andra, möjligtvis mindre systematiska, former. det stora ansvar som vilar på kommunerna är det angeläget att dessa har Skr. 2002/03:129 en tillräcklig och relevant arkitektur- och plankompetens vid beslut om gestaltningen av den yttre miljön. En uppgift för det nya Rådet för arkitektur, form och design bör vara att, i samråd med bl.a. och , analysera denna fråga vidare och då särskilt beakta frågan om lokala handlingsprogram. Regeringens bedömning: utvärderingar av arkitekt- och designutbildningar i högskolan ger värdefulla bidrag till utveckling- en av utbildningarnas kvalitet. Skälen för regeringens bedömning: Som framgår i avsnitt 2.3.1 har gjort en genomlysning av arkitektutbildningen och designutbildningen i . Denna genomlysning har uppmuntrat till en fruktbar debatt kring utbildningarnas kvalitet och inriktning. Regeringen har därefter bl.a. beslutat om en ny målbeskrivning för arkitektexamen i högskoleförordningens (1993:100) examensordning. Förändringen präg- las av den ökade helhetssynen på byggprocessen, den ökade inriktningen på förvaltning och förnyelse av befintlig bebyggelse samt en ökad betoning av hållbar utveckling och av kvalitet och skönhet. Vidare har för att stimulera högskolornas initiativ på designområdet möjligheterna att utöka utbudet av utbildningar inom designområdet utökats kraftigt . Såväl när det gäller arkitektutbildningen som designutbildningarna har aviserat att verket på eget initiativ kommer att följa upp de ovannämnda utvärderingarna . I verkets föreliggande plan är förnyad utvärdering av utbildning som leder till arkitektexamen plane- rad till 2005 och utbildning inom designområdet till 2006. Utbildningen som leder till landskapsarkitektexamen planeras utvärderas . Regeringen kommer att följa arbetet med dessa utvärderingar. Som regeringen har framfört i budgetpropositionen (prop. 2002/03:1, utg.omr. 16) har och mot bakgrund av förslag från gruppen Framtid för svensk industri utarbetat ett mer detaljerat förslag till hur svensk industri kan stärkas genom utbildning i industriell design. I linje med detta föreslår lärosätena utvecklandet av en magisterutbildning inom fordonsdesign med start . Som en planeringsförutsättning bör univer- sitet och enligt regeringen ges möjlighet att satsa på magisterutbildningar i industriell design med inriktning mot behoven inom fordonsindustrin inom ramen för planerat takbelopp . Arkitektur och form i skolan Regeringens bedömning: För att de arkitektur- och formpolitiska målen skall få en bred förankring bör arkitektur, form och design integreras redan i skolans arbete. Skälen för regeringens bedömning: Skolan och alla som arbetar där har ett uppdrag att arbeta med sin miljö i vid mening. Trygghet och trivsel liksom betydelsen av elevernas delaktighet i skolmiljön måste därför betonas. För att de arkitektur- och formpolitiska målen skall få en bred förankring är det viktigt att arkitektur, form och design kan integreras redan i skolans arbete. Kursplanerna för grund- och gymnasieskolan ger förutsättningar att arbeta med estetiska och kulturella frågor inom flera ämnen. Härigenom kan barn och unga, såväl flickor som pojkar, ges goda förutsättningar som framtidens brukare och skapare av arkitektur, form och design. Verkligheten är en viktig kunskapskälla jämte tradi- läromedel som faktaböcker och film. Pedagoger, rektorer, elever, föräldrar och allmänheten i övrigt kan finna information och inspiration för arbetet på Myndigheten för skolutvecklings hemsida (www.skol- ) via Skoldatanätet och Kulturfönstret. Där finns inslag om arkitektur och fysisk miljö, som kan röra sig om dels enskilda skolors projekt kring sin närmiljö, dels och länkar till . Via hemsidan publicerades ITiS pris för Utmärkt skol- miljö 2001, där två skolor, en nybyggd och en ombyggd, belönades för sin lokalutformning. har uppdragit åt en forskare att göra en kunskapsöversikt kring den fysiska miljön och barns och ungas lärande. Kunskapsöver- sikten kommer att omfatta samspelet mellan barns lärande och den fysis- ka miljön i pedagogiska verksamheter i förskola, grundskola och fritids- hem med angränsande utemiljöer och förväntas ge ökad förståelse för den fysiska miljöns betydelse i barns lärandeprocesser. 3.5Information, debatt och marknad Regeringens bedömning: Som en uppföljning till bör få i uppdrag att analysera hur de viktigaste delprojekten kan vidareutvecklas inom ramen för befintliga verksamheter. I detta fall bör även ett mångfalds- och jämställdhets- perspektiv tas till vara. Skälen för regeringens bedömning: har inneburit att många nya projekt och verksamheter har presenterats och att ett stort antal både professionella aktörer och andra intresserade runtom i landet har engagerat sig i dessa frågor. Regeringen har redan i budgetpropo- sitionen framfört sin bedömning av bl.a. (prop. 2002/03:1 utg.omr. 17, s. 48 f.) Enligt de utvärderingar som gjorts av och Stats- Skr. 2002/03:129 kontoret har satsningen inneburit en reell kraft- Arkitekturen har etablerat sig och förstärkt sin position som ett angeläget kunskapsområde såväl bland allmänheten som inom statliga myndigheter, kommuner, organisationer och företag. Ett folkligt intresse för frågorna har kommit till uttryck t.ex. i det stora deltagandet i tävlingen tyckomhus.nu. Ett flertal av projekten har varit av långsiktig art där bl.a. nya nätverk bildats vilket kommer att ge positiva effekter . Barn och unga har i hög grad uppmärksammats och bl.a. har ett antal pedagogiska böcker om arkitektur, stadsutveckling och design utvecklats. Arkitekturåret har även inneburit en förstärkning inom form och design både nationellt och internationellt. Vissa initiativ som genomfördes bör kunna få en fortsättning även efter att Arkitekturåret avslutats. Som en uppföljning till Arkitekturåret avser regeringen att ge i uppdrag att analysera hur de viktig- aste delprojekten kan vidareutvecklas inom ramen för befintliga verk- samheter. I det sammanhanget bör även ett mångfalds- och jämställdhets- perspektiv tas till vara. återflyttar till sina lokaler på i . Museet har haft sina lokaler i i , vilket inneburit mycket reduce- rade utställningsmöjligheter (se avsnitt 2.4.1). har ett antal förbätt- ringar genomförts i de ny-gamla lokalerna, med en ny och mer tillgänglig entré i husets norra fasad, från sjösidan. Museet öppnar sin verksamhet i lokalerna . Reformen med fri entré vid vissa statliga museer inleds 2004 vid samt och (prop. 2002/03:100 s. 155). Regeringens bedömning: Medveten design kan vara en nyckelfaktor för framgång inom dagens varu- och tjänsteproduktion. Design kan också fylla en viktig funktion och höja kvaliteten i människors vardagsliv. Satsningen på ett Designår 2005 bidrar till att stärka designutvecklingen i landet. Skälen för regeringens bedömning: I regeringsförklaringen signalerade statsminister att ökade sats- ningar på industriell design skall göras och att ett svenskt designår 2005 kommer att förberedas. Statsministern underströk också regeringens ambition att lyfta fram arkitektur, form och design som en gemensam angelägenhet för alla. I Form- och designutredningens delbetänkande Mötesplats för form och design (SOU 1999:123) reflekterade utredaren över design ur ett användarperspektiv: Utformningen av ting, redskap, fordon och den formade miljön kan antingen göra livet enklare eller svårare. har funktionshinder blir detta ännu mer uppenbart. alla har erfarenhet av design, finns förutsättningar för alla kategorier av människor att delta i diskussionen, också de grupper i samhället som annars inte har tillgång till de demokra- tiska och politiska kanalerna, till exempel barn. För att demokra- tisera formområdet och underlätta konsthantverkets, formgiv- ningen och designens utvecklingsmöjligheter behövs en livligare och bredare debatt för ökad insikt och medvetenhet om områdets betydelse. () Diskussioner om estetik brukar ofta förvandlas till en fråga om smak, där den enes ställs mot den andres, de pro- fessionella mot amatörernas, elitism mot folklighet. Men estetik är något djupare och vidare än tycke och smak. En miljö eller ett ting som genom sin utformning väcker intresse och uppmärksam- het fyller ytterligare en funktion. De föder tankar som i sin tur kan bidra till en större medvetenhet, vidsynthet och öppenhet. Vår materiella värld begränsar oss. Den öppnar också gränser, får oss att förstå mer om världen och därmed också om oss själva. Kan ting bidra till en demokratisk utveckling ---? Visst likaväl som de kan få oss att känna oss mindervärdiga eller irriterade över vår omgivning. () Man skall kunna ställa krav på att före- målen inte bara fungerar väl rent praktiskt, de skall också tala till våra sinnen. Det kan vara värt att påminna om den demokratiska aspekten av design- politiken. Form och design är en alltför viktig del av varje människas vardagsliv för att begränsas till att bli något exklusivt som bara angår de mer välbeställda i samhället. Denna demokratiska syn har förts fram inom kulturpolitiken sedan förra seklets början och har varit ett ständigt återkommande tema i debatten. är medborgarperspek- tivet och allas aktiva deltagande allt viktigare och därmed respekten för vars och ens erfarenheter och behov. I ett samhälle som alltmer präglas av möten mellan många kulturer ställs också krav på öppenhet för dessa kulturers traditionella uttryck, som nya möjligheter till sammansmältning av skilda former och uttryck uppstår. Design av varor och tjänster får också en allt större betydelse för före- tagens tillväxt. Inom näringspolitiken har designbegreppet därför vidgats från industriell formgivning till att även omfatta design av tjänster och hela miljöer. Medveten design stärker näringslivets och det offentligas kvaliteter och utvecklingskraft. Därför avsattes i budgetpropositionen (2002/03:1, utg.omr. 24) ytterligare medel för att stärka design som ett medel för näringslivsutveckling. Föreningen och samarbetar nära kring det natio- nella designprogrammet som beskrivits i avsnitt 2.4.3 och som spänner över både näringslivsprojekt och kulturella manifestationer i hela och som till stor del kommer att manifesteras genom . Svensk Forms och SVID:s regionala föreningar och samarbetskontor är ett viktigt nätverk för att uppnå en bred geografisk spridning av Design- . I detta nätverk utgör i en modell för integrerade kultur- och näringslivsprojekt. Svensk Form och SVID kommer att inför pröva att utveckla liknande design- forum i andra delar av i samarbete med Svensk Forms regional- föreningar, under förutsättning att ekonomiska och personella resurser inom privat och offentlig sektor kan samordnas. Designprogrammet skall Skr. 2002/03:129 i sin helhet bygga på samverkan mellan näringslivet och det offentliga och insatserna kommer att koordineras med andra initiativ, främst inom närings-, regionalutvecklings-, kultur-, utbildnings- och miljöpolitiken. Det påbörjade arbetet och de resultat och effekter som insatserna givit under det första verksamhetsåret skall redovisas till regeringen (Närings- departementet) . 3.5.3Konsthantverkare på den internationella scenen Regeringens bedömning: Konsthantverket är inte bara en värdefull tradition i sig inom svenskt konstliv, utan också en viktig bas och en inspiration för verksamma inom hela formområdet. Konsthantverkarnas internationella utbyte bör utvecklas. Skälen för regeringens bedömning: De professionella utövarna inom form och design består av en rad olika inriktningar som var och en bidrar till miljön. Ofta kan en och samma yrkesutövare arbeta inom flera om- råden, möbelformgivaren kan även vara inredningsarkitekt, konst- hantverkaren också formgivare inom industrin osv. Den ena verksam- heten kan ge näring åt det andra. De erfarenheter som t.ex. en keramiker eller glaskonstnär får i sin egen verkstad, när han eller hon experi- menterar och arbetar med unikat, kan han eller hon sedan utnyttja för serieproduktion eller i offentliga uppdrag. Det konstnärliga arbetet utvecklar designerns formspråk och leder till mer intressant gestaltade produkter. Därför är det viktigt att ge utrymme även för andra aspekter än ekonomiska i designpolitiken. Konstnärlighet, personlighet, kulturella föreställningar, etc. ingår i det spel och på den arena där producenter, produkter och konsumenter/brukare möts. Eftersom det handlar om kommunikation och interaktion är de kulturella perspektiven minst lika viktiga som de näringspolitiska när det gäller form, design och konst- hantverk. Konsthantverkarna bidrar också på andra sätt till utvecklingen. Enskilda konsthantverkare och frilansformgivare står ofta för det pro- duktutvecklingsarbete som tidigare utfördes på bohagsindustrierna. I och med att industrin allt mer rationaliserats är det på enskilda konst- hantverksverkstäder som mycket av den tekniska och konstnärliga för- nyelsen sker. Genom experiment med material och tekniker förvärvar konsthantverkaren kunskaper som också kommer den offentliga miljön till del i olika sammanhang. Dessa verk som exponeras i den offentliga miljön blir i sin tur inspirationskällor för andra utövare. Svenska konsthantverkare har inte alls samma intensiva utbyte med utlandet som t.ex. sina kollegor bildkonstnärerna. På uppdrag av IASPIS (International Artists Studio Programme in ) inom bild- konstnärsfond gjordes en studie kallad Det är konsthantverkets tur, som beskrev situationen och presenterade en rad förslag till åtgärder som skulle förändra situationen. gav styrelsen för bild- konstnärsfond IASPIS i uppdrag att genomföra ett treårigt projekt med inriktningen att 2006 ha ökat svenska konsthantverkares närvaro på den internationella scenen genom exempelvis deltagande i viktiga utställ- ningar, seminarier och symposier utomlands, genom uppdrag utomlands Skr. 2002/03:129 och genom att de i ökad utsträckning uppmärksammas i utländska medier som bevakar konsthantverksområdet. Vidare skall viktiga inslag i det utländska konsthantverket ha fått en tydligare närvaro i . Projek- tet som sjösätts under namnet in Dialogue har en treårsbudget på och består av tre separata, men samverkande delar med var sin projektledare: Visa syftar till att betydande svenska konsthantverkare får möjlighet att visa sina verk i viktiga sammanhang utomlands. Beskriva syftar till att för en internationell publik beskriva viktiga konstnärskap, sammanhang och tendenser inom samtida svenskt konsthantverk. Samtala syftar till att förbättra kontakterna mellan svenska konsthant- verkare och viktiga utländska kollegor, kritiker och curatorer. shops, seminarier och studieresor med ateljé- eller verkstadsbesök kan vara några arbetsformer. Inte minst mot bakgrund av den utredning som just nu arbetar med frågan om hur internationell kulturverksamhet skall bedrivas (dir. 2002:113), är detta projekt intressant. Regeringens bedömning: bör få i uppdrag att utreda hur hemslöjdens kunskapsområde kan bli tydligare och starkare på form- och designområdet och hur fler skall ges möjlighet att ta del av hemslöjden. Skälen för regeringens bedömning: För att orientera sig i och förhålla sig till framtiden måste man känna till sin historia. Behovet av att uppleva saker och ting i vår omgivning som äkta, unikt, bärande på en historia tycks bli starkare ju mer samhället effektiviseras, globaliseras och medialiseras. Hemslöjden har ett stort kunskapsarv att förvalta, vidareförmedla och utveckla för att ge oss ett sammanhang. Hemslöjden representerar en produktionsform, där slöjdaren behärskar hela produk- tionsprocessen från materialval till färdig produkt och där en överens- stämmelse mellan form och funktion eftersträvas. Hemslöjden har ett unikt kunnande när det gäller de förnyelsebara naturmaterialen och enkla handverktyg samt bär med sig ett uttryck och en form med rötter i folk- konsten och traditionen. Detta kunskapskapital kan utvecklas och inspi- rera nya generationer genom t.ex. samarbete mellan hemslöjdskonsulen- ter, slöjdare, formgivare, forskare och i samverkan med andra utbild- ningar. Begreppen hemslöjd, konsthantverk, form och design överlappar ofta varandra. Och det är ofta i skärningspunkterna det mest intressanta händer. Hemslöjdsrörelsen har en bred bas och vana att arbeta utifrån ett folk- bildningsperspektiv genom de ideella hemslöjdsföreningarna och den regionala hemslöjdskonsulentverksamheten, vilket är en förutsättning för att kunna förmedla ett budskap och skapa ett ökat kvalitetsmedvetande om form och funktion hos allmänheten. har till uppgift bl.a. att ta initiativ till, planera, samordna och göra insat- ser för att främja hemslöjd. Regeringen avser att ge nämnden i uppdrag Skr. 2002/03:129 att komma med förslag till hur hemslöjdens kunskapsområde kan bli tydligare och starkare på form- och designområdet och att ge fler möjlig- het att ta del av hemslöjden. 3.6Lagstiftning och andra styrmedel 3.6.1Skönhetsparagraferna i , väglagen samt i lagen om byggande av järnväg Regeringens bedömning: Vid behov bör en utvärdering göras av de s.k. skönhetsparagraferna i , väglagen och i lagen om byggande av järnväg. Skälen för regeringens bedömning: Det är de s.k. skönhetsparagraferna infördes i (1987:10), PBL, väglagen (1971:948) respektive i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg, samtliga med innebörden att estetiska värden skall beaktas och tas till vara vid utformningen av vår byggda miljö. konstaterar att det ännu inte går att dra några generella slutsatser av hur den s.k. skönhetsparagrafen i PBL har tillämpats i kommunerna. De långa led- tiderna i infrastrukturplaneringen innebär att det inte heller i detta sammanhang går att se tillräckliga resultat av vad ändringarna i väglagen och lagen om byggande av järnväg inneburit. Regeringen avser att följa utvecklingen och att vid behov låta utvärdera bestämmelserna och tillämpningen av dem , med utgångspunkt i de förändringar som följde på propositionen Framtidsformer. 3.6.2Åtgärder för att främja visst bostadsbyggande Regeringen har lämnat förslag till om åtgärder med syfte att främja anordnandet av mindre hyreslägenheter och studentbostäder (prop. 2002/03:98). De föreslagna åtgärderna innebär att en del av den ingående mervärdesskatten tillgodoförs fastighetsägarens skattekonto. Förslaget innebär också vissa följdändringar i befintliga bidragssystem. Syftet med åtgärden är att stimulera tillkomsten av hyreslägenheter och studentbostäder genom att minska fastighetsägarens kostnader för anord- nande av vissa sådana lägenheter. En förutsättning för att stödet skall kunna erhållas är att byggprojektet till sin karaktär är ägnat att hålla nere boendekostnaderna. Det är dock viktigt att byggandet även blir långsiktigt hållbart; låga kostnader får inte uppnås på bekostnad av kvalitet och därigenom bli högre, sedda i ett livscykelperspektiv. Regeringen föreslår i propositionen att inriktningen skall vara att de nyproduktionsprojekt som erhåller statligt stöd skall bidra till ett långsiktigt hållbart byggande. Detta innebär exempelvis att de lägenheter som produceras skall bidra till en hållbar social utveckling, vilket bland annat ställer krav på utformningen av både enskilda hus och bostadsområden och stadsdelar för att undvika enahanda miljöer. De bostäder som erhåller stöd förväntas självklart också bidra till uppfyllan- det av de nationella miljökvalitetsmålen, bl.a. då målet om god bebyggd Skr. 2002/03:129 miljö (se avsnitt 1.1.4). 3.6.3En nationell strategi för trä i byggandet ändrades byggreglerna så att det bl.a. blev möjligt att använda trä i högre utsträckning. Trots detta har den moderna träbyggnadstekniken haft svårt att få genomslag på den svenska bygg- marknaden. Nya aktörer har var för sig begränsade resurser att etablera sig på marknaden. Därför tar staten nu en samordnande roll för att underlätta för innovationer att få fäste på marknaden. En genomtänkt ökad användning av träprodukter kan gynna de nationella miljömålen (se avsnitt 1.1.4) och leda till fler initiativ till en intressantare träarkitektur. Regeringen har tillkallat en förhandlare med uppdrag att för statens del samråda med företrädare för skogsnäringen och delar av byggsektorn i syfte att förbereda ett förslag till en nationell strategi för att främja en ökad användning av trä i byggandet och i produkter. skall förhandlaren lämna en strategi och en plan med förslag till åtgärder till regeringen. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , . O., ., , , Nuder, Regeringen beslutar skrivelse 2002/03:129 Arkitektur, form och design