prop · GQ0372 · 2003-03-20 00:00:00 — Vi ger i de tre första kapitlen en bakgrund till våra bedömningar av utvecklingen av marksänd digital TV. I kapitel 1 Utgångspunkter för arbetet tar vi upp de politiska mål som låg till grund för beslutet att införa marksänd digital TV och redovisar kortfattat resultaten från tidi- gare utredningar. Vi nämner också utredningar om IT-infrastrukturen och konvergensutvecklingen som har betydelse för utvecklingen av digital TV. Avslutningsvis redogör vi för de beslut som har tagits under arbetets gång och vilka frågor vi har behandlat. I kapitel 2 Medielandskap i förändring beskriver vi kortfattat de olika distributionsformerna, den tekniska utvecklingen och hur programverk- samheten har utvecklats. TV-sändningar kan nå ut till konsumen- terna på tre olika sätt. Marksändningar tas emot med en vanlig antenn, satellitsändningar med en parabolantenn och i kabelnäten vidaresänds i huvudsak marknätets och satellitoperatörernas TV-program. Mätningar av hur hushållen tar emot TV visar att eller ca 1,25 miljoner TV-hushåll endast använder marksänd TV. Därut- över använder många hushåll marksändningarna till sina extra TV-appa- rater. Med digital TV menas att distributionen sker i digital form. Efter- som dagens TV-apparater är konstruerade för att ta emot analoga signaler krävs att en avkodare (digital-TV-box) kopplas till TV-apparaten. Den omvandlar de digitala signalerna till analoga så att bild och ljud återges för TV-tittaren. Vi har i kapitel 3 Marksänd digital TV i omvärlden valt att ge en rela- tivt omfattande beskrivning av andra länders insatser när det gäller över- gången till marksänd digital TV. och startade digitaliseringen av marknäten . Det har gett ett försprång gentemot många andra länder i form av kunskap och kompetens inom området. Länder i övriga följer nu efter och har startat eller planerar att starta digitala marksändningar. Det gäller såväl i länder där många hus- håll använder marksändningar som i länder där annan distribution Analys av sändningsverksamheten (kapitel 4) Vi gör en analys av sändningsverksamheten genom att redogöra för marknadsutvecklingen för digital TV, de deltagande programföretagens syn på marknätets möjligheter, ett antal konsumentundersökningar och utvecklingen av digital TV och andra bredbandslösningar. Med utgångs- punkt från denna beskrivning gör vi följande överväganden: N Vi bedömer att marksänd digital TV är ett enkelt och effektivt sätt att nå ut till alla medborgare. Infrastrukturen för digital TV bör därför betraktas som en naturlig del av IT-infrastrukturen. N Vi anser att ett brett utbud av program och tjänster i marknätet bidrar till en sund konkurrens mellan de olika sändningsoperatö- rerna. N Vi föreslår att de digitala sändningarna av public service- programmen byggs ut till full befolkningstäckning, dvs. 99,8 pro- cent av den fast bosatta befolkningen. N Vi föreslår att det övriga sändningsutrymmet med ett utbud av kommersiella program byggs ut så långt som möjligt. Det är vik- tigt för att få största möjliga mångfald av program och tjänster till största möjliga del av befolkningen. N Vi anser att det är positivt att de nordiska aktörerna på digital TV- marknaden har enats om kravspecifikationer för digitala avkodare. En öppen gemensam standard för digital TV innebär fördelar för såväl konsumenter som programföretag. Vi konstaterar att övergången till digital distribution är en självklar utveckling av TV-mediet. Digital TV innebär en naturlig och tämligen enkel utveckling mot en effektivare TV-distribution. sändningsoperatörer är överens om att all TV-sändning kommer att digi- Aktörerna framhåller att det är orimligt att behålla och under- hålla ett analogt system för TV-distribution när den analoga tekniken i alla andra typer av kommunikationssystem ersätts med digital teknik. Digital TV innebär stora mervärden och ökad valfrihet för konsumen- De viktigaste fördelarna är en bättre ljud- och bildkvalitet, att kon- sumenterna får fler program att välja bland och att de kan anpassa utbu- det efter sina egna intressen. Digitaliseringen av marknätet ger konsu- menterna tillgång till fler regionala program och en del tjänster i TV- miljön som tidigare enbart funnits i datormiljön. En annan fördel jämfört med de andra sändningssätten är möjligheten att lätt kunna förflytta avkodaren mellan olika platser, portabilitet. mobila mottagare som kan användas på olika transportmedel finnas till- gängliga för konsumenterna. Aktörerna på marknaden är överens om att den främsta drivkraften för konsumenterna är ett ökat utbud av vanliga TV-program. sikt kan även interaktivitet och nya tjänster som t.ex. e-post och elektro- nisk handel locka nya konsumenter. Tillgången till interaktiva tjänster genom digital TV gör att även de som inte har tillgång till datorer kan ta del av informationssamhällets tjänster. Det innebär att infrastrukturen för digital TV bör betraktas som en naturlig del av IT-infrastrukturen. Det har stor betydelse ur demokratisynpunkt att samhällsinformation kan nå ut till medborgarna. Det digitala marknätet intar en unik position genom att det i princip kan nå ut till samtliga hushåll och därmed utgör ett mycket effektivt och billigt sätt att nå medborgarna. andra bredbandslösningar är marksänd digital TV ett mycket enkelt sätt att nå ut med stora informationsmängder till många användare . En grundläggande politisk ambition är att alla som bor i skall kunna ta emot TV-sändningar. Många hushåll med kabel-TV bor i lägen- heter där de inte kan ta del av TV-sändningar med hjälp av en egen para- Flera hushåll med parabolmottagning har inte tillgång till kabel-TV eftersom de bor i fristående hus. Marksänd TV kan tas emot av de flesta. Det digitala marknätet kan därför ses som en garanti för att konsumenterna även skall ha reella möjligheter att välja mellan minst två mottagningssätt av TV. Med en öppen gemensam standard för digital TV kan mediet utvecklas och digital TV bli mer användbart för konsumenterna. sändningsoperatörerna olika, sinsemellan slutna system för digitala TV- Det leder till att en konsument som har valt en viss leverantör av digital TV i regel är hänvisad till att endast välja ur det programutbud denna leverantör erbjuder. nas valfrihet och leder till osunda inlåsningseffekter på marknaden. programföretagen betyder olika standarder att utvecklingen av interaktiva Samhällsekonomisk bedömning av teknikskiftet (kapitel 5) Vi redovisar de stora ekonomiska vinster som ett teknikbyte från analoga till digitala marksändningar innebär. Vi redovisar också beräkningar som jämför kostnaderna för att sända både analogt och digitalt med konsu- mentkollektivets uppskattade kostnader vid teknikbytet. Våra slutsatser av dessa beräkningar är: N Vi bedömer att de analoga marksändningarna kan avvecklas . Ju snabbare en avveckling kan ske desto större samhälls- ekonomiska vinster uppnås. bör ge konsumenterna rimlig tid att anpassa sig till den digitala TV-tekniken. N Vi föreslår att en beredning får i uppdrag att utarbeta riktlinjer för en koncentrerad informationsinsats samt överväga andra åtgärder som kan främja och stimulera övergången till digital teknik. Upp- draget bör redovisas . Den digitala tekniken är mer effektiv än den analoga tekniken vilket innebär att den också är billigare. En naturlig utveckling är därför att ersätta de analoga marksändningarna med digitala sändningar. Med ett digitalt marknät som täcker så gott som hela befolkningen kan det ana- loga marknätet avvecklas tidigare än om digitaliseringen enbart sker inom övriga plattformar. En avveckling av det analoga marknätet innebär att frekvensutrymme kan frigöras till förmån för ett ökat TV-utbud eller andra användningsområden. Ju tidigare en avveckling av de analoga marksändningarna kan ske desto större samhällsekonomiska vinster uppnås. En viss tids parallell- sändning av analoga och digitala program är dock önskvärd. terna måste få rimlig tid att införskaffa nödvändig avkodarutrustning. är därför viktigt att göra en avvägning mellan konsumenternas behov av att anpassa sig till digital mottagning och de samhällsekonomiska kost- nader som parallellsändningen innebär. Det är också viktigt att ta hänsyn till digitaliseringen av andra plattformar och hur man gör i andra länder. En positiv marknadsutveckling påverkar möjligheten att snabbt avbryta de analoga marksändningarna. Att ange ett årtal för när de analoga marksändningarna skall avvecklas kan påskynda hushållens nödvändiga investeringar i digital mottagarut- Ett avvecklingsår ger också programföretag och andra intres- senter på marknaden förutsättningar att planera nuvarande och framtida En avveckling är dessutom välkommen för de kon- sumenter som tidigt skaffar digitala avkodare. tvingas nämligen indirekt vara med och bära de samhällsekonomiska kostnader som parallellsändningarna innebär. Vi utgår från att vissa förutsättningar för en avveckling bör vara upp- De digitala marksändningarna av public service-företagens program skall kunna tas emot av minst samma andel hushåll som har möjlighet att ta emot programmen analogt. annan förutsättning är att public service-programmen kan tas emot Det bör också finnas både enklare och mer avancerade digi- tala avkodare på marknaden. Konsumenterna står inför många valsituationer vid bytet från analog till digital TV-teknik. De måste välja sändningsform, sändningsoperatör, utbud av program och om de önskar en enkel eller mer avancerad digital Skall konsumenterna ha en verklig valfrihet måste de få saklig information om vilka valmöjligheterna är. Vi anser att en koncentrerad informationsinsats inför avvecklingen av de analoga marksändningarna För att påverka marknadsutvecklingen kan, förutom information till konsumenterna och ett i förväg bestämt avvecklingsår, också andra styr- Vi anser att det är rimligt att de som skaffar digital mottagning och därmed bidrar till att påskynda teknikskiftet skall belö- Exempelvis kan man tänka sig en differentierad TV-avgift. Något annat som påverkar marknadsutvecklingen är priset på avkodare och olika former av subventioner. Ett lägre pris bidrar till en mer positiv Det är flera faktorer som inverkar på detta som konkurrensen på marknaden, den tekniska utvecklingen samt införandet av en gemensam standard för mjuk- och hårdvara i alla avkodare. Regler och tillstånd för de digitala sändningarna (kapitel 6) Vi beskriver vilka regler och lagar som gäller för de digitala marksänd- ningarna och hur tillstånden fördelas till programföretag. Vi har redan tidigare i skrivelser till regeringen eller Radio- och tagit initi- ativ till vissa regeländringar. Vi beskriver hur dessa frågor har följts upp i Vi bedömer att det för den framtida sändnings- verksamheten krävs följande förändringar: N Vi föreslår att en extern aktör får tillstånd att förfoga över en del av den totala överföringskapaciteten. Den externa aktörens utbud bör i princip uppfylla samma riktlinjer och villkor som gäller för urval och tillståndsgivning. De programföretag som föreslås ingå bör godkännas av en myndighet. N Vi föreslår att tillståndsgivningen delegeras till en myndighet. I valet av myndighet bör hänsyn tas till konvergensen mellan IT-, telekommunikations- och mediesektorerna. N Vi föreslår att de digitala sändningstillstånden i marknätet under nästa period skall gälla . Sändningsverksamheten bör ses över . N Vi föreslår att sändningarna av public service-företagens program skall vara okrypterade och kostnadsfria utöver TV-avgiften. Det är också önskvärt med en ökad tillgänglighet till nordiska public service-program. N Vi föreslår att regeringen vid omförhandlingen av EU:s TV-direk- tiv verkar för att sändarlandsprincipen ses över. De programföre- tag som i huvudsak riktar sina TV-sändningar till ett annat land bör omfattas av mottagarlandets regelverk. Den digitala tekniken innebär i sig att frekvensutrymmet kan användas på ett mer effektivt sätt. Inom ett utrymme där det med analog teknik kan överföras endast ett TV-program kan det rymmas upp till sex digi- tala TV-program. Programföretagen har enligt sändningstillstånden rätt till en viss överföringskapacitet i en specificerad frekvenskanal. Inom detta utrymme skall de sända ett visst utbud. Därutöver har de rätt att sända så många program och tjänster som kapaciteten tillåter. Över- föringskapacitet får upplåtas, men bara till ett annat programföretag inom samma frekvenskanal. Systemet tillåter därmed en viss flexibilitet men tillåter inte att nya programföretag kommer med i nätet när t.ex. förbätt- rad teknik skulle möjliggöra detta. En ännu högre grad av flexibilitet kan uppnås med den modell för till- ståndsgivning som används i och . Där har man valt att låta en extern aktör förfoga över en del av den totala överförings- kapaciteten. Resterande kapacitet har delats ut till public service, regio- nala programföretag eller andra programföretag som man av speciella skäl önskar ha med eller som har tillstånd att sända i de analoga näten. De programföretag som sänder genom den externa aktören godkänns och får sändningstillstånd av ansvarig myndighet. Vi föreslår att denna modell används i för delar av över- föringskapaciteten. Vissa av programföretagen som redan har tillstånd att sända i det digitala marknätet bör efter tillståndsperiodens slut erbjudas att ingå i den externa aktörens utbud. Public service, de regionala pro- gramföretagen och programföretag med tillstånd att sända i det analoga nätet bör även i fortsättningen tilldelas egna tillstånd. Även i ett sådant system kan krav ställas som att sändningarna som helhet skall tilltala olika intressen och smakriktningar, att lokala och regionala program ges företräde samt att flera av varandra oberoende programföretag deltar i sändningarna. Vi anser att tillståndsgivningen bör delegeras till en myn- dighet. I valet av myndighet bör hänsyn tas till konvergensen mellan IT-, telekommunikations- och mediesektorerna. Myndigheten bör kunna ge tillstånd både till enskilda programföretag och till operatörer som själva sätter ihop ett programutbud. En myndighetsmodell kräver tydliga regler och kriterier för att kunna garantera största möjliga grad av yttrandefrihet och mångfald. Ett sådant system kan kräva lagändringar och det bör där- för ses över innan de nuvarande digitala sändningstillstånden löper ut. Vi anser att nästa tillståndsperiod för digitala marksändningar bör vara väsentligt längre än vad som gäller . Motiven för en relativt lång tillståndsperiod är betydligt starkare än de som talar emot. Eventuella nackdelar kan uppvägas av att sändningsverksamheten ses över . Syftet med översynen är att kunna dela ut fler sändningstillstånd om utrymmet i de digitala frekvenskanalerna så medger. Om något programföretag förverkar rätten till sitt sändningstill- stånd bör systemet vara så utformat att det medger att nya programföre- tag snabbt kan överta aktuellt tillstånd. beslutade att SVT:s och UR:s program skall vara tillgängliga för allmänheten utan villkor om särskild betalning utöver TV-avgiften. I beslutet poängteras att teknikskiftet från analog till digital TV inte får leda till att tillgängligheten av public service-företa- gens program blir sämre. Eftersom sändningarna är finansierade genom TV-avgifter skall de digitala programmen kunna tas emot utan krav på ytterligare betalning utöver vad som avser själva avkodarutrustningen. kan de nordbor som bor i gränsområden till inte ta del av de digitala marksändningarna. Det beror på att sändning- arna är krypterade och på gällande upphovsrättsliga avtal som inte tillåter mottagning av de digitala programmen från ett annat land än det som avses. Vi anser att sändningarna av public service-företagens program inte bara bör kunna tas emot avgiftsfritt, sändningarna bör även vara okrypte- rade. Teknikskiftet från analog till digital TV får inte för konsumenterna innebära en sämre tillgänglighet till programmen än vad som gäller . Konsumenterna bör med en enkel digital avkodare kunna ta emot de digitala sändningarna så att övergången innebär så små förändringar som möjligt. De eventuella skäl som finns för krypterade sändningar anser vi vara underordnade kravet på sändningarnas tillgänglighet. I EU:s TV-direktiv finns en bestämmelse om att den medlemsstat var- ifrån en sändning härrör skall se till att sändningen följer lagen i den medlemsstaten, den s.k. sändarlandsprincipen. Programföretag som riktar sig till den svenska publiken kan i och med det placera sina sändningar i ett annat land enbart för de mindre restriktiva reklamreglernas skull. som sänder på svenska till den svenska publiken har utifrån sådana hänsyn valt att sända från . Det gör att de svenska reklamreglerna som är till för att skydda konsumenterna del- vis sätts ur spel. skall det göras en översyn av bestämmelserna i . För de programföretag som riktar sina sändningar till många länder är det svårt att anpassa sig till de olika regelverken i länderna. de programföretag som i huvudsak riktar sina sändningar till ett annat land bör TV-direktivet ändras så att mottagarlandets regelverk gäller. Yttranden över betänkandet Digital TV modernisering av marknätet (SOU 2001:90) har avgetts av Justitiekanslern, , Stats- kontoret, Styrelsen för psykologiskt försvar, , Statens ljud- och bildarkiv, Radio- och , och TV, , , Post- och telestyrel- sen, , Verket för näringslivsut- veckling, , Boxer och i i gemensamt yttrande, , , , , , Före- ningen Copyswede och Konstnärliga och litterära yrkesutövares samar- betsnämnd i gemensamt yttrande, Föreningen näringsliv, , , Kanal , , AB, , kanaler i , , Svenska IT-företagens orga- nisation, , allmännyttiga bostads- företag, , , , och , , , , , Svenska jour- nalistförbundet, vid , i och på uppdrag av . , , , och Svenska tonsättares internationella musikbyrå har meddelat att de avstår från att yttra sig eller att de inte har några synpunkter. Den sistnämnda organisationen hänvisar till yttrandet från Föreningen Copyswede och Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , . O., , ., , Andnor, , , Regeringen beslutar proposition 2002/03:72 Digitala TV-sändningar