prop · GQ031d24 · 2003-01-01 00:00:00 — Verksamhetsmål: En god miljö, där sjötransportsystemet anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla och där en god hushållning med naturresurser främjas. Resultat: har miljödifferentierade farledsavgifter. Och det finns nu även hamnar som valt att miljödifferentiera sina avgifter. differentierar farledsavgifterna med avseende på svavelhalten i fartygsbränsle och på minskningen av kväveoxidutsläpp. Åtgärderna har uppskattningsvis resulterat i en reduktion med omkring svaveldioxid och kväveoxider inom Östersjö- och . Verksamhetsmål: En säker sjöfart, där ingen dödas eller allvarligt skadas. Sjötransportsystemet skall anpassas till de krav som följer av detta. Resultat: Redare och befälhavare ansvarar för fartygssäkerheten, men den påverkas även genom det tillsynsansvar som åligger . Med sjösäkerhet avses här säkerheten i svenska farvatten för all sjöfart oavsett fartygens nationalitet och säkerheten för svenska fartyg oberoende av farvatten. Genom flaggstatsansvaret har betydligt större möjligheter att påverka fartygssäkerheten på svenska fartyg än på de fartyg som inspektionen inspekterar i egenskap av hamnstat. Antalet allvarliga olyckor inom handelssjöfarten i svenska farvatten har varierat mellan 7 och 16 fall och har olyckorna varit färre än 10 . En olycka definieras av som allvarlig om fartyget förlist eller om någon omkommit/skadats svårt till följd av en olycka. I transportpolitiska beslut formulerades målet att halvera antalet allvarliga olyckor inom handelssjöfarten samt för fiske- och fritidsbåtar. Vidare skall enligt samma beslut inga allvarliga olyckor ske inom kategorin färje- och passagerarsjöfart. En redovisning av antalet allvarliga olyckor de två och av omkomna/skadade visas i nedanstående tabell. En studie över tiden skulle dock visa att antalet olyckor varierar starkt mellan åren vilket gör det problematiskt att redovisa resultat . Det finns dock en tendens att antalet allvarliga olyckor för alla trafikkategorier minskar , och för färje- och passagerarsjöfarten har etappmålet så gott som uppfyllts. Tabell 7.2 Antal allvarliga olyckor samt omkomna och skadade i svenska farvatten Analysverksamheten har förstärkts genom nyanställning och bedömer att denna resursförstärkning väl tillgodoser inspektionens behov på området. Enligt Memorandum of Understanding on (ParisMoU), som undertecknats av 19 stater däribland , skall sjöfartsmyndigheterna i respektive stat genomföra s.k. hamnstatskontroller på av antalet utländska fartyg som kommer till staten. (2000) genomförde 658 (762) kontroller, vilket motsvarar (26,) av de utländska fartygen som anlöpte svenska hamnar. Motsvarande siffror för hela ParisMoU området var totalt 18 681 (18 559) kontroller vilket gav ett snitt på (28,). Statistiken i MoU omfattar hamnstatskontroller av fartyg från 107 flaggstater. De svenska fartygen har i en internationell jämförelse klarat sig relativt väl. (2000) genomfördes 258 (288) hamnstatskontroller av svenska fartyg enligt ParisMoU. I 101 (108) fall hittades brister och i 5 (4) fall belades fartygen med nyttjandeförbud. Av de svenska fartygen klarade sig (60,) utan anmärkning. I jämförelse med flaggstater vars fartyg inspekterats mer än 30 gånger och som omfattar 18 299 inspektioner (62 flaggstater) är det 6 flaggstater som har en lägre andel fartyg med nyttjandeförbud än . Vad avser antalet anmärkta brister har fartyg från två länder en lägre andel anmärkningar än vad har. Vid kontroller av den utländska trafiken till har funnit brister i 285 (335) fall och belagt 12 (14) utländska fartyg med nyttjandeförbud. (54,) klarade sig utan anmärkning. För att ge en rättvisande bild av den nyttjandeförbudstatistik som inrapporterats från hamnstatskontrollerna har en modell framtagits som bearbetar information från och resultatet av den ger att kommer på tredje plats efter och bland alla länder vars fartyg har kontrollerats. Det uppställda sjöräddningsmålet att ett fartyg skall ha anlänt till olyckplatsen efter larm om olyckan inträffat på svenskt territorialhav och om olyckan inträffat på internationellt vatten som ingår i överenskommen svensk sjöräddningsregion har uppfyllts. Detta mål gäller dygnet runt. Verksamhetsmål: Målet för räntabiliteten är på eget kapital (resultat efter skattemotsvarighet). Det långsiktiga målet för soliditeten är att den skall uppgå till lägst . Som restriktion för prishöjningar av farledsavgifterna gäller att avgifterna får öka med högst nettoprisindex räknat . Resultat: Den genomsnittliga räntabiliteten på justerat eget kapital efter skattemotsvarighet un- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 der perioden 19992001 har varit . Farledsavgifterna var oförändrade . Detta innebär att de ekonomiska målen till viss del har uppnåtts. Resultatet efter finansiella poster blev -44,. Jämfört med 2000 innebär detta en resultatförsämring med . Förutom kostnader som klassificeras som jämförelsestörande på har trafikintäkterna på grund av det rådande konjunkturläget minskat med . Kostnader fördelade sig på verksamhetsgrenarna sektor- och myndighetsverksamheten med och för produktionsverksamheten med 1 . Kassaflödet före investeringar var positivt (137,) för att därefter bli negativt efter investeringarna -(47,). De organisationsförändringar, som i sin helhet genomfördes /2001, innebär dels att har en organisation som särskiljer verkets sektors- och myndighetsroll från producentrollen, dels att antalet sjötrafikområden har minskat från tretton till sju. Organisationsförändringarna innebär att kommer att successivt minska antalet anställda på huvudkontoret i . Med dessa förändringar anser att en grund har lagts för det fortsatta rationaliseringsarbetet. Åtgärder som övervägs är att efter lämplighetsprövning konkurrensutsätta vissa delar av verksamheten och vidareutveckla behovsanpassningen och organisationen av tjänsterna. Förändringar som redan har genomförts är inrättandet av en rederifunktion med ett samlat driftsansvar för verkets sjömätnings-, arbets- och isbrytarfartyg samt ingåendet av ett nytt arbetstidsavtal för lotsar. Kostnaderna för lotsningen har ökat och uppgick till . Intäkterna har ökat och uppgick till . Avgifterna för lotsningen har höjts och har i genomsnitt höjts med . Efter denna höjning beräknas kostnadstäckningsgraden till . Hänsyn har i detta sammanhang tagits till de speciella förhållanden som råder i och och lotsavgiften 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 har därmed nedsatts för lotsning i dessa farvatten. Lotsningverksamheten har genomgått en rationalisering som innebär att antalet lotsar har minskat med 40 personer. Vidare har möjligheten att söka dispens från lotsplikten ökat genom att språkkravet förändrats från enbart svenska till svenska/engelska. Kostnadsökningen beror främst på ökade personalkostnader, där sänkningen av lotsarnas pensionsålder från 65 till har haft en stor påverkan. har en tvist om upphovsrätten till sjökort över och . Verket har förlorat i hovrätten men har överklagat domen. Motpartens rättegångskostnader om har bokats upp som skuld. förbättrats, som en följd av den effektiviserade sjötrafikövervakningen. Vidare har genomfört drygt 300 sjöräddningsoperationer, vilket motsvarar ca en fjärdedel av det totala antal sjöräddningsinsatser som genomfördes i svenska vatten . Myndigheten svarade därmed för den största delen av de statliga insatserna. Målet för verksamheten har uppnåtts. Arbetet med att ta fram en gemensam målformulering för sjösäkerhetsarbetet bör fortsätta. För att ytterligare effektivisera verksamheten har fått i uppdrag att i samråd med utveckla ett system för riskanalysbaserad sjösäkerhetstillsyn. Verksamhetsmål: Målet är att antalet allvarliga olyckor samt sjöfartens negativa miljöpåverkan skall minska. har även uppdraget att samordna de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation samt förmedla informationen till berörda myndigheter. Vidare är myndigheten ålagd en ständig beredskap för såväl sjöräddning som miljöräddningstjänst. Resultat: medverkan vid tillsyn av fartyg är reglerad i en särskild överenskommelse mellan . Verksamheten omfattar främst tillsyn av fartyg i form av inspektion avseende bemanning på svenska fartyg, säkring av last i lastbärare samt kontroll av transporter med farligt gods m.m. har det förebyggande arbetet, med bl.a. omfattande information och kontakter med lastägarna, blivit allt viktigare. Myndighetens bedömning är att kunskapen om och respekten för regelverket har ökat. Antalet kontrollåtgärder har sjunkit något i förhållande till föregående år. Myndigheterna har vidare gemensamt genomfört ett utbildningsprogram avseende tillsyn av bemanning och behörighet. Beträffande sjötrafikövervakningen har övervakning och kontroll av att sjöfarten följer bestämmelserna i trafiksepareringsområden haft hög prioritet. Införandet av ny teknik i form av laserhastighetsmätare har bidragit till en effektivisering av hastighetsövervakningen till sjöss. Tillsynen enligt sjöfyllerilagstiftningen har också Regeringen bedömer att verksamhetsmålen för HKF:s verksamhet i huvudsak har uppnåtts. Meningsfullt och attraktivt fritids- och kulturliv Verksamhetsmål: () skall så effektivt som möjligt erbjuda sjömän ett meningsfullt och attraktivt fritids- och kulturliv. Resultat: Ett stort antal sjömän har tagit del av HKF:s utbud och verksamheten har fått bra kritik i de enkäter som tidigare gjorts. Verksamhetsmål: HKF skall medverka till att såväl svenskt som utländskt sjöfolk får tillgång till kultur- och fritidsaktiviteter, som med avseende på variation och kvalitet rimligt överensstämmer med samhällets ordinarie utbud. Resultat: Sjömännen har fått tillgång till ett kulturutbud som motsvarar det som erbjuds i de kommunala biblioteken, SVT och välsorterade videobutiker. Avseende fritidsaktiviteter har verksamheten främst erbjudit klubbverksamhet och diverse motionsaktiviteter bl.a. i form av de stora traditionella idrotterna fotboll, friidrott, löpning och simning. Kompensation för utebliven fastlandsservice Verksamhetsmål: Verksamhetsutbudet skall så långt möjligt kompensera för den service som sjöfolket går miste om på grund av tjänstgöring till sjöss. Resultat: Sjömännen får tillgång till nyheter och samhällsinformation, dels genom elektronisk nyhetsdistribution till fartyg, dels genom inspelade TV-program med samhällsinformation och tidningar som överlämnas till fartygen när de angör en hamn där HKF är etablerat. Utveckling pågår för att använda modern satellitbaserad teknologi för att kunna distribuera flera av HKF:s tjänster via Internet. Verksamhetsmål: Målet är att en större del av målgruppen än förgående år tar del i HKF:s aktiviteter. Resultat: Efterfrågan på de avgiftsfria tjänsterna har minskat trots ett ökat antal sjömän och fartygsbesök. När det gäller de avgiftsbelagda tjänsterna är efterfrågan i princip oförändrad i förhållande till . Verksamhetsmål: skall medverka till att tillförsäkra den svenska handelsflottan rimliga konkurrensvillkor, som leder till en hög transportkvalitet för näringslivet. Resultat: Det nya sjöfartsstödet som började tillämpas innebär att antalet stödberättigade fartyg kommer att öka. Enligt nämndens redovisning och utvärdering av effekterna av bidraget har de svenska rederiernas ekonomiska situation förbättrats och konkurrensförmågan stärkts genom det statliga bidraget. får därmed anses ha uppnått målet för sin verksamhet. De verksamhetsmål som formulerats inom verksamhetsområdet har uppfyllts. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tillgängligheten är god året runt till samliga svenska hamnar av betydelse. Omvärldsfaktorer som t.ex. teknik- och marknadsutveckling ställer dock krav på förmåga att anpassa infrastrukturen till det behov som finns. Investeringarna i ny teknik som det automatiska identifieringssystemet () och i farlederna in till hamn visar att det kontinuerligt pågår en utveckling av infrastrukturen inom verksamhetsområdet. Regeringen ser dock att det finns behov av ett uppföljningssystem i form av mått och indikatorer för hur väl tillgängligheten är och har i regleringsbrevet gett i uppdrag att med bistånd av utveckla detta. Uppdraget omfattar även uppföljningssystem som avser delmålen en hög transportkvalitet och en positiv regional utveckling. Kvaliteten avseende framkomlighet utan förseningar orsakad av infrastrukturen är god. Antalet fartyg som har försenats på grund av brister i resurser eller planering har varit försumbart. Eftersom av all export och import räknat i godsvolym utförs av sjöfarten har transportslaget en central roll i trafiksystemet och för tillväxten i landet. Det avgiftssystem för farledsavgifterna som tillämpar beaktar regionala effekter och motverkar därför nackdelarna av långa transportavstånd. För lotsavgifterna har en utveckling skett mot en mer kostnadsbaserad prissättning, men även här har regionalpolitiska hänsyn tagits när det gäller Vänern- och Mälarsjöfarten. Sedan införandet av miljödifferentierade farleds- och hamnavgifter har luftföroreningar från sjöfarten minskat. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ningsvis resulterat i en reduktion med omkring svaveldioxid och kväveoxider inom Östersjö- och . deltar aktivt i den Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) arbete för att främja utvecklingen av en säker och miljöanpassad sjöfart. Detta arbete har givit positiva resultat och ett exempel är de nya regler som införts om att oljetankfartyg skall uppfylla kraven om dubbelskrov, vilket innebär en minskad risk för oljeutsläpp. Ett annat exempel är den konvention som antogs om kontroll av skadliga båtbottenfärger. pågår arbete med att bl.a. ta fram krav för hantering av barlastvatten och minska utsläppen av luftföroreningar från fartyg. Tendensen är att antalet allvarliga olyckor avtar. De svenska fartygen har i en internationell jämförelse klarat sig väl enligt den tillsyn som utförs enligt ParisMoU. I jämförelse mellan svenska fartyg och fartyg från andra flaggstater som är anslutna till ParisMoU är det endast fartyg från två länder som kommer före på den s.k. vita listan. Vidare har sjöräddningsarbetet fungerat väl och sjöräddningsmålet har uppnåtts. ekonomiska mål har delvis uppnåtts och åtgärder har vidtagits för att förbättra lönsamheten hos verket. Regeringen har tillsatt en särskild förhandlingsman för Vänersjöfarten. Förhandlingsmannen har till uppgift att överväga åtgärder och lägga förslag i syfte att nedbringa kostnaderna för sjöfarten på . Resultatet av förhandlingsmannens arbete kommer att redovisas . Frågorna om registrering av fritidsbåtar och om obligatorisk ansvarsförsäkring för ägare av fritidsbåtar behandlades senast i budgetpropositionen . Regeringen uttalade bl.a. att en särskild utredare skulle ges i uppdrag att utreda de närmare förutsättningarna för en obligatorisk ansvarsförsäkring och hur ett allmänt fritidsbåtsregister bör vara utformat. Efter kompletterande beredning i avser regeringen nu att fullfölja den aviserade utredningen. En särskild utredare kommer därför att ges i uppdrag att utreda hur ett allmänt register för fritidsbåtar bör vara utformat. Regeringen kvarstår vid sin uppfattning att ett sådant register bör bygga vidare på det frivilliga register som administreras av . Utredaren skall vidare ges i uppdrag att bl.a. utreda de närmare förutsättningarna för en obligatorisk ansvarsförsäkring för ägare av fritidsbåtar. genomför en översyn av sjöfartsavgifter som inbegriper farledsavgifter och lotsavgifter. En ambition är att avgiftssystemets miljöstyrande effekt skall förbättras. En redovisning avseende sjöfartsavgifter planeras . Det nya sjöfartsstödet, som innebär att arbetsgivarens skattekonto krediteras ett belopp motsvarande skatteavdrag och arbetsgivaravgifter på sjöinkomst, började tillämpas . Stödformen omfattar både lastfartyg och passagerarfartyg i internationell trafik. Det huvudsakliga motivet till att sjöfartsstödet infördes var att det skulle skapa goda förutsättningar för den svenska handelsflottan att konkurrera på likvärdiga villkor på sjöfartsmarknaden. Det är ännu för tidigt att se den fulla effekten av stödet men regeringen kan konstatera att den svenska sjöfartsnäringens position stärkts som en direkt följd av stödet, bl.a. genom en ökad inflaggning till det svenska registret. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 har konstaterat att årsredovisning upprättats i enlighet med förordningen om årsredovisning och budgetunderlag, regleringsbrev och övriga beslut för . bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande och tillstyrker därför att resultaträkningen och balansräkningen fastställs. Även för HKF och har konstaterat att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. anser att uttag av farledsavgifter är en del av verkets myndighetsutövning och att det därför inte kan göras avdrag för ingående mervärdesskatt enligt mervärdesskattelagen. Länsrätten dömde i målet till fördel, men domen har överklagats till Kammarrätten. Förlorar i Kammarrätten uppgår den totala skulden till staten till . I denna summa ingår den ingående mervärdesskatten för åren 19992001 som redovisats på samma sätt som den omtvistade redovisningen. Ett för negativt domslut kommer att ge en årlig merkostnad på ca . För att finansiera denna extra kostnad skulle behöva höja farledsavgifterna med . har inte reserverat några medel för en even- 7.7.1Sjöfartsverkets ekonomiska mål tuell förlust. Vidare kan en förlust innebära att skall verka för att de transportpolitiska målen uppnås och detta på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktig hållbar transportförsörjning. kommer verket att fortsätta med investeringar i tillgänglighets- och säkerhetsåtgärder i farleder. har i sin treårsplan hemställt om nivåer på anslagsmedel, vilka redovisas under respektive avsnitt nedan, utom den verksamhet som bedrivs inom samverkansområdet Transporter som redovisas under utgiftsområdet 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Vidare har i sin treårsplan hemställt att målet för räntabiliteten ändras till att resultatet efter skattemotsvarighet skall uppgå till av eget kapital. Verket önskar även att få ett bemyndigande att uppta lång- och kortfristiga lån inom en total ram på och att få sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. Regeringen har i budgetpropositionerna informerat om att har en tvist med . Anledningen är att efter en skatterevision beslutat att sätta ned avdraget för ingående mervärdesskatt med för och med 75,8 miljoner andra investeringar, såsom farlederna i , fördyras med ett belopp motsvarande den ingående mervärdesskatten, dvs. verksamhet kommer att ge en lägre räntabilitet än dagens mål på av justerat eget kapital. Anledningen är att verket genomför en samhällsekonomisk viktig investering i farlederna till/från hamn, vilket kommer att ge högre kostnader och en sämre resultatutveckling för verket. Med anledning av detta anser regeringen att räntabilitetskravet (som räknas på resultatet efter skattemotsvarighet) för perioden 20032005 bör sänkas från dagens till av justerat eget kapital. Det långsiktiga målet för verksamheten bör dock vara att nivån på räntabiliteten skall vara företagsekonomiskt motiverad och därför avser regeringen att noggrant följa lönsamhetsutvecklingen hos och höja avkastningskravet så snart detta är möjligt. Regeringen föreslår vidare att det långsiktiga målet för soliditeten på lägst skall kvarstå och att farledsavgifterna får öka med högst nettoprisindex räknat . Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utdelning och skattemotsvarighet bör även fortsättningsvis fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. Regeringen föreslår att bemyndigas att uppta lång- och kortfristiga lån inom en total ram av inom eller utanför . Vidare föreslår regeringen att får sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. Beträffande avdrag för den ingående momsen avser regeringen, innan något ställningstagande görs, att avvakta utfallet av rättsprocessen. utveckling av radarbojar och prickar av plast. För sjökartläggning är viss del av investeringsbehoven återanskaffning medan tyngdpunkten ligger på ny teknisk utrustning avseende sjömätning och nya system avseende sjökortsproduktion. På sjömätningssidan kan nämnas ny SideScanSonarutrustning och sedimentekolod. De tyngsta posterna avseende sjökortsproduktion är systemen för sjökort, publikationer, ärendehantering och distribution av digitala data. Det totala investeringsbeloppet för sjömätning och sjökortsframställning uppgår till . För investeringar i farleder till hamn tas upp . Detta motsvarar etapp 1 i projektet farle- 7.7.2Investeringsplan för der till . Enligt avtalet mellan Sjöfarts- bedömning av investeringsbehoven fördelade på olika verksamhetsgrenar räknade i prisläge per framgår av nedanstående tabell. Som information redovisas också beslutad investeringsbudget . Investeringarna uppgår totalt för perioden till . Detta är en minskning jämfört med förra årets investeringsplan på för perioden 20022004. Det främsta skälet till detta är att investeringarna i beräknas avslutas . Under rubriken /utmärkning redovisas investeringar i nya och förbättrade farleder, nybyggnad, ombyggnad och återanskaffning av fyrar, annan fast utmärkning, radionavigeringssystem samt el- och teleteknisk materiel och utrustning. Vidare ingår flytande utmärkning i form av bojar och större prickar samt investeringar i kanaler. För byggnadsteknisk återanskaffning av fyrar beräknas för att bl.a. tillgodose behovet av isskydd. slutförs arbetet med ombyggnader av fyrar som syftat till att tillsyn endast skall behöva utföras en gång . För den flytande utmärkningen har beräknats ca för återanskaffning av bojar och bottenförankringar, vilket är en kraftig minskning och ett resultat av tidigare satsningar på standardiserade stålbojar samt verket, och finns en option om genomförande av en etapp 2 i projektet (Böttöleden). avser att återkomma till regeringen i denna fråga. För att vidmakthålla nuvarande standard i anser att investeringar (betongförstärkningar m.m.) på totalt behöver göras. har tagits upp . Några medel för eventuella farleds- och kanalprojekten i (Furusundsleden, Sandhamnsleden och Dalaröleden), och , etapp 2 finns inte med i investeringsplanen. Dessa projekt befinner sig ännu i planeringsstadiet, men kan komma att bli aktuella och kräva ett ställningstagande av regeringen. En betydande del av investeringarna i lotsningsverksamheten utgörs av återanskaffning av lotsbåtar. För perioden planerar att anskaffa 15 båtar. Lotsbåtsflottan förnyas med hänsyn tagen till ålder och gångtid. Investeringarna omfattar också förnyelse av lokaler och hamnanläggningar samt utrustning på lotsstationer, bl.a. till följd av anpassning till en rationellare organisation inom sjötrafikområdena. För sjöräddning har tagits upp investeringar om sammanlagt för nyanskaffning av helikopterflottar. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen har ingen erinran mot investeringsplanens nivå eller inriktning och föreslår att investeringsplanen i tabell 7.3 godkänns. 7.7.336:7 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. Anslaget är avsett att finansiera tjänster inom ansvarsområde, bl.a. för fritidsbåtssektorn, som inte finansieras via handelssjöfarten. Från anslaget betalas kostnader för informationsinsatser för att förbättra sjösäkerheten och för att minska miljöpåverkan, främst avseende fritidsbåtslivet. Vidare ingår vissa kostnader för sjöräddning, farledsverksamhet, bemanning av fyrar av regionalpolitiska skäl samt vissa övriga kostnader för fritidsbåtstrafiken och yrkesfisket m.m., vilka inte skall belasta handelssjöfarten. Anslaget får även användas till utredningar med anknytning till fritidsbåtsverksamheten. har i treårsplanen för 20032005 hemställt att anslaget 36:7 anvisas medel om 128, för att täcka kostnaderna för verksamheten.