prop · GQ031d23 · 2003-01-01 00:00:00 — har ökningen av pelleteldning i småhus uppgått till , vilket kan tyda på att pellettekniken fått sitt definitiva genombrott. är överlägset det vämepumptätaste landet i , och lägger även stor vikt vid utveckling av ny teknik för värmepumpar. Insatserna inom utvecklingsområdet Komponenter och hjälpsystem syftar till att effektivisera exempelvis ventilation, belysning, vitvaror, hemelektronik och kontorsutrustning. Det är vanligen stora internationella företag som levererar produkter till hela världsmarknaden inom området. Forsknings- och utvecklingsinsatserna inom området har därför ett internationellt perspektiv. Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Internationellt samarbete är nödvändigt för att effektivt och uthålligt motverka klimatförändringar. Former för sådant samarbete anges bl.a. i de s.k. flexibla mekanismerna i Kyotoprotokollet. För att bidra till att utveckla Kyotoprotokollets flexibla mekanismer till trovärdiga och effektiva element i det internationella klimatsamarbetet, bedriver verksamhet med att utveckla, genomföra och utvärdera investeringsprojekt som bidrar till att begränsa utsläpp av växthusgaser till atmosfären. Verksamheten innebär även metodutveckling för sådana projekt utifrån regler och riktlinjer i Klimatkonventionen och dess Kyotoprotokoll, genom förvärvande av erfarenheter och utveckling av rutiner. insatser inom ramen för detta anslag består främst i att investeringar finansieras eller genomförs i projekt i andra länder för att begränsa eller minska utsläpp av klimatpåverkande gaser. Viktiga utgångspunkter för projekten är att de skall vara kostnadseffektiva och ge upphov till utsläppsminskningar som annars inte skulle komma till stånd. Med detta menas att utsläppsminskningarna skall uppnås till jämförelsevis låga kostnader. Vidare krävs att utsläppsminskningarna skall vara additionella dvs. inte skulle ha uppstått utan dessa insatser. Dessa insatser och resulterande utsläppsminskningar kan tillgodoräknas vid bedömning av vårt uppfyllande av våra åtaganden enligt Kyotoprotokollet. deltagande i (), som genom mönsterbildande insatser bidragit till utvecklingen av klimatprojekt och reglerna för dessa, finansieras också inom ramen för detta anslag. Fonden har som mål att bidra till investeringar i olika slag av projekt i såväl länder med övergångsekonomier som utvecklingsländer. Ett tjugotal projekt har kontrakterats. Inom ramen för energisamarbete, BASREC (Baltic Sea Region ), och det nordiska samarbetet under utvecklas förslag i syfte att göra till ett försöksområde för de flexibla mekanismerna före den första åtagandeperioden under Kyotoprotokollet som inleds . Ett viktigt mål med detta arbete är att bygga upp en gemensam förståelse och kompetens på området. som ett viktigt bidrag till väntas uppgå till . 2001/02:55, 2001/02:MJU10, 2001/02:163) har angivit att en utvärdering av det nationella klimatmålet skall göras 2004 och att avser att då som komplement överväga ett mål som innefattar de flexibla mekanismerna. Regeringen redovisade även att den avser att göra nödvändiga förberedelser för en svensk tillämpning av Kyotoprotokollets flexibla mekanismer. Regeringen har tillkallat en parlamentarisk delegation med uppgift att utarbeta ett förslag för ett svenskt system för tillämpning av Kyotoprotokollets flexibla mekanismer (dir. 2001:56). Regeringens avsikt är att ha ett nationellt system på plats . Ett sådant system kan leda till att de potentiella effektiviseringsvinster som avreglerade och internationellt integrerade energimarknader erbjuder kan förverkligas inom ramen för långtgående åtaganden. Regeringen har även tillkallat en förhandlingsman med uppdrag att förbereda ramavtal mellan och aktuella länder för gemensamt genomförande för tillgodoräknande av utsläppsminskningarna av projekten (dir. 2001: 101). Utgifterna för verksamheten uppgick till 2001 vilket kan jämföras med 2000. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Verksamhetsområdet påverkas även av de insatser som görs inom verksamhetsområdena Elmarknadspolitik och Övrig energimarknadspolitik. Effektfrågan är en av de avgörande för ställningstagandet kring stängningen av den andra reaktorn i . Utbyggnaden av bl.a. fjärrvärmenäten bidrar till möjligheten att kunna nå ett ekologiskt uthålligt energisystem. lämnade ett förslag om att införa krav på avläsning av elförbrukningen, vilket remissbehandlas. Ett sådant krav skulle underlätta för elkonsumenterna att få begripliga och informativa elfakturor och därmed kunna bidra till en ökad elhushållning (se avsnitt 4.4.1). Inför det fortsatta arbetet med att förverkliga strategin för fortsatt skatteväxling beslutade regeringen att tillkalla en parlamentarisk kommitté, Översyn av regler för nedsättning av energiskatter för vissa sektorer (dir. 2001:29). Kommittén skall utreda utformningen av regler för nedsättning av skatt på energi som förbrukas för uppvärmning och drift av stationära motorer inom sektorer som är utsatta för internationell konkurrens. Vidare skall kommittén analysera och föreslå lämpliga kriterier för vad som bör anses vara konkurrensutsatt verksamhet och i vad mån detta bör motivera energiskattelättnader. I finansplanen föreslås förändringar i energibeskattningen för kraftvärmeanläggningar i fjärrvärmesystem som innebär att skattereglerna likställs med dem som gäller för industriellt mottryck. Förändringen förväntas innebära högre elproduktion i befintliga kraftvärmeverk och även leda till en förbättring av förutsättningarna för investeringar i ny kraftvärme, vilket kan bidra till en effektivare energianvändning (se Förslag till statsbudget, finansplan m.m., avsnitt 8.4). fattade beslut om delmål, åtgärder och strategier i enlighet med regeringens förslag i propositionen Svenska 2000/01:130, 2001/02:MJU3, 2001/02:326) som påverkar flera åtgärder inom energiområdet. Vad gäller miljömålet begränsad klimatpåverkan fattade beslut om delmål, åtgärder och strategier och om ratifikation av Kyotoprotokollet i 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 enlighet med propositionen klimatstrategi (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163). Detta har bl.a. inneburit att har fått i uppdrag att bidra till att uppfylla de av antagna miljökvalitetsmålen med inriktning på miljömålen begränsad klimatpåverkan, frisk luft och bara naturlig försurning. Vidare har fortsatt att utveckla sitt miljöledningsarbete i enlighet med projektet i statlig förvaltning. Regeringen har 2002 gett stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet (LIP). Programmet omfattar i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen totalt under budgetåren 1998 2003. 2002 har regeringen sammanlagt fattat beslut om statsbidrag omfattande . Totalt har 161 kommuner och 2 kommunalförbund fått del av statsbidraget. De investeringsprogram som beviljats stöd omfattar ett brett spektrum av åtgärder som minskar miljöbelastningen, ökar resurseffektiviteten eller bidrar till en hållbar energiförsörjning. En stor del av åtgärderna har bäring på klimatproblemen. av beviljade bidrag eller , har gått till investeringar i energiomställning och energieffektivisering. De investeringar som beviljats stöd kommer enligt uppgifter i ansökningarna att leda till att fossila bränslen och elektricitet ersätts med förnybar energi motsvarande och energianvändningen effektiviseras mot energi som övriga områden beräknas reducera koldioxidutsläppen med , vilket skulle motsvara av utsläpp av växthusgaser. Uppgifterna är dock osäkra. En del av de utsläppsminskningar som kommer till stånd till följd av investeringarna sker även utomlands och kan alltså inte tillgodoräknas . Stödet till lokala klimatinvesteringsprogram framöver avses bidra till att minska utsläpp av växthusgaser (se utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande). Energieffektiviseringen/besparingen kan enligt samma beräkningsgrunder som ovan väntas uppgå till utöver ovan nämnda energiomställning. Klimatfrågans växande betydelse ger skäl till att fokusera de statliga bidragen på åtgärder som minskar utsläppen av växthusgaser (se vidare utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård). I två dialogprojekt - Framtida Handel med dagligvaror samt Bygga, Bo och Förvalta för framtiden - bedrivs dialoger mellan staten och näringslivet i syfte att nå frivilliga överenskommelser och ömsesidiga åtaganden för en hållbar utveckling. I dialogprojektet , Bo och förvalta för framtiden diskuteras bl.a. åtgärder för en effektivare energianvändning inom bebyggelsen. Åtaganden från statens sida som diskuteras är att bidra med insatser i form av utvecklingsprojekt samt insatser för information och kompetensutveckling. Regeringen har givit ett antal myndigheter i uppdrag att redovisa de övergripande förutsättningarna för en storskalig utbyggnad av vindkraft i havs- och fjällområden (M2001/3174/Na, M2001/3175/Na, Ku2001/2482/Ka, N2000/1669/ESB(delvis), Jo2001/912/ADM, Fö2002/649/MIL). Regeringen avser att göra en bedömning av möjligheterna till och konsekvenserna av en storskalig utbyggnad av vindkraft i havs- och fjällområden när uppdragen redovisats och vid behov återkomma till i denna fråga. tillkallade regeringen en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen samt lämna förslag till de lagändringar som behövs. Kommittén skall bl.a. utvärdera gällande lagstiftning enligt artikel 6 i och rådets direktiv /77/EG om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el. Artikel 6 anger bl.a. att medlemsstaterna skall utvärdera nuvarande lagar och författningar för att hinder i lagstiftningen eller andra hinder för en ökning av el producerad från förnybara energikällor skall undanröjas, bl.a. genom effektivare och snabbare förfaranden. Kommittén skall redovisa denna del av uppdraget . Inom anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk med anslutande näringar, finansieras ett nationellt anläggningsstöd för plantering av energiskog i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 1251/99 om upprättande av ett stödsystem, för vissa jordbruksgrödor, om 2003. Inom utgiftsområde 21 Energi finansieras statliga insatser för forskning och utveckling på området (se avsnitt 6.4.1 och 6.5.1). 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 återkomma till frågan om finansiering av fortsatt stöd till anläggning av energiskog i budgetpropositionen . Energipolitiska åtgärder på kort sikt Bidrag för att minska elanvändning Åtgärder för att minska elanvändningen infördes och avsåg tiden från , de effektminskande åtgärderna dock redan från . Målet är att åtgärderna skall leda till en minskad årlig elanvändning på Insatserna har över åren bestått av flera olika Inledningsvis förekom stöd till effektminskande åtgärder, konvertering och anslutning till fjärrvärme samt konvertering till enskild bränsleeldning. Under programmets senare del har stöd kunnat ges till investeringar i solvärme, till utbyggnad av fjärrvärmenätet, samt i modifierade former till konvertering och anslutning till fjärrvärme eller till enskild bränsleeldning. tilldelades och sammanlagt för insatser inom området. Den sammanlagda omfattningen och de sammantagna resultaten av dessa olika stöd redovisas i tabell 6.1. De enskilda stöden kommenteras därefter mer detaljerat under egna rubriker. Tabell 6.1 Sammanställning över effekt- och resultatmått, Beslutat belopp, Mkr Utbetalt belopp, Mkr Effekt, MW netto Årlig reduktion, GWh 1Redovisningen av stödet till solvärme avser perioden t.o.m. . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 har anvisats för utbyggnad av fjärrvärmenätet. De anslagna beloppen har förbrukats. För de ärenden som beviljats bidrag uppgår den sammanlagda effekten av minskad elanvändning och ökad mottrycksproduktionen till 346 GWh, medan det minskade effektbehovet uppgår till 91 MW. Det ackumulerade resultatet av stödet till utbyggnad av fjärrvärmenätet och 2001 är att ett sammanlagt stöd om 30 miljoner har gett upphov till dels en minskning av elanvändningen med 297 GWh, dels en ökad tillförsel av el genom mottrycksproduktion om 357 GWh. Ett belopp om har anvisats för utbyggnad av fjärrvärmenätet även . Det specifika statliga bidraget uppgår till /kW, eller till /kWh. Det bör observeras att siffrorna avseende stödet till utbyggnad av fjärrvärmenätet innehåller en viss elreduktion som även kan hänföras till konverteringsbidraget. Hur stor denna dubbelräkning är kan inte beräknas exakt, men uppskattar att utbyggnadsbidragets elreduktion bör reduceras med cirka 10 Totalt bedöms den årliga reduktionen och den ökade årliga mottrycksproduktionen motsvara 644 GWh. Konvertering av eluppvärmda fastigheter för anslutning till fjärrvärme Inom 1997 års energipolitiska program har stöd till konvertering av eluppvärmda fastigheter för anslutning till fjärrvärme funnits under två olika omgångar. I en första utformning tillämpades stödet . Efter revidering infördes stödet igen . Några ytterligare medel anslås ej efter utgången av . Eftersom stöden stoppades mellan och har antalet ansökningar och beviljade medel per kalenderår varierat kraftigt över tiden, se tabell 6.2. Eftersom många ansökningar återtagits överensstämmer inte summan av posterna med uppgiften för perioden som helhet. Tabell 6.2 Antal ansökningar och beslutade belopp avseende stödet för konvertering och anslutning till fjärrvärme Som framgår av tabellen har huvuddelen av de medel som beviljats för konvertering och anslutning till fjärrvärme avsett den ursprungliga utformningen av stödet. Under det år som bidragsstopp förelåg gjorde återtagna ansökningar att det beslutade beloppet minskade med . Bidragsefterfrågan har stigit , men endast har ännu beviljats stöd enligt den reviderade förordningen. De ärenden där stöd beviljats resulterar enligt beräkningar i en minskad elanvändning om 125,3 GWh eller en effektreduktion på 82,4 MW. För ärenden som beviljats stöd från till och med beräknas investeringarna leda till en minskad elanvändning på totalt 364 GWh eller en effektreduktion på 226 MW. Avsikten med att revidera formerna för stöd till konvertering och anslutning till fjärrvärme var bland annat att förenkla hanteringen samt att öka förutsättningarna att uppfylla det mål som har beslutat (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) om en minskad elförbrukning om . De reviderade bidragen för konvertering medför bl.a. att delkonverteringar, som innebär att hushållet även efter installationen till viss del är beroende av el för sin värmeförsörjning, numera är bidragsberättigade. Bidragsnivån för de maximala stöden till fullständig konvertering av direktelvärmda fastigheter har också sänkts dels för att räcka till fler projekt, dels för att minska statens stödkostnader. I tabellen nedan redovisas hur kostnaderna för konvertering per lägenhet ändrats från den första stödperioden till den andra. Kostnaderna för konvertering av flerbostadshus med direktel är i stort sett oförändrade medan kostnaderna för småhus samt för flerbostadshus med elpanna förefaller ha ökat. Det bör dock noteras att statistiken är osäker då den bygger på relativt få utbetalade ärenden. Det finns även en skillnad i rapporteringen vad gäller småhus då dessa stöd numera är utformade som schablonbidrag. Tabell 6.3 Kostnad per lägenhet för konvertering till fjärrvärme för olika hustyper (avser lägenhetsinnehavarens kostnader) 29 600kr/lgh Uppgifterna avser den bidragsgrundande kostnaden och inkluderar inte kostnader för åtgärder på tomtmark eller ev. följdkostnader för återställning i byggnader. De specifika kostnaderna för minskat effektbehov eller för lägre årlig energianvändning beror i hög grad på typen av konvertering. De totala kostnaderna och de statliga bidragskostnaderna per kW och per års-kWh redovisas i tabell 6.4. Av naturliga skäl visar det sig billigare att konvertera fastigheter med vattenburen el än med direktverkande el. Tabell 6.4 Kostnader för konvertering och anslutning till fjärrvärme Konvertering till individuell bränsleeldning har disponerat medel för bidrag till konvertering till individuell upp 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Fram till och med har sammanlagt beviljats för 9 170 ärenden. På samma sätt som när det gäller stöden till fjärrvärmeanslutning har denna bidragsmöjlighet varit stoppad . Omkring hälften (4 854 st.) av de beviljade ärendena gäller ansökningar som inkommit före stoppdatumet , medan resterande 4 316 st. inkommit därefter. Vid återinförandet av bidragen infördes möjligheterna att få stöd till delkonvertering. Redan under den inledande delen av program räknades vissa installationer av värmepump tillsammans med ett heltäckande distributionssystem som bidragsberättigande. kan stöd även lämnas för delkonvertering med hjälp av pelletskamin. Merparten av alla småhus () som beviljats bidrag efter återinförande har valt delkonvertering. av småhusen som delkonverteras har direktverkande elvärme. Delkonverteringen har i av ärendena skett med värmepump och i övrigt till största delen med pelletskamin. av värmepumparna är berg-, ytjord- eller sjövärmepumpar och resterande är luftvärmepumpar. Den el som värmepumpen sparar behöver inte ersättas med något annat energislag som i övriga konverteringsfall. Däremot kvarstår dock ett visst elberoende för drift av värmepumpen, och vanligtvis även för kompletterande värme. av alla småhus som beviljats bidrag efter återinförandet har valt fullständig konvertering. av dessa småhus konverterar från direktverkande elvärme. I av ärendena har konvertering skett till biobränsle (ved-, flis- eller pelletpanna). För konvertering av flerbostadshus och lokaler uppgår den totala el-ersättningen och eleffektreduktionen endast till cirka 2 GWh respektive cirka 0,9 MW. av konverteringarna sker från direktverkande elvärme. Tabell 6.5 visar en sammanställning av omfattning och ekonomi för bidragen för konvertering till individuell uppvärmning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 6.5 Omfattning och kostnader för konvertering till individuell bränsleeldning fördelat på kategorier Omfattning (GWh) Total kostnad, kr/kW Total kostnad, kr/års-kWh Statligt bidrag kr/kWh Statligt bidrag , kr/års-kWh Total kostnad, kr per lgh 1Avser både delkonvertering till pelletskamin respektive värmepump. Sammantaget har beviljade bidrag för konvertering till enskild bränsleeldning från till och med lett till investeringar som förväntas innebära en minskad elanvändning på totalt 148 GWh eller en effektreduktion på 60 MW. Flertalet stödtagare har valt det förhållandevis dyra alternativet med delkonvertering till värmepump. Investeringsstödet för solvärme infördes . För budgetåren 2000 och 2001 avsattes 10 respektive . I och med att ytterligare 20 miljoner anvisades för 2002 har därmed totalt avsatts för stöd till investeringar i solvärme. Av dessa har totalt har beviljats som stöd till 2 343 ärenden under den 23 månader långa . De projekt som beviljats bidrag beräknas leda fram till en minskad energianvändning om 11,6 GWh. Omkring 6 GWh, eller drygt hälften av denna ersatta energianvändning, utgörs av el, men solvärmeinstallationerna ersätter även andra energislag, främst olja, biobränsle och fjärrvärme. Det specifika statliga bidraget per energimängd uppgår till ca /kWh. Solvärmebidraget är till skillnad från de andra åtgärderna för att minska elanvändningen prestandarelaterat och proportionellt mot den beräknade årliga värmetillförseln. Syftet med det prestandarelaterade bidraget är att det ska främja utvecklingen och ge prissänkande effekter. Enligt Energimyndighetens rapportering är det nuvarande medelpriset för solvärmeinstallationer lägre än Även om det inte går att dra slutsatsen att det nuvarande stödet har bidragit till detta kan åtminstone konstateras att prisutvecklingen går åt ett håll som överensstämmer med de ambitioner som låg bakom stödets utformning. 2001/02:143, 2001/02:NU17, 2001/02:317) att det statliga stödet till investeringar i solvärmeteknik skall fortsätta under med början . Åtgärder för att öka tillförseln av förnybar elproduktion m.m. Målet med åtgärderna för att öka tillförseln av elektricitet från förnybara energikällor är att öka tillförseln med totalt 2002. Fördelningen mellan energislagen är biobränslebaserad kraftvärme, vindkraft samt småskalig vattenkraft. Därutöver ingår också resurser för att utveckla och pröva metoder för upphandling av ny elproduktionsteknik i syfte att minska kostnaderna för att främja förnybar elproduktion. De anslagna resurserna för biobränslebaserad kraftvärme fulltecknades . har därför inte fått in några nya ansökningar för biobränslebaserad kraftvärme. Genom de projekt som beviljats har i princip hela det tilldelade anslagsbeloppet bundits upp genom beslut. Målet om kommer därmed att uppnås. Anläggningarna har successivt tagits i drift . Produktion i samtliga anläggningar beräknas ske . Målet på årlig elproduktion från vindkraft uppnåddes . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Beviljade ansökningar 2001 summerar till . Det uppsatta målet för den småskaliga vattenkraften kommer inte att uppnås. Vid utgången av 2001 hade endast 6,6 GWh driftsatts. De hinder som tidigare identifierats kvarstår, nämligen höga investeringskostnader, långa återbetalningstider, ett lågt elpris, tveksam lönsamhet och en lång komplicerad tillståndsgivningsprocess inbegripet lokal opinion mot kraftutbyggnad. Tabell 6.6 Sammanställning över mål och måluppfyllelse Vad gäller upphandling av ny elproduktionsteknik har uppdraget förändrats sedan projektet påbörjades . Målet är att utveckla och pröva metoder som underlättar introduktion av både elcertifikathandel baserat på kvoter och kompletterande metoder så som upphandling av ny elproduktionsteknik. har resurser använts till att stödja regeringens arbete med att utforma ett system med elcertifikat för främjande av förnybar elproduktion. Målet med stödet för småskalig elproduktion är att säkra rimliga marknadsvillkor för den småskaliga elproduktionen. Rätten till ersättning gäller till . Ersättning utbetalas under förutsättning att elproduktionen bjudits ut till marknaden för försäljning och att det finns ett avtal mellan köparen och säljaren att ersättningen ska tillfalla producenten till fullo. utbetalades till 132 köpare av el. Utgifterna bestod till större delen av stöd för den småskaliga vattenkraften. bedömer att måluppfyllelsen är god då stödet medverkar till att säkerställa driften i anläggningarna. Tabell 6.7 Kostnad för förnybar elproduktion. Befintliga stöd till investering och drift Småskalig vattenkraft (under 1,5MW) Investeringsbidrag (öre/kWh) Driftbidrag (öre/kWh): Småskalig elproduktion (under 1,5 MW) Summa (öre/kWh) Utgör av investeringskostnaden. Maximalt av investeringskostnaden. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Åtgärder för effektivare energianvändning Åtgärderna syftar till att främja en effektiv användning av energi och omfattar främst information och kunskapsspridning till olika målgrupper. Det är av olika skäl svårt att ställa upp relevanta kvantitativa mål (se Ds 2001:60). Den uppföljning som har skett har därför varit inriktad på en kvalitativ uppföljning. För att öka kunskapen och stimulera intresset för ekonomiskt och miljömässigt motiverade energieffektiviseringar genomförs informations- och utbildningsinsatser. har givit ut 15 publikationer om energianvändning i byggnader, industri och inom transporter. Informationen riktar sig till såväl specifika användargrupper som allmänheten. har även genomfört och varit medarrangör till ett flertal konferenser, seminarier och kurser. har fattat beslut om två nya teknikupphandlingar . Besluten rör hybridfordon och biogasfordon. Teknikupphandling syftar till att stödja produkter eller system där utveckling av ny teknik behövs för att för att få fram energieffektivare teknik. Teknikupphandlingarna genomförs i samarbete med tillverkare och beställare. ansvarar för delprogrammet med provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning.