prop · GQ03129 · 2003-05-28 00:00:00 — Formens Hus skall fungera som en länk mellan industri och formgivning med utställningar som fungerar som pedagogiska verktyg för att främja kunskap och kreativitet. Institutionen är tänkt att bli en nationell och internationell mötesplats för det kreativa samtalet kring form- och designfrågor som inbjuder till tvärvetenskapligt samarbete och där olika kompetenser kan lära och utvecklas tillsammans. till företag, skolor, forskning, barn och ungdom samt till allmänheten. Det skall också vara en inspirerande plats för designföretag som etablerar Skr. 2002/03:129 sig i . kommun arbetar med design som ett strategiskt verktyg för regionens utveckling. Formens Hus blir ett samarbetskontor med både regional, nationell och internationell prägel. SVID och Föreningen fungerar som samarbetsparter i verksamheten. 2.4.4 Internationella satsningar och ordförandeskapet i EU Under och inom ramen för det svenska EU-ord- förandeskapet genomfördes projektet 2001 i EU- och kandidatländer, med arkitektur och design som ett prioriterat område. har gjort en så omfattande design- och arkitektursatsning i utlandet, i detta sammanhang med som operativt ansvarigt. Fyra designutställningar, två arkitektutställningar och två glasutställningar turnerade . Den största satsningen 3 D + Swedish Design on Stage var ett samarbete mellan Riksutställningar och Föreningen och presenterades i , och . En annan utställning var Föreningen for med produkter för människor med och utan funktionshinder. Den visades i , , och . Efter ordförandeskapet har den visats i ytterligare andra länder. Under EU-ordförandeskapet gjordes även en uppmärksammad satsning på arkitektur och form i lokaler bl.a. för informella ministermöten i . Ett expertmöte i under ordförandeskap i EU hade tillgänglighet som tema: Design för Alla, Tillgänglighet till Informations- och kommunikationsteknologi och Tillgänglighet till byggd miljö. Expertmötet byggde på Kommissionens meddelande Ett fritt från hinder för personer med funktionshinder. Syftet med mötet var att påskynda den process som påbörjats inom EU för att identifiera och undanröja de hinder som bristande tillgänglighet utgör för att personer med funktionshinder skall kunna vara aktiva och delaktiga i samhället och samhällsutvecklingen. Sammanfattningsvis innehåller slutsatserna från expertmötet rekommendationer om åtgärder för att stimulera den fria rörligheten för personer med funktionshinder och påverka den gemen- samma marknaden t.ex. genom standardisering av produkter och tjänster, särskilda krav i offentlig upphandling och ökad kunskap om konceptet Design för Alla (se avsnitt 2.1.3). På temat Barn Identitet Arkitektur genomfördes ett expertsemina- rium i . Seminariet genomfördes som en del av det officiella programmet under ordförandeskap i EU och inom ramen för arkitekturåret. Frågan om hur arkitektur kan användas som ett kultur- och identitetsskapande redskap för att främja demokrati diskute- rades dels utifrån ett barnperspektiv, dels med fokus på utsatta europe- iska bostadsområden i storstäder. Exportmarknadsföring av svensk design Regeringen beslutade om stöd till (Si) på sammanlagt för designprojekt inom ramen för en särskild designstrategi i utlandet 20022004 i sam- verkan med Svensk Form, och svenska utlandsmyndigheter i berörda länder. Syftet är att skapa uppmärksamhet för svensk design och stärka svensk designs konkurrenskraft internationellt genom marknads- stödjande aktiviteter som utställningar och seminarier och visst mäss- deltagande samt bearbetning av utländska medier. Tyngdpunkten läggs vid ett antal utställningar som i kombination med seminarier syftar till att skapa en plattform för marknadsföring av svensk design liksom stärkta kommersiella kontakter. De satsningar som har en särskild potential att utveckla i samverkan med näringslivet skall prioriteras. Svenska ambassader och generalkonsulat bidrar till att sprida kunskap om och marknadsföra svensk design i utlandet genom att skapa upp- märksamhet, kontakttillfällen och publicitet för svensk design. Efterfrå- gan från utlandsmyndigheterna på designprojekt är mycket stor. De flesta projekten genomförs i samarbete med Si. (Utrikes- departementet) har beslutat om särskilda medel om till svenska ambassader och generalkonsulat, vilket har stärkt möjligheterna för dessa att engagera sig i projekt för att framhäva svensk design och att skapa förutsättningar för en kommersiell närvaro på marknader som bedöms som särskilt viktiga samt att göra riktade insatser i anslutning till planerade större designsatsningar. Regeringen har vidare gett i uppdrag att uppmärksamma exportmarknadsföringen av upplevelseindustrin, inklusive design, vilket inneburit att 2002 inrättat ett särskilt branschprogram för dessa branscher med en statlig finansiering på ca . Evenemang som kombinerar design med t.ex. film, musik, mode och mat är en av de Sverige-främjande satsningarna i utlandet. Större satsningar där svenska myndigheter/motsvarande varit engagerade är Swedish Style i (1999, 2001 och 2002), Aires de Suecia i (2002) och Svensk december i (2002). Vid den internationella möbelmässan i har ett samordnat svenskt framträdande av möbel- och design- branschen ägt rum. Regeringen beslutade om ett bidrag till Föreningen om för särskilda export- och PR-insatser i samband med att /Utmärkt Svensk Form har visats där i samarbete med Si och SVID. Avsikten har varit att ta till vara tillfället att profilera och svensk design och därigenom främja svenska exportmöjligheter. Insats- erna samordnas med och genomförs i samråd med , möbel- branschen och Si. Som ett led i det Europeiska genomförde och svenska i projektet i samarbete med Si, Svensk Form, och . Att koppla temat funktionshinder till design ligger nära till hands, eftersom har profilerat sig som ett intressant designland på just detta område, inte sällan med Skr. 2002/03:129 visionära tekniska idéer. genomförde eller planerade Si designprojekt runt om i världen, både inom den reguljära verksamheten på designområdet och inom ramen för ovannämnda designstrategi. Några exempel på samarbetssatsningar mellan olika intressenter var den informella designlandskampen i och utställ- ningar om handikapp och tillgänglighet i bl.a. , , , och . Juryvald design, Excellent/Utmärkt Svensk Form, har 2002 visats i och , och visas 2003 i , , och . En innovationsutställning projekterades för visning i bl.a. under 300-årsjubileet samt i liksom en särskild designutställning för . Si med samarbets- partners anordnade en stor livsstils- och designmani- festation i , Aires de Suecia. 2.5Lagstiftning och andra styrmedel I det system av regler som lägger fast förutsättningarna för samhälls- byggandet spelar plan- och bygglagstiftningen en central roll. Vid tillämpningen av (1987:10), PBL, är det viktigt att anlägga en helhetssyn på miljön, både i staden, i små samhällen och på landsbygden, och att även utveckla frågor kring parker och landskap. har understrukit att den vardagliga betydelsen förtjänar att lyftas fram vid sidan av symbolarkitekturen. God kvalitet i arkitektur och formgivning är en viktig demokratisk rättighet och en del av välfärden, och den får aldrig avgränsas att enbart ses som en fråga om yta eller utanpåverk. tolkar arkitekturbegreppet som planering och gestaltning av miljön i vid bemärkelse, från lands- och stadsbygden, till huset i sin omgivning och till de enskilda detaljerna. God planering grundas på människors delaktighet. Sedan PBL trädde i kraft har lagstiftningen reformerats överfördes huvuddelen av de tekniska kraven på byggnadsverk från PBL till lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Ett nytt och från bygglovspröv- ningen fristående tillsyns- och kontrollförfarande infördes för de bygg- som syftade till ökad miljöhänsyn i den fysiska planeringen. s.k. skönhetsparagraf (se avsnitt 1.1.3) som trädde i kraft 1999 förtydligades vidare förutsättningarna för kommunerna att ta ett större ansvar för arkitektoniska värden och kulturmiljövärden. tillkomsten av har lett till vissa följdändringar i PBL. infördes en ändring i PBL som innebär att enkelt Skr. 2002/03:129 avhjälpta hinder mot tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga skall undanröjas i befintliga lokaler dit allmänheten har tillträde och på befintliga allmänna platser. skall ta fram föreskrifter med preciserade krav. Regeringen bedömer att enkelt avhjälpta hinder bör vara åtgärdade före utgången av 2010. har också utrett förutsättningarna för att förbättra handi- kapporganisationernas möjligheter att få insyn i plan- och byggärenden samt övervägt former för att utveckla lokala tillgänglighetsprogram som omfattar både bebyggelse och trafik. Villkoren för den fysiska planeringen och byggandet har förändrats i flera väsentliga avseenden , vilket ställer nya och ökade krav på plan- och bygglagstiftningen. tillkallade regeringen en kommitté med uppdrag att se över plan- och bygglagstift- ningen samt lämna förslag till de lagändringar som behövs (dir. 2002:97). Kommitténs förslag skall enligt direktiven tillgodose kraven på främjande av en långsiktigt hållbar utveckling. Den ekologiska dimen- sionen av hållbar utveckling manifesteras av de av beslutade miljökvalitetsmålen med åtföljande delmål (se avsnitt 1.1.4). I uppdraget ingår bl.a. att lämna förslag till en samordning mellan bestämmelserna i och m.fl. lagar. I PBL finns också krav på tillgänglighet i samband med nybyggnad och ändring av allmänna platser. har i plan- och byggförordningen (1987:383) fått bemyndigande att meddela verkställighetsföreskrifter och vissa andra föreskrifter som behövs för att förtydliga kraven i PBL. Kommittén skall bl.a. överväga och redovisa hur målet för den nationella handikappolitiken beaktas i plan- och bygg- processen. I direktiven påpekas också vikten av att samhällsplaneringen svarar mot såväl kvinnors som mäns behov, värderingar och rättigheter. Även barnens och den ökande andelen äldres behov lyfts fram. Vissa frågor skall enligt direktiven behandlas med förtur. Uppdraget att redovisa förslag till hur direktiv /42/EG om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan skall genomföras i svensk lagstift- ning skall redovisas . Förslag till åtgärder som kan effektivisera beslutsprocessen, inklusive instansordningen för över- klagande samt möjligheten att överklaga, skall redovisas . Arbetet bör enligt direktiven planeras så att ett slut- betänkande kan lämnas . har kostnadsökningar för nyproduktion av bostäder ökat i en markant högre takt än konsumentprisindex. Denna utveckling har medfört att hyrorna i nya bostäder blivit alltför höga och att incitamenten att bygga nya bostäder (hyresrätter) blivit alltför svaga. En Byggkostnadsdelegation tillsattes 1996 (dir. 1996:38) för att i sam- arbete med byggsektorns aktörer aktivt arbeta för långsiktigt sänkta produktions- och förvaltningskostnader för bostäder och därmed lägre boendekostnader. I sitt betänkande Från byggsekt till byggsektor (SOU 2000:44) konstaterade delegationen bl.a. att det gäller att finna lösningar som kan bryta upp gamla strukturer, kulturer och traditioner i bygg- sektorn för att öka konkurrenskraften i byggsektorn. 2002/03:129 lämnade i betänkandet ett antal förslag som baserades på att byggsektorn skall ses som en industrisektor som skall verka på en kundstyrd marknad. I propositionen Bostadsförsörjningsfrågor m.m. (prop. 2000/01:26, bet. 2000/01:BoU2, rskr. 2000/01:91) redovisades regeringens bedömning av delegationens slutsatser och förslag. Regeringen ansåg att Byggkost- nadsdelegationen har visat att det med vilja, kompetens och noggranna förberedelser går att få ner byggkostnaderna till rimliga nivåer, utan att standarden i boendet eller kvaliteten försämras. Som ett led i uppföljningen av delegationens arbete beslutade reger- ingen att skulle inrätta ett Byggkostnadsforum som skall ta vara på och utveckla delegationens arbete och erfarenheter. Organisationen skall fungera som en kunskaps- och idébank för bygg- herrar, kommuner, myndigheter, byggentreprenörer m.fl. Byggkostnads- forums arbete går till stor del ut på att samla in, systematisera och analy- sera erfarenheter och goda exempel från byggbranschens alla aktörer. Man har bland annat genomfört seminarier med erfarenhetsåterföring kring billigare byggande. Byggkostnadsforum har även möjlighet att ekonomiskt stödja lämpliga pilotprojekt som på ett nytt sätt söker få ned kostnaderna vid nybyggnad av hyresbostäder som de främjar ekologisk hållbarhet. Verksamheten vid Byggkostnadsforum kommer att utvärderas av och utvärderingen skall redovisas till regeringen . 2.5.3Dialog med näringslivet om hållbart samhällsbyggande Miljövårdsberedningen fick 1998 i uppdrag (dir. 1998:65) att medverka i arbetet med att ta fram strategier för utveckling av ett ekologiskt hållbart näringsliv genom att inleda en dialog med bygg- och fastighetssektorns aktörer och dess arbete med en hållbar utveckling. I dialogen, kallad Bygga/Bo, har tjugo företag och fyra kommuner deltagit. Företagen är fastighetsförvaltare, byggherrar, entreprenörer, materialtillverkare, arki- tekter, konsulter, leverantörer, banker, försäkringsbolag och telekom- företag. första skede avslutades och har lett till en plattform med visioner och långsiktiga mål och strategier för en hållbar bygg- och fastighetssektor. Resultaten har redovisats dels i rapporten nytt, tänk hållbart! att bygga och förvalta för framtiden, dels i betänkandet Tänk nytt, tänk hållbart dialog och samverkan för en hållbar utveckling (SOU 2001:20). Betänkandet har remissbehandlats. Utifrån denna plattform har regeringen därefter tillsammans med del- tagarna i dialoggruppen fortsatt dialogen med sikte på att nå fram till en frivillig överenskommelse om insatser för att nå målen om en hållbar utveckling. De åtgärdsområden som i dialogprojektet /Bo har bedömts vara strategiska och bidrar till att driva utvecklingen i önskvärd riktning vad gäller effektiv energianvändning, god inomhusmiljö och effektiv resurs- användning är: planering för hållbart samhällsbyggande, upphandling med livscykelperspektiv och helhetssyn, samordning av bygg- och förvaltningsprocessen, deklaration och klassificering av byggnaders kvalitet, förvaltning för en bättre byggd miljö, forskning, utveckling och innovationer av miljölösningar, information och implementering av bästa möjliga teknik. Inom dessa områden har en frivillig överenskommelse med näringslivet ingåtts om åtaganden att utveckla och fördjupa samarbetet för en hållbar bygg- och fastighetssektor. Överenskommelsen har undertecknats . 2.5.4Byggbranschens kvalitetsråd Rådet för byggkvalitet Regeringen gav 1999 , , Fortifikations- verket, och i uppdrag att bilda ett bygg- branschens kvalitetsråd m.m. Uppdragets huvudsyfte är att intensifiera och påskynda arbetet med att få till stånd ett mera systematiskt kvalitets- arbete på byggområdet och i förvaltningen av byggnadsverk. Arbetet skall inriktas bl.a. på samordning av kvalitetsarbete hos skilda aktörer, erfarenhetsåterföring samt kompetensutvecklingen hos skilda kategorier. Till följd av uppdraget konstituerades Föreningen för byggkvalitet, BQR 2001. Föreningen, som har 64 anmälda medlemmar, har till syfte att ta vara på det bästa inom bygg- och fastighetsbranschen för att få hög kvalitet på byggda miljöer; bostäder, vägar, skolor, kontor, offentliga byggnader m.m. och då väga in de initiativ som rege- ringen tagit för att arkitektur, formgivning och design skall kunna utvecklas bl.a. genom propositionen Framtidsformer. Den centrala uppgiften för Rådet för byggkvalitet är att stärka förutsättning- arna för långsiktiga garantiåtaganden i byggproduktionen. Regeringen beslutade att tillkalla en kommission för att föreslå åtgärder som syftar till att främja konkurrensen och motverka konkurrensbegränsande beteende, användande av svart arbetskraft och kartellbildning inom bygg- och anläggningssektorn. Kommissionen till- sattes mot bakgrund av ett antal uppmärksammade fall av brott mot kon- kurrenslagstiftningen och allvarliga fuktskador och hållfasthetsproblem i nyare byggnadsverk (dir. 2002:24). Kommissionen har haft till uppdrag att föreslå åtgärder som syftar till att hålla nere byggkostnaderna och höja kvaliteten inom bygg- och anläggningssektorn. Kommissionen har också haft att tydligt beakta ett konsumentperspek- tiv vari bl.a. ingår behovet av att säkra god kvalitet och hälsa och sam- tidigt nå sänkta bygg- och boendekostnader. Vidare skulle kommissionen föreslå hur arbetet mellan berörda verk och myndigheter kan samordnas. Resultatet av kommissionens arbete redovisades till regeringen i betänkandet Skärpning gubbar! Om konkurrensen, kvaliteten, kostnaderna och kompetensen i byggsektorn (SOU 2002:115). Bland de förslag som kommissionen lämnat kan nämnas: Ge i uppdrag att i samarbete med högskolor och universitet Skr. 2002/03:129 utforma en utbildning på högskolenivå för byggherrar, ge i uppdrag att, i samråd med andra statliga byggherrar och förvaltare, utarbeta en allmän statlig byggherrepolicy, ge för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter utar- beta förslag på hur samhällets stöd till forskning och utveckling inom bygg- och anläggningssektorn bör organiseras och finansieras, samt hur forskningsresultaten bäst kan nyttiggöras av byggsektorns Betänkandet har varit föremål för remissbehandling till , varefter fortsatt beredning inom vidtagit. Det finns olika regelsystem till skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Bland annat finns det bestämmelser om byggnadsminnen i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. och om statliga byggnads- minnen i förordningen (1988:1229) om statliga byggnadsminnen m.m. Vidare innehåller PBL bestämmelser till skydd för kulturhistoriskt värde- full bebyggelse. De möjligheter till skydd som reglerna ger används dock inte i den utsträckning som kan vara antikvariskt motiverat. När det gäller byggnadsminnesförklaring är en anledning till detta att processen är resurs- och tidskrävande. Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare att se över vissa frågor som rör förbättrat skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse (dir. 2002:96). I direktiven lyfts fram att vår byggda miljö speglar olika tiders byggnadsteknik, arkitektur och olika kulturhistoriska synsätt som den ger en bild av hur levnadsförhållandena och samhället i stort har förändrats genom århund- radena. Vidare anfördes att frågan om vårt bebyggelsearvs kulturhisto- riska och arkitektoniska värden och betydelsen av att dessa värden bevaras och stärks har uppmärksammats särskilt i olika sammanhang , t.ex. inom ramen för och satsningen på storstädernas kulturarv samt genom det särskilda miljökvalitetsmål som gäller god bebyggd miljö (prop. 2000/01:130). Utredaren skall lämna förslag till regler som innebär ett förbättrat skydd för kulturhistorisk värdefull bebyggelse. Vidare skall utredaren pröva vilken roll och vilket ansvar som myndigheterna inom kulturmiljö- området (och länsstyrelserna) respektive kommu- nerna skall ha vid tillämpningen av bestämmelserna om skydd för kultur- historiskt värdefull bebyggelse. Betydelsen av ökad lokal och regional delaktighet i och förståelse för bevarandet av bebyggelsens kulturhisto- riska värden skall beaktas. En utgångspunkt i utredningsarbetet skall vara att skyddssystemet för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse skall vara enkelt att administrera och överblicka. I uppdraget ingår även att ana- lysera hur kravet på tillgänglighet, enligt målen för den nationella hand- ingsplanen för handikappolitiken, på lämpligt sätt kan förenas med behovet av skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Uppdraget skall slutredovisas . Ett långsiktigt hållbart transportsystem I Infrastrukturpropositionen (prop. 2001/02:20) presenterade regeringen sin vision för transportsystemet 2030. Visionen är bl.a. att väg- och järn- vägsnäten då är väl anpassade till natur- och kulturmiljön och håller en hög internationell klass vad gäller estetiska värden. Omställningen till ett hållbart transportsystem kommer att ta tid efter- som det är långa ledtider i planeringsprocesserna och det under en plane- ringsperiod görs investeringar endast i en begränsad del av den totala infrastrukturen. Infrastrukturen skall nyttjas och en god utformning är avgörande för den långsiktiga hållbarheten och därmed ekonomin. Regeringen har i olika sammanhang konstaterat att begreppet god arkitektur inbegriper resurshushållning och hänsyn till miljöaspekter. Trafikanläggningar tar stora markarealer i anspråk, skapar barriärer och påverkar natur- och kulturlandskapets värden. Val av linjeföring, profil och sektion bygger på krav på effektivitet, framkomlighet och trafik- säkerhet och är ofta mycket svåra att förena med krav på hänsyn till land- skapsbild och stadsbild. års krav på låga bullernivåer längs med vägar och järnvägar har ytterligare ökat behovet av att gestaltningsfrågor tas upp i de tidigaste planeringsskedena. Trots att lagstiftningen skärpts och ett omfattande arbete pågår inom trafikverken konstaterar regeringen i Infrastrukturpropositionen att arbetet med att utveckla åtgärder mot de negativa effekterna bör fortsätta och att gestaltningen och de arkitektoniska kvaliteterna hos infrastruktu- ren bör utvecklas som slitna väg- och järnvägsmiljöer åtgärdas. Den ekonomiska planeringsramen skall omfatta miljöförbättrande åtgär- der längs det statliga järnvägsnätet och det statliga vägnätet. Vilka åtgär- der som skall genomföras och när detta skall ske bestäms inom ramen för trafikverkens och länens långsiktiga planering med utgångspunkt från beslut till följd av Infrastrukturpropositionen. , och länens förslag till långsiktiga planer för perioden 2015 skall presenteras . I regleringsbrev avseende och ställs krav på återrapportering av bl.a. åtgärder vidtagna för att vidareutveckla och följa upp det påbörjade arbetet med arkitektur, formgivning och design. Andelen projekt där gestaltningsprogram upprättats skall redo- visas. Verken skall också säkra den interna processen med miljökonse- kvensbeskrivningar och uppföljningar. 2.5.8 Länsstyrelsernas arbete med arkitektur, form och design , som bland annat har uppgifter inom sakområdet kultur- miljö, svarar för att länet utvecklas på ett sådant sätt att fastställda natio- nella mål får genomslag, som hänsyn skall tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Kulturmiljön ses alltmera som en kraft och resurs i regional utveckling och ett breddat ansvarstagande och intresse för dessa frågor märks i hela landet. Länsstyrelserna fick i regleringsbreven för budgetåren 2000 och 2001 uppdrag avseende arkitektoniska kvaliteter. uppdragen medverka till en utveckling där arkitektoniska kvaliteter prio- Flera länsstyrelser har redovisat ett omfattande arbete t.ex. med kopp- Skr. 2002/03:129 ling till där man utvecklar länsövergripande strategier, nätverk och regionala råd för arkitektur och arkitekturfräm- jande projekt. Andra har inlett en process i länet för arkitektoniska kvali- teter och arbetar med information i kommunerna, deltagande i plan- ärenden eller på annat sätt. Sammanfattningsvis har, enligt de redo- visningar som länsstyrelserna har lämnat, intresset och förståelsen för arkitekturfrågor ökat i länen. Bedömning och framtida inriktning I detta avsnitt gör regeringen bedömningar inom ett antal områden och aviserar åtgärder inom ramen för regeringens egen beslutskompetens. Huvudsakligen är det de av beslutade nationella målen för arkitektur, formgivning och design samt handlingsprogrammet Framtids- former som utgör grunden för dessa bedömningar. Regeringens bedömning: De insatser som inleddes genom propo- sitionen Framtidsformer har fått stor betydelse för den positiva utveck- lingen på arkitektur-, form- och designområdet. Bland annat har ett stort antal projekt och insatser påbörjats och genomförts, möten och debatter