prop · GQ0392 · 2003-05-20 00:00:00 — Enligt 9 kap. 13 § regeringsfor- Enligt 9 kap. 14 § regeringsfor- men har ensam rätt att men har ensamrätt att ge ut sedlar och mynt. ge ut sedlar och mynt. skall bestämma utformningen av skall bestämma utformningen av de sedlar och mynt som banken de sedlar och mynt som banken Sedlar och mynt som ges ut av är lagliga betalningsmedel. Penningenheten i kallas krona. Kronan delas i etthundra öre. förstås i denna lag bankaktiebolag, sparbanker, med- lemsbanker och utländska bankföretag som med stöd av 1 kap. 4 eller 5 § bankrörelselagen (1987:617) driver bankrörelse från filial här i landet. (2000:192) om pensionsfonder (AP-fonder), Sjätte pensionsfonder (AP-fonder), Sjätte AP-fonden enligt lagen (2000:193) AP-fonden enligt lagen (2000:193) med svensk koncession, institutionerna, Svenska skepps- samt utländska företag som med företag som med stöd av 2 kap. 8, stöd av 2 kap. 8, 9 eller 10 § lagen 9 eller 10 § lagen (1992:1610) om verksamhet driver verksamhet från 1 Senaste lydelse 2000:204. verksamhet från filial i . Denna lag träder i kraft . 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:2004) om Prop. 2002/03:92 kapitaltäckning och stora exponeringar för Härigenom föreskrivs att 3 kap. 1 § lagen (1994:2004) om kapitaltäck- ning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag skall ha följande lydelse. Kapitalkravet för kreditrisker enligt 2 kap. 2 § bestäms i förhållande till ett instituts tillgångar och åtaganden som inte ingår i handelslagret. Tillgångar och åtaganden delas in i följande grupper: Inneliggande kassa, checkar och postremissväxlar. 2.Placeringar och fordringar för vilka svenska staten, en svensk kom- mun eller därmed jämförlig samfällighet svarar. 3.Placeringar och fordringar för vilka en utländsk stat eller central- bank svarar, om placeringen eller fordran gäller i den utländska statens valuta och är refinansierad i samma valuta. 4.Övriga placeringar och fordringar för vilka svarar Europeiska ge- menskaperna eller någon av de utländska stater eller centralbanker som regeringen föreskriver. 5.Placeringar och fordringar för vilka svarar en sådan utländsk kom- mun eller därmed jämförlig samfällighet, med befogenhet att kräva in offentlig uppbörd, som regeringen föreskriver. 6.Placeringar, fordringar, garantiförbindelser och andra åtaganden som inte är mer riskfyllda än de som anges i 15 och som uppfyller de krav regeringen föreskriver. 7.Placeringar, fordringar, garantiförbindelser och andra åtaganden, för vilka säkerheten utgörs av sådana placeringar eller fordringar som anges Placeringar och fordringar för vilka stadshypotekskassa, all- männa hypoteksbank, ett kreditin- stitut eller ett värdepappersbolag med tillstånd enligt 3 kap. 4 § för- sta stycket 4 och 5 lagen (1991:981) om värdepappersrö- relse svarar. Placeringar och fordringar för vilka allmänna hypo- teksbank, ett kreditinstitut eller ett värdepappersbolag med tillstånd enligt 3 kap. 4 § första stycket 4 och 5 lagen (1991:981) om värde- pappersrörelse svarar. 2.Placeringar och fordringar för vilka svarar en kommun eller därmed jämförlig samfällighet i någon av de utländska stater som regeringen fö- reskriver. 3.Placeringar och fordringar med en återstående löptid av högst för vilka ett utländskt kreditinstitut svarar. 4.Placeringar och fordringar för vilka svarar ett utländskt kreditinstitut inågon av de utländska stater som regeringen föreskriver. 1 Senaste lydelse 2000:444. Placeringar och fordringar för vilka svarar någon av de internatio- Prop. 2002/03:92 nella utvecklingsbanker som regeringen föreskriver. 6.Placeringar, fordringar, garantiförbindelser och andra åtaganden som inte är mer riskfyllda än de som anges i 15 och som uppfyller de krav regeringen föreskriver. 7.Placeringar, fordringar, garantiförbindelser och andra åtaganden, för vilka säkerheten utgörs av sådana placeringar eller fordringar som anges Placeringar, fordringar, garantiförbindelser och andra åtaganden, för vilka säkerheten utgörs av panträtt i bostadsfastighet eller tomträtt till sådan fastighet inom det uppskattade värde som institutet bestämt efter särskild värdering. Placeringar, fordringar, garantiförbindelser och andra åtaganden som inte är mer riskfyllda än de som anges i 1 och som uppfyller de krav regeringen föreskriver. Övriga placeringar, fordringar, garantiförbindelser och andra åta- ganden. Vid bestämmandet av kapitalkravet undantas sådana övervärden och tillskott som enligt 2 kap. 7 § andra respektive tredje stycket skall räknas av från kapitalbasen, sådana tillskott som avses i 2 kap. 7 § fjärde stycket, sådana icke likvida tillgångar som räknats av från kapitalbasen enligt 2 kap. 8 §, sådana poster som inte skall räknas in vid bestämmandet av ett in- stituts exponeringar enligt 5 kap. 4 § tredje stycket 2 och som räknats av från kapitalbasen, fordringar mot företag som ingår i samma finansiella företagsgrupp som institutet och som omfattas av bestämmelserna i 6 kap. om fullstän- dig konsolidering eller konsolidering genom klyvningsmetod, fordringar som har garanterats av ett företag som ingår i samma fi- nansiella företagsgrupp som institutet och som omfattas av bestämmel- serna i 6 kap. om fullständig konsolidering eller konsolidering genom klyvningsmetod. Vid bestämmandet av kapitalkravet skall tillgångarna och åtagandena tas upp till sammanlagt av summan av de poster som anges i första stycket A, av summan av de poster som anges i första stycket B, av summan av de poster som anges i första stycket C, samt av summan av de poster som anges i första stycket D. Denna lag träder i kraft . Denna lag är tillämplig på kre- ditinstitut och värdepappersbolag. avses bankak- tiebolag, sparbanker, medlems- banker, kreditmarknadsföretag (kreditmarknadsbolag respektive kreditmarknadsföreningar), sådana finansbolag och kreditaktiebolag som driver verksamhet med stöd av punkterna 35 i övergångsbe- stämmelserna till lagen (1992:1610) om finansieringsverk- samhet, pengar, allmänna hypo- teksbank och Svenska skeppshy- potekskassan. Med värdepap- persbolag avses ett svenskt aktie- bolag som fått tillstånd att driva värdepappersrörelse enligt lagen (1991:981) om värdepappersrö- relse. 2.11Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 § lagen (1995:1559) om årsredovi- sning i kreditinstitut och värdepappersbolag skall ha följande lydelse. Denna lag är tillämplig på kre- ditinstitut och värdepappersbolag. avses bankak- tiebolag, sparbanker, medlems- banker, kreditmarknadsföretag (kreditmarknadsbolag respektive kreditmarknadsföreningar), sådana finansbolag och kreditaktiebolag som driver verksamhet med stöd av punkterna 35 i övergångsbe- stämmelserna till lagen (1992:1610) om finansieringsverk- samhet, pengar, stadshypotekskassa, all- männa hypoteksbank och . Med vär- depappersbolag avses ett svenskt aktiebolag som fått tillstånd att driva värdepappersrörelse enligt lagen (1991:981) om värdepap- persrörelse. Bestämmelserna om koncernredovisning i 7 kap. skall tillämpas på fi- nansiella holdingföretag som uteslutande eller huvudsakligen förvaltar andelar i dotterföretag som är kreditinstitut eller värdepappersbolag eller utländska företag av motsvarande slag. Med finansiellt holdingföretag avses ett aktiebolag, ett handelsbolag eller en ekonomisk förening vars verksamhet uteslutande eller så gott som uteslutande består i att i vinst- syfte förvärva och förvalta andelar i dotterföretag. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2002:151. 2.12Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1404) om valutapolitik Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1998:1404) om valutapolitik skall ha följande lydelse. 11 § regeringsformen ansvaret för 12 § regeringsformen ansvaret för Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning inkom Stadshypotekskassan till regeringen med en hemställan om att regeringen, med stöd av 7 § lagen (1992:701) om stadshypotekskassa, skulle besluta om likvidation av Stadshypotekskassan samt om förfarandet vid likvidationen. beslutade regeringen om likvidation av Stads- hypotekskassan och förordnade om förfarandet vid likvidationen. I en promemoria, som utarbetats inom , behandlas frågorna om överskottet i likvidationen samt ändringar och upphävande av lagar fr.o.m. med anledning av likvidationen. Dessutom behandlas följdändringar i lagtext på grund av ändringar i 9 kap. regeringsformen. Promemorian har remissbehandlats. riksbank, , , och har avgett yttranden. Remissvaren finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr Fi2003/1937). De lagändringar som föreslås är av enkel karaktär. De består i upphävande av två lagar som blir obsoleta i och med att Stadshypotekskassan likvideras samt väsentligen följdändringar i ett antal lagar med anledning av Stadshypotekskassans likvidering och ändrade paragrafnumreringar i regeringsformen. Lagrådets hörande har därför inte ansetts nödvändigt. Dess uppgift var att finansiera lång- fristig fastighetsbelåning genom ett antal regionalt verksamma stadshy- Syftet var att göra offentlig stödverksamhet möjlig, som statens risktagande hölls på en låg nivå. kassans upplåning kom huvudsakligen från stora institutionella placerare och skedde främst mot obligationer och certifikat. Stadshypotekskassans förbindelser ställde staten en garanti, den s.k. Stadshypotekskassan fick, genom sin möjlighet att erbjuda förmånliga långfristiga krediter, en mycket stark ställning på bostadsfinansierings- Avregleringen av den svenska kreditmarknaden under 1980- talet ändrade emellertid radikalt förutsättningarna för verksamheten och Stadshypotekskassans roll på marknaden. De skäl som tidigare fanns för att staten i fördelningssyfte skulle ställa garantier till institut inom olika sektorer på kreditmarknaden föll bort. Avregleringen innebar också att frågan om konkurrensneutralitet kom i förgrunden. Från en sådan ut- gångspunkt var det inte godtagbart att staten ställde garantier för vissa Ytterligare en anledning till behovet av ombildning av Stadshypoteks- kassan var att den saknade ägare. När det av kapitaltäckningsskäl behöv- des tillskott av externt kapital fanns således ingen som kunde ge sådana Detta problem accentuerades av att Stadshypotekskassan fr.o.m. omfattades av nya, internationellt anpassade, kapital- täckningsregler (SFS 1989:1091, prop. 1989/90:43), som bl.a. innebar att den statliga garantin inte fick räknas in i kapitalbasen. Regeringen lämnade ett förslag till ombildning av Stads- hypotekskassan (prop. 1991/92:119). Propositionen resulterade bl.a. i att antog lagen (1992:700) om ombildning av stadshypoteksinsti- tutionen samt lagen (1992:701) om stadshypo- Stadshypotekskassan och stadshypoteksföreningarna fusione- rades och tillgångarna i den gemensamma rörelsen fördes över till ett nybildat aktiebolag, . ansvaret för utelöpande obligationer och annan låneskuld som fanns vid ombildningen, medan lämnade reverser till Stadshy- potekskassan med samma villkor. Fram till utgången av 1994 fortsatte också Stadshypotekskassan att svara för den nyupplåning som Stadshy- potek AB behövde för sin rörelse. nyupplåningen över till och för Stadshypotekskassan inleddes återbetalningen av låneskulden. Avsikten var att Stadshypoteks- kassan skulle avvecklas helt när samtliga utestående lån återbetalats. Stadshypotekskassan ägde efter ombildningen samtliga aktier i genomfördes en ägarspridning och nyemission som reducerade Stadshypotekskassans ägarandel till av kapital och röster. överfördes, efter beslut 1996/97:40), hela det återstående aktieinnehavet till staten för att Stadshypotekskassan har därefter inte haft någon aktieförvaltande avvecklades den sista låneförbindelsen. Stadshypotekskassan har därmed fullgjort sina sista kvarvarande uppgif- Prop. 2002/03:92 ter och ombildningen är således slutförd. Regeringens förslag: Överskottet i Stadshypotekskassan skall tillfalla staten och föras till inkomsttitel , Övriga inkomster av försåld egendom. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker eller har ingen erinran mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Likvidationen av Stadshypotekskas- san beräknas ge ett överskott på . Enligt 7 § lagen (1992:701) om stadshypotekskassa skall besluta om användningen av Stadshypotekskassans behållning efter likvidationen. Av 30 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten framgår att om har beslutat om försäljning av egendom skall inkomsten redovisas mot en inkomsttitel på statsbudgetens inkomstsida, om inte bestämmer annat. Det föreslås att överskottet i Stadshypotekskassan förs till in- komsttitel , Övriga inkomster av försåld egendom. Upphävande och ändringar av lagar med anledning Regeringens förslag: Lagen (1992:700) om ombildning av stadshy- poteksinstitutionen och lagen (1992:701) om Följdändringar görs i ett antal lagar. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens riksbank har ingen erinran mot förslaget. anser att det är inkonsekvent att stryka rikets landshypoteksföreningar ur lagtexten i förslaget till ändring i 27 § firmalagen och 6 kap. 1 § lagen om riksbank medan det i förslaget till ändring i 4 kap. 2 § sparbankslagen föreslås att orden landshypoteks- och stadshypoteksinstitutionen skall ersättas med har inget att invända mot förslaget men påpekar att stadshypotekskassa även omnämns i 1 kap. 1 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag. Skälen för regeringens förslag: I och med att Stadshypotekskassan likvideras blir lagen (1992:700) om ombildning av Stadshypoteksinstitu- tionen och lagen (1992:701) om stadshypoteks- kassa obsoleta och bör därför upphävas. Likvidationen föranleder även ändringar i 2 § lagen (1962:401) om förvaltningen av de allmänna försäkringskassornas fonder för den obli- gatoriska och den frivilliga sjukförsäkringen, 1 § lagen (1971:309) om behörighet för allmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål, 24 § lagen Prop. 2002/03:92 (1972:262) om understödsföreningar, 27 § firmalagen (1974:156), 7 kap. 10 § försäkringsrörelselagen (1982:713), 4 kap. 2 § sparbankslagen (1987:619), 3 kap. 1 § lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag och 1 kap. 1 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappers- bolag, eftersom Stadshypotekskassan omnämns i dessa lagrum. Eftersom stadshypoteksföreningarna har upphört att existera bör dessa utmönstras ur lagstiftningen. Likaså blir begreppet stadshypoteks- institutionen obsolet när ombildningsprocessen av denna institution nu är avslutad och kreditmarknadsbolaget är det enda som återstår. Landshypoteksinstitutionen kvarstår dock som begrepp i lag- stiftningen tills vidare då dess ombildningsprocess beräknas fullbordas först (prop. 1993/94:216 s. 38). I 27 § firmalagen används begreppet rikets landshypoteksföreningar. Vid ombildningen av ombildades dessa föreningar till en ny ekonomisk förening () som äger aktierna i kreditmarknadsbolaget , vilket bolag övertog föreningarnas rörelser. är registrerad hos och något behov av ensamrätt till firma enligt 27 § firmalagen för rikets landshypoteksföreningar finns . De bör därför tas bort i paragrafen. Regeringen delar synpunkt att en följdändring även skall göras i 1 kap. 1 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kre- ditinstitut och värdepappersbolag. Följdändringar i lagar med anledning av Regeringens förslag: Till följd av ändrade paragrafnumreringar 9 kap. regeringsformen görs följdändringar i lagen (1988:1385) om riksbank och lagen (1998:1404) om valutapolitik. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker eller har ingen erinran mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Genom lagen (2002:904) om ändring i regeringsformen infördes en ny paragraf i regeringsformen, nuvarande 9 kap. 11 § (Förs. 2000/01:RS1). Som en följd av detta omnumrerades dåvarande 9 kap. 1113 §§ regeringsformen. Denna förändring föranle- der följdändringar i 1 kap. 14 §§, 2 kap. 2 § och 5 kap. 1 § i lagen (1988:1385) om riksbank och i 1 § lagen (1998:1404) om valu- tapolitik, där aktuella paragrafer i regeringsformen omnämns. Regeringens förslag: Upphävande av lagen (1992:700) om ombild- ning av stadshypoteksinstitutionen och lagen (1992:701) om Ko- nungariket stadshypotekskassa samt följdändringar i ett antal lagar skall träda i kraft . Detsamma gäller följdändringarna i lagen (1988:1385) om riksbank och lagen (1998:1404) om valutapolitik på grund av ändrade paragraf- numreringar i 9 kap. regeringsformen. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker eller har ingen erinran mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Likvidationen av Stadshypotekskas- san beräknas kunna avslutas genom ett skifte av återstå- ende tillgångar till staten. Det bedöms därför lämpligt att lagändringarna träder i kraft . En ändrad paragrafnumrering i 9 kap. regeringsformen har redan trätt i kraft. Det föreslås därför att följdändringar i lagen (1988:1385) om Sve- riges riksbank och lagen (1998:1404) om valutapolitik träder i kraft vid tidigast möjliga tillfälle, vilket bedöms vara . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , . O., , ., , , Andnor, Nuder, , , Regeringen beslutar proposition 2002/03:92 Likvidation av