prop · GR0310 · 2003-10-06 00:00:00 — 2.mottagen ränta på andra fordringar än fordringar för varor och tjänster som den utländska juridiska personen sålt till köpare som inte är i intressegemenskap med personen, 3.ersättning på grund av upplåtelse av nyttjanderätt till materiella eller immateriella till- gångar, 4.ersättning på grund av över- låtelse av nyttjanderätt till mate- riella eller immateriella tillgångar, Prop. 5.en positiv skillnad mellan Bilaga 2 kapitalvinster och kapitalförluster på värdepapper, om dessa skulle ha varit skattepliktiga respektive avdragsgilla om de gjorts av ett svenskt aktiebolag som inte är ett investmentföretag, och 6.ersättning på grund av överlåtelse av andra värdepapper än sådana som avser fordringar som avses vid 2, om ersättningen skulle ha utgjort intäkt av närings- verksamhet om den erhållits av ett svenskt aktiebolag som inte är ett investmentföretag. Om källskatt har utgått på sådana intäkter som anges i 7 §, avses med bestämmelserna i dessa punkter det mottagna nettobe- loppet. Lågbeskattade intäkter av passiv verksamhet Intäkter av passiv verksamhet hos en utländsk juridisk person skall anses lågbeskattade om de i andra stater än inte be- skattas eller beskattas lindrigare än den beskattning som skulle ha skett om av intäk- terna utgjort överskott av närings- verksamhet för ett svenskt aktie- bolag. Vid tillämpning av 9 § skall som utländsk skatt på en intäkt av passiv verksamhet anses den tillämpliga nominella skattesatsen för skatt på inkomst multiplicerad med ett belopp som motsvarar intäkten. Om endast en del av intäkten har tagits upp vid beräkning av under- lag för utländsk skatt, skall den ras med den delen. Om vid beräkning av underlag för utländsk skatt ett avdrag, som är avsevärt förmånligare än vad som skulle ha medgetts enligt svenska regler, har fått göras på grund av en investering som har gett upphov till intäkten, skall intäkten anses inte ha beskattats med utländsk skatt. Detsamma gäller om den utländska juridiska personen har erhållit någon annan förmån från en stat, kommun eller liknande på grund av en sådan investering. Om i den stat där verksamheten bedrivs flera skattesatser är tillämpliga på intäkten, skall den lägsta av dessa användas. Oberoende av bestämmelserna i 9 och 10 §§ skall intäkter av passiv verksamhet hos en utländsk juri- disk person inte anses lågbe- skattade om 1.delägarens samtliga andelar i den utländska juridiska personen, , direkt eller indirekt innehas genom en annan direkt eller indirekt innehavd utländsk juridisk person, A, som hör hemma i en stat som anges i 13 §, och 2.A i den stat där A hör hemma beskattats för inkomst hos B för beräkningsperioden. Oberoende av bestämmelserna i 9 och10 §§ skall intäkter av passiv verksamhet hos en utländsk juri- disk person inte anses lågbe- skattade om 1.den utländska juridiska per- sonen hör hemma i en stat som anges i 13 §, 2.intäkterna har uppkommit i en verksamhet som bedrivs i den stat där personen hör hemma, i annat fall än som avses i 15 § vid ett fast driftställe i en annan stat än eller den stat där personen hör hemma, eller vid ett fast driftställe i , och 3. intäkterna har beskattats med en inkomstskatt som normalt tillämpas på juridiska personer i den stat eller de stater till vilka intäkterna är hänförliga. Vid tillämpning av bestämmel- sen i första stycket skall det bortses från obetydliga intäkter som är hänförliga till andra stater än och sådana stater som anges i 13 § samt intäkter av skattemässigt gynnad verksamhet. De stater som avses i 12 § första stycket är följande: Förenade Stor- och , Överskjutande lågbeskattade intäk- ter av passiv verksamhet Med överskjutande lågbeskatta- de intäkter av passiv verksamhet (ö-intäkter) avses lågbeskattade in- täkter av passiv verksamhet till den del de överstiger såväl av den utländska juridiska personens to- tala intäkter som av de genomsnittliga totala intäkt- erna under denna och den före- gående perioden. En förutsättning för att hänsyn skall få tas till intäkterna under den föregående beräkningsperio- den är att delägaren var delägare även då. Detta skall bedömas med hänsyn till förhållandena vid ut- gången av perioden. Fast driftställe i utlandet Om en utländsk juridisk person har ett fast driftställe i en annan stat än eller den stat där personen hör hemma och driftställets resul- tat inte beskattas i den senare stat- en, skall driftstället anses som en juridisk person och dess inkomster anses hänförliga till denna person. Med beräkningsperiod för en ut- ländsk juridisk person avses period för vilken inkomstbeskattning sker enligt lagstiftningen i den stat där personen hör hemma. Saknas sådan period avses räkenskapsår enligt lagstiftningen i den staten. När det anges att en intäkt skall tas upp hos en delägare i en ut- ländsk juridisk person, skall detta ske vid den taxering då den ut- ländska juridiska personen skulle ha taxerats för beräkningsperioden om personen hade varit skatt- skyldig enligt denna lag och peri- oden varit beskattningsår. En delägare i en utländsk juridisk person med ö-intäkter skall som intäkt av näringsverksamhet ta upp av den andel av dessa som svarar mot delägarens andel av kapitalet i personen vid utgången av året före taxerings- året. Beloppet skall räknas om till kronor enligt beräkningsperiodens genomsnittliga växelkurs eller, om detta inte är möjligt eller lämpligt, på lämpligt sätt. På yrkande av en delägare i en utländsk juridisk person med ö- intäkter skall, i stället för vad som anges i 18 §, tas upp den andel av resultatet hos personen för beräk- ningsperioden beräknat enligt be- stämmelserna i 2133 §§ som svarar mot delägarens andel av kapitalet i personen vid utgången av året före taxeringsåret. En förutsättning är att resultatet kan beräknas tillförlitligt. Ett under- skott medför inte rätt till avdrag hos delägaren. En delägare i en utländsk juridisk person skall ta upp en in- täkt som anges i andra stycket, om det inte kan utredas i vilken ut- sträckning personen haft ö-intäkter . Som intäkt skall tas upp ett belopp som motsvarar statslåne- räntan vid utgången av året före taxeringsåret ökad med tre pro- centenheter och multiplicerad med, vid direkt innehav: omkost- nadsbeloppet vid utgången av året före taxeringsåret för delägarens andelar i personen, och vid indirekt innehav: den an- del av omkostnadsbeloppet vid utgången av året före taxeringsåret för delägarens andelar i den direkt innehavda juridiska personen som svarar mot dennas andel av kapitalet i den utländska juridiska personen . Bestämmelsen i första stycket gäller inte, 1. om det framstår som osanno- likt att den utländska juridiska personen haft ö-intäkter , 2. om personen hör hemma i en stat som anges i 13 §, eller 3.om minst hälften av andelarna ipersonen är marknadsnoterade. Beräkning av resultatet hos en ut- ländsk juridisk person Vid tillämpning av 19 § skall den utländska juridiska personens resultat beräknas som om personen hade varit ett svenskt aktiebolag som inte är ett investmentföretag. Beräkningsperioden skall anses som beskattningsår. De anpass- ningar som föranleds av att per- sonen är verksam i en utländsk rättsordning skall göras. Be- stämmelserna i 2233 §§ skall gälla. Som utgångspunkt för resultatbe- räkningen skall det på grundval av den utländska juridiska personens räkenskaper upprättas en resultat- räkning och en balansräkning enligt 6 kap. 4 § bokföringslagen (1999:1078) i samma valuta som den som räkenskaperna förs i. Till balansräkningen skall det lämnas upplysningar enligt 6, 7 och 11 §§ bokföringslagen. Om 19 § inte har tillämpats för delägaren i fråga om den före- gående beräkningsperioden, skall det även upprättas en ingående balansräkning. Följande bestämmelser skall inte om ersättningsfonder i 31 kap., om koncernbidrag i 35 kap., i 36 kap., om fusioner och fissioner i om tidigare års underskott i i vidare mån än som framgår av 24 §, och om uppskov med beskattningen vid andelsbyten i 49 kap. Avdrag medges för ett underskott från den föregående beräknings- perioden beräknat enligt be- stämmelserna i detta kapitel. Det- samma gäller vid beräkning av resultatet för den beräknings- perioden och för beräkningsperio- den före denna. En förutsättning för att hänsyn skall få tas till underskott från en tidigare beräkningsperiod är att delägaren var delägare även då. Detta skall bedömas med hänsyn till förhållandena vid utgången av den tidigare beräkningsperioden. Om det finns ett skatteavtal mellan och den stat där personen hör hemma (den andra staten) enligt vilket som villkor för att utdelning från ett företag med hemvist i den andra staten till ett företag med hemvist i inte skall beskattas gäller att den vinst av vilken utdelningen betalats underkastats normal bolagsbe- skattning eller liknande, tillämpas andra stycket. Hänsyn tas inte till intäkter eller kostnader som är hänförliga till inkomst som är föremål för en särskild skattelättnad i den andra staten, om enligt skatteavtalet skattelättnaden inte medför att personen inte skall anses ha varit underkastad normal bolagsbe- skattning eller liknande i den andra Om en annat stat har tagit ut en källskatt på en inkomst som er- hållits av den utländska juridiska personen, skall bruttobeloppet räk- nas som inkomst Intäkter och kostnader som är hänförliga till belopp för vilket den utländska juridiska personen är skattskyldig eller har rätt till av- drag enligt 6 kap. 11 § skall inte medräknas. Om 19 § inte har tillämpats för delägaren i fråga om den före- gående beräkningsperioden, skall bestämmelserna i 40 a kap. 25 §§ tillämpas vid beräkningen av resultatet för den utländska juri- diska personen. Härvid skall den skattskyldige i 35 §§ i kapitlet ersättas av den utländska juridiska personen. Resultaträkningen skall räknas om till kronor enligt beräknings- periodens genomsnittliga växel- kurs. Balansräkningen skall räknas om till kronor enligt växlingskursen vid beräkningsperiodens utgång. Årets resultat skall dock räknas om enligt beräkningsperiodens genom- snittliga växlingskurs. Om 19 § inte har tillämpats för delägaren i fråga om den före- gående beräkningsperioden, skall ingående balansposter räknas om enligt växlingskursen vid beräk- Om omräkning enligt 2931 §§ leder till att summan av till- gångarna avviker från summan av eget kapital, avsättningar och skulder, skall skillnaden föras upp som en korrigeringspost. Om det inte är möjligt eller lämpligt att räkna om den ut- ländska valutan enligt bestämmel- serna i 2931 §§, skall omräkning ske på lämpligt sätt. Om en inkomst inte skall beskattas i på grund av ett skatteavtal eller sådan dispens som avses i 6 kap. 17 §, får inte heller utgifter för förvärv av inkomsten dras av. Första stycket gäller dock inte utgifter som avser utdelning från utländska bolag till svenska juri- diska personer, om utdelningen skulle ha varit skattefri om också det utdelande bolaget varit svenskt. enligt 6 kap. 15 § skall beskattas enligt 5 kap. 1 § andra stycket skall hos delägarna får inte dras av. beskattas hos delägarna får inte Underskott som inte får dras av på grund av bestämmelsen i första stycket, skall dras av vid beräkning av den utländska juridiska personens resultat det följande beskattningsåret. Om resultatet av en näringsverksamhet blir lägre till följd av att villkor avtalats som avviker från vad som skulle ha avtalats mellan sinsemellan oberoende näringsidkare, skall resultatet beräknas till det belopp som det skulle ha uppgått till om sådana villkor inte funnits. Detta gäller dock bara om 1.den som på grund av avtalsvillkoren får ett högre resultat inte skall beskattas för detta i enligt bestämmelserna i denna lag eller på grund av ett skatteavtal, 2.det finns sannolika skäl att anta att det finns en ekonomisk intresse- gemenskap mellan parterna, och 3. det inte av omständigheterna framgår att villkoren kommit till av andra skäl än ekonomisk intressegemenskap. I 25 kap. 8 § finns bestämmelser om att det belopp som resultatet skall ökas med i vissa fall skall behandlas som en kapitalvinst. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om anskaffningsvärde och verkligt värde i 2 §, lager i 322 §§, och pågående arbete i 2232 §§. I 40 a kap. finns det be- stämmelser om anskaffningsutgift för lager och pågående arbeten i vissa fall. Bestämmelserna i detta kapitel gäller för maskiner och andra in- ventarier som är avsedda för stadigvarande bruk. Att byggnads- och markinventarier behandlas som inventarier framgår av 19 kap. 19 § och 20 kap. 15 §. Som inventarier behandlas också 1.koncessioner, patent, licenser, varumärken, hyresrätter, goodwill och liknande rättigheter som förvärvats från någon annan, och 2.anslutningsavgift eller anläggningsbidrag som avser en nyttighet som är knuten till en fastighet och inte till ägaren personligen. I 40 a kap. finns det be- stämmelser om anskaffningsutgift för inventarier i vissa fall. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om byggnader i 225 §§, och nyttjanderättshavares förbättringar och anskaffningar av byggnader, markanläggningar och inventarier i 2629 §§. I 40 a kap. finns det be- stämmelser om anskaffningsutgift för byggnader i vissa fall. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om markanläggningar i 216 §§, frukt- och bärodlingar i 1719 §§, och substansminskning i 2028 §§. Bestämmelser om anslutningsavgifter och anläggningsbidrag finns i 18 kap. I 40 a kap. finns det be- Prop. 2003/04:10 stämmelser om anskaffningsutgift Bilaga 2 för markanläggningar i vissa fall. marknadsvärdet utan att detta är marknadsvärdet utan att detta är affärsmässigt motiverat, om vill- koren i 1429 §§ är uppfyllda. villkoren i 1429 §§ är uppfyllda. dock inte om en kapitalvinst vid en avyttring av tillgången till mark- nadspris inte skall tas upp som intäkt på grund av bestämmelserna i 25 a kap. 1013 §§ eller om ersättningen skall tas upp som kapitalvinst på grund av be- stämmelserna i 25 a kap. 14 §. avses i detta kapitel 2.svensk ekonomisk förening, 4.svenskt ömsesidigt försäkringsföretag, 6.svensk ideell förening, och 7. utländskt bolag. 7. utländsk motsvarighet till en sådan juridisk person som anges vid 16, om personen hör hemma och är skattskyldig till inkomstskatt som är medlem i Europeiska med vilken har ett skatteavtal samt omfattas av av- talets regler om begränsning av beskattningsrätten och har hemvist i staten enligt avtalet. Som företag räknas inte privat- Som företag räknas inte privat- I detta kapitel anses innehav av I detta kapitel anses innehav av näringsverksamhet eller som en näringsgren om förvärvaren efter förvärvet under samma beskatt- ningsår äger näringsbetingade an- delar i företaget. Vad som avses med näringsbetingade andelar framgår av 24 kap. 16 §. näringsverksamhet eller som en näringsgren om förvärvaren efter förvärvet under samma beskatt- ningsår äger näringsandelar i företaget. Vad som avses med näringsandelar framgår av 24 kap. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om tillämpning i inkomstslaget näringsverksamhet av vissa be- stämmelser i inkomstslaget kapital i 2 och 3 §§, kapitalrabatt på optionslån i 4 §, avdragsrätt för ränta på vinstandelslån i 510 §§, avdrag för lämnad utdelning i 11 §, och skattefria utdelningar i 12 skattefria utdelningar i 1221 §§. En bestämmelse om skattefrihet för utdelning från privatbostadsföretag finns i 15 kap. 4 §. Bestämmelser om i vilken utsträckning ersättningar i form av livränta och liknande utbetalningar för avyttrade tillgångar räknas som ränta finns i 44 kap. 35 och 3739 §§. Med utdelning avses i 1322 §§ Med utdelning avses i 1321 §§ inte sådan utdelning på andelar i inte sådan utdelning på andelar i kooperativa föreningar i form av kooperativa föreningar i form av rabatt eller pristillägg som den rabatt eller pristillägg som den utdelande föreningen skall dra av utdelande föreningen skall dra av enligt 39 kap. 22 §. enligt 39 kap. 22 §. Om ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening en- ligt ett skatteavtal skall anses ha hemvist i en utländsk stat, skall företaget vid tillämpning av 13 22 §§ anses som en utländsk juridisk person som hör hemma i den utländska staten. Med näringsandel avses en andel i ett aktiebolag eller en ekonomisk förening (det ägda företaget) som innehas av ett företag som anges i 15 § (ägarföretaget), som är kapi- taltillgång hos ägarföretaget och som uppfyller något av följande villkor. Andelen är inte marknads- noterad. 2.Om andelen är marknads- Prop. 2003/04:10 noterad, skall det sammanlagda Bilaga 2 röstetalet för ägarföretagets samt- liga andelar i det ägda företaget utgöra eller mer av röstetalet för samtliga andelar i detta. 3.Om andelen är marknads- noterad och villkoret i 2 inte är uppfyllt, skall det göras sannolikt att innehavet av andelen betingas av rörelse som bedrivs av ägar- företaget eller av ett företag som med hänsyn till äganderätts- förhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses stå det nära. Med portföljandel avses annan andel som är kapitaltillgång än näringsandel. En portföljandel som upphör att vara marknadsnoterad under ett förfarande om inlösen, fusion, lik- vidation eller konkurs skall behålla karaktären av portföljandel tills förfarandet avslutas. (nuvarande 22 §) Andelar i ett företag som hör Marknadsnoterade andelar i ett hemma i en utländsk stat som är företag som hör hemma i en medlem i Europeiska unionen an- utländsk stat som är medlem i ses som näringsbetingade också Europeiska unionen anses som näringsandelar också om inne- eller mer av andelskapitalet i före- taget och även om andelarna är mer av andelskapitalet i företaget och även om andelarna är lager- som hör hemma i en utländsk stat som är medlem i Europeiska unionen avses ett utländskt företag som 1.bedrivs i någon av de associationsformer som anges i bilaga 24.1, 2.enligt skattelagstiftningen i en medlemsstat anses höra hemma i den staten och inte enligt ett skatteavtal med tredje land anses ha hemvist utanför gemenskapen, och 3.är skyldigt att betala någon av de skatter som anges i bilaga 24.2, utan valmöjlighet eller rätt till undantag. För att en andel skall kunna vara andelar i svenska aktiebolag och en näringsandel skall den innehas skall inte tas upp, om den tas emot 1. ett sådant svenskt aktiebolag 1. ett svenskt aktiebolag eller en eller en sådan svensk ekonomisk förening som inte är investment- inte är ett investmentföretag, företag eller förvaltningsföretag, 2. en sådan svensk stiftelse eller 2. en svensk stiftelse eller svensk svensk ideell förening som inte ideell förening som inte omfattas från skattskyldighet i 7 kap., 3. en svensk sparbank, eller 3. en svensk sparbank, 4. ett svenskt ömsesidigt försäk- 4. ett svenskt ömsesidigt försäk- Vid tillämpning av bestämmel- 5. ett utländskt företag som hör serna i första stycket skall ett hemma i en stat inom Europeiska utländskt bolag som hör hemma i en stat inom Europeiska eko- som i denna stat är underkastad en beskattning som är likartad med som motsvarar ett svenskt företag den som gäller för svenska aktie- som avses i första stycket 14, bolag och som motsvarar något behandlas som ett sådant företag. sådant svenskt företag som anges i Utdelning på en näringsandel skall inte tas upp. Om andelen när utdelningen tas upp i räkenskaperna är marknads- noterad och inte har innehafts under vilken andelen har varit en näringsandel av gäller dock följande. Uppnås inte senare en sammanhängande innehavstid, som omfattar den nämnda tid- punkten, under vilken andelen har varit en näringsandel av , skall utdelningen tas upp det beskattningsår då den händelse inträffat som medför att villkoret 3 Senaste lydelse 2000:1341. Innehavstid skall räknas från den tidpunkt då andelen har tillträtts vid förvärvet till den tidpunkt då andelen frånträds vid en över- låtelse. Om andelen har förvärvats eller avyttrats genom ett avtal, skall om inte annat anges i avtalet tillträdet respektive frånträdet an- ses ha skett när avtalet ingicks. Om andelar av samma slag och sort som andelen har av- yttrats av företaget, skall vid be- räkning av innehavstid en senare förvärvad andel anses ha avyttrats före en tidigare förvärvad. Om aktier har erhållits genom ny- eller fondemission, skall de nya aktierna anses ha förvärvats sam- tidigt med de aktier som förvärvet grundats på (moderaktierna). Har i fråga om en aktie moderaktierna förvärvats , skall den anses ha förvärvats som den sist förvärvade moderaktien. Utdelning från ett investmentföretag (nuvarande 17 §) Bestämmelserna i 15 § gäller inte för utdelning från ett förvaltnings- företag eller investmentföretag om det utdelande företaget, direkt eller indirekt genom ett eller flera andra förvaltningsföretag eller invest- mentföretag, äger mer än enstaka andelar i fråga om vilka utdelning skulle ha tagits upp om andelarna hade ägts direkt av det företag som äger andelarna i förvaltningsföre- taget eller investmentföretaget. Bestämmelserna i 16 § gäller inte för utdelning från ett investment- företag om det utdelande företaget, direkt eller indirekt genom ett eller flera andra investmentföretag, äger mer än enstaka andelar i fråga om vilka utdelning skulle ha tagits upp om andelarna hade ägts direkt av det företag som äger andelarna i investmentföretaget. Utdelning av förvärvade vinst- (nuvarande 18 §) Om ett företag förvärvar andelar Om ett företag förvärvar andelar i ett annat företag och det inte är i ett annat företag och det inte är uppenbart att förvärvaren får en uppenbart att förvärvaren får en tillgång av verkligt och särskilt tillgång av verkligt och särskilt värde med hänsyn till sin närings- värde med hänsyn till sin närings- verksamhet, gäller inte 15 § för verksamhet, gäller inte 16 § för utdelning av sådana medel som utdelning av sådana medel som fanns hos det utdelande företaget fanns hos det utdelande företaget vid förvärvet och som inte mot- vid förvärvet och som inte mot- svarar tillskjutet belopp eller in- svarar tillskjutet belopp eller in- första hand ske av andra medel än första hand ske av andra medel än belopp eller inbetald insats. belopp eller inbetald insats. (nuvarande 19 §4 ) Om den kooperativa föreningen Om den kooperativa föreningen skall dra av utdelningen 39 kap. 23 § gäller inte bestämmel- 39 kap. 23 § gäller inte bestämmel- serna i 15 § för utdelning på för- serna i 16 § för utdelning på förlagsinsatser eller utdelning som får från den kooperativa före- får från den kooperativa före- 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om vad som avses med kapitalvinst och kapitalförlust i inkomstslaget näringsverksamhet i 35 §§, uppskov med beskattning vid 627 §§, och samme innehavare ändrat karaktär i 6 §, och till ett företag i intressegemenskap med säljaren i 2832 §§. med det avyttrande företaget i 7 4 Senaste lydelse 2000:494. I 25 a kap. finns det särskilda bestämmelser avseende inkomst- slaget näringsverksamhet om kapitalvinst och kapitalförlust på andelar m.m. samt om kapital- förlust på vissa andra tillgångar. En portföljandel eller aktie- härledd portföljdelägarrätt som har varit en näringsandel respektive en aktiehärledd närings- delägarrätt hos samma innehavare skall anses ha anskaffats för mark- nadsvärdet vid karaktärsbytet. Bestämmelsen i första stycket gäller inte, om, för det fall att till- gången hade avyttrats vid karak- tärsbytet, villkoret om innehavstid i 25 a kap. 11 § andra stycket respektive 12 § andra stycket inte skulle ha varit uppfyllt. Vad som avses med port- följandel, aktiehärledd portföljdel- ägarrätt, näringsandel och aktie- härledd näringsdelägarrätt fram- går av 24 kap. 1315 §§ och 25 a kap. 5 §. (nuvarande 28 §) Om det uppkommer en kapi- talförlust när en juridisk person eller ett svenskt handelsbolag (det säljande företaget) avyttrar en tillgång till en annan juridisk per- son eller ett annat svenskt handels- bolag (det köpande företaget) och de båda företagen är moderföretag och dotterföretag eller står under i huvudsak gemensam ledning, skall bestämmelserna i 2932 §§ tilläm- pas. (nuvarande 29 §) Kapitalförlusten får inte dras av