prop · GQ03100d7 · 2003-04-15 00:00:00 — var tillväxten i svensk ekonomi stark, vilket medförde att skatteintäkterna18 ökade. Trots genomförda skattesänkningar ökade skatteintäkterna med i genomsnitt . Perioden präglades även av en snabb prisutveckling på aktie- och fastighetsmarknaden, vilket resulterade i mycket stora kapitalvinster för hushållen. uppgick hushållens kapitalvinster till eller av BNP att jämföra med den historiskt genomsnittliga nivån på . Exklusive skatt på kapitalvinster utvecklades skatteintäkterna med . En bidragande orsak till utvecklingen var den sysselsättningsökning som skedde under dessa år. Antal arbetade timmar ökade med i genomsnitt att jämföra med en ökning med i genomsnitt . utvecklades skatteintäkterna betydligt svagare. Skatteintäkterna minskade , vilket förklaras dels av genomförda skattesänkningar, dels av lägre kapital- och bolagsvinster. Den underliggande utvecklingen, dvs. exklusive skattesänkningar, var positiv och uppgick till . Löneskatterna, dvs. arbetsgivaravgifter och inkomstskatter, ökade däremot, trots skattesänkningar, med . Den svaga utvecklingen har fortsatt 2002 då skatteintäkterna beräknas ha ökat med och förklaras främst av de skattesänkningar som genomfördes detta år. Den underliggande utvecklingen beräknas ha uppgått till . Tabell 5.1 Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster 20012006 Miljarder kronor och procent -0,6 -0,9 -3,7 -5,0 -44,5 -6,2 -3,1 -0,3 18 Skatteintäkter, dvs. periodiserade skatter, har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och makroekonomiska förutsättningar i form av timlön, sysselsättning, inflation, m.m. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . I skattekvoten enligt NR ingår även skatter till EU. beräknas skatteintäkterna öka med i genomsnitt eller med totalt . Den underliggande utvecklingen, dvs. justerat för regeländringar inklusive pensionsomläggningen 2003, är lägre och beräknas uppgå till . Den årliga ökningen av den offentliga sektorns skatteintäkter varierar . Den stora ökningen 2003 förklaras av övergången från nettopensioner till beskattade bruttopensioner, vilket ökar skatteintäkterna med nära . Dessa intäkter innebär dock ingen budgetförstärkning eftersom de motsvaras av ökade pensionsutbetalningar på budgetens utgiftssida. Den offentliga sektorns finansiella sparande, vilket är ett av regeringens budgetpolitiska mål, baseras på den redovisning av skatter som nationalräkenskaperna (NR) tillämpar. Denna redovisningsmetod skiljer sig från den periodiserade, dvs. de ovan beskrivna skatteintäkterna, framför allt genom att vissa skatter redovisas det år de debiteras istället de avser.19 ökar skatterna enligt NR med i genomsnitt eller med totalt , vilket är lägre än för de periodiserade skatterna. Statsbudgetens skatteinkomster ökar med i genomsnitt eller med totalt . Den svaga ökningen beror på omläggningen av den kommunala momskompensationen. Från och med redovisas kompensation för mervärdesskatt till kommuner och landsting på budgetens inkomstsida, vilket minskar statsbudgetens inkomster med . Den underliggande utvecklingen uppgår till . Övriga inkomster på statsbudgeten minskar med . Exklusive inlevererat överskott från och försäljningsinkomster är inkomsterna tämligen stabila. Sammanlagt beräknas de övriga inkomsterna uppgå till 2006. Skatteintäkterna som andel av BNP, skattekvoten, definierad enligt nationalräkenskaperna 19 kommer nationalräkenskaperna att redovisa fullt ut periodiserade skatter. uppgick och minskade till 2002. Den stora minskningen förklaras av den ofullständiga periodisering som NR tillämpar. Den periodiserade skattekvoten uppgick till 2001 och minskade till 2002. Av minskningen förklaras av genomförda skattesänkningar. beräknas skattekvoten öka dels till följd av höjda kommunala utdebiteringar, dels till följd av pensionsomläggningen. Åren därefter minskar skattekvoten och beräknas uppgå till 2006. Skattekvoten exklusive skatt på transfereringar beräknas 2002 ha uppgått till . Under prognosåren beräknas skattekvoten totalt minska och uppgå till 2006. I avsnitt 5.6 finns en utförligare redovisning av skattekvoterna, både den svenska samt för ett antal . Tabell 5.2 Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster. Differenser jämfört med budgetpropositionen -5,2 -9,8 -10,3 -1,4 -1,7 -8,6 -12,7 -13,8 -3,1 -0,9 Offentlig sektor enligt NR -5,2 -5,1 -8,3 -8,7 -11,2 -10,5 -0,2 Anm.: Jämförelsen med budgetpropositionen är korrigerade för ändrade redovisningsprinciper för mervärdesskatt m.m. Beloppen är avrundade och summerar därför . Skatteintäkterna 2001 blev högre jämfört med beräkningen till budgetpropositionen , se tabell 5.2. har skatteintäkterna reviderats ned . Skatt på kapitalvinster och bolagsskatter har justerats ned 3 respektive , medan skatt på löner och konsumtionsskatter har justerats upp 3 respektive . Övriga skatter har justerats ned , främst till följd av att restförda skatter har ökat. Revideringarna följer i stort sett samma mönster och förklaras av en svagare tillväxt i ekonomin. Tabell 5.3 Bruttoeffekter av regeländringar 19992004 -5,7 -0,8 -2,4 -1,3 Sänkt skatt från på inkomster upp till övre skiktgräns -4,2 -1,3 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift Höjd övre () och nedre () skiktgräns -2,2 -3,3 -2,4 -0,4 -0,2 -0,2 -0,1 -0,7 -1,7 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift -2,0 -1,8 -7,3 -0,3 -0,1 -0,2 -3,2 -15,8 -16,9 -22,4 Skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare () -3,2 -0,3 -1,6 Skattereduktion för allmän pensionsavgift -15,8 -16,6 -17,3 -3,5 -2,5 -3,1 Återföring från skatteutjämningsreserv upphör -2,1 Förlängd periodiseringsfond från 5 till 6 år -2,5 Höjd avsättning till periodiseringsfond från -2,5 Återköp egna aktier, sänkt skatt investmentbolag -0,5 Socialavgifter och allmän pensionsavgift -0,7 -0,9 -0,4 Höjt tak för allmän pensionsavgift från 7,5 till 8,06 basbelopp Höjd allmän pensionsavgift från 6,95 till Sänkta socialavgifter från 33,06 till 32,92 till -1,2 -0,9 -0,4 -2,0 -0,6 -4,0 -1,8 -0,3 -0,2 Sänkt skattesats, markvärde för vattenkraft från 2,21 till -1,2 Sänkt skattesats för hyreshus, bostadsdel 1989/90 från 1,2 till -0,2 Hyreshusbostadsdel, återinförd omräkning Hyreshusbostadsdel, sänkt skattesats från 1,5 till 1,3 till 1,2 till -0,8 -0,4 -4,0 Småhus, sänkt skattesats från 1,5 till -5,8 Begränsningsregel fastighetsskatt, nytt taxeringsförfarande -0,2 -0,3 -0,2 Höjda fribelopp för förmögenhetsskatt -2,2 -1,8 Höjd kapitalvinstskatt för privatbostäder från -0,1 -0,3 Höjd el-skatt med 1,8, 1,2 resp. /kWh Höjd dieselskatt med /liter -1,0 Ändrade regler för kraftvärmeverk -0,2 -1,4 -3,0 -1,8 -1,3 -0,1 -0,6 -0,2 -1,1 Sänkt mervärdesskattesats för personbefordran från -1,0 Sänkt mervärdesskattesats på böcker och tidskrifter från -1,3 Sänkt skatt på vissa byggtjänster -0,1 -1,2 Sänkt skatt på vin -0,6 Slopad försäljningsskatt på lätta lastbilar m.m. -0,3 Tobaksskatt, höjd skatt på lågpriscigaretter -0,1 -13,2 -8,5 -20,7 -23,7 -1,7 Totala regeländringar, exklusive pensionsomläggningen -13,2 -8,5 -20,7 -23,7 -1,7 5.1.1Makroekonomiska förutsättningar I beräkningen till budgetpropositionen antogs Prognosen över skatteintäkterna baseras på de makroekonomiska förutsättningar som finns redovisade i bilaga 1, Svensk ekonomi. I tabell 5.4 redovisas de antaganden som har störst inverkan på skatteintäkterna samt förändringar i förhållande till budgetpropositionen . Tabell 5.4 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen Timlön, arbetade timmar, utbetald lönesumma, hushållens konsumtionsutgifter och KPI: årlig procentuell förändring. Prisbasbelopp och skiktgräns: kronor -0,9 -0,4 -0,4 -0,9 -0,9 -0,2 -1,1 -0,0 -0,4 -0,3 minskade antal arbetade timmar i lönesumman . Arbetade timmar antas fortsätta minska 2003, för att därefter öka med i genomsnitt . Enligt det preliminära utfallet från NR ökade lönesumman 2002. Sammanställningar från de månatliga skattedeklarationerna indikerar dock att lönesumman endast ökat . Denna ökningstakt stämmer även bättre överens med de bokförda skatterna . Prognosen för skatteintäkterna baseras därför på en lönesummeutveckling om , vilket är något lägre jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. att medelutdebiteringen för kommuner och landsting skulle öka med . De kommunala utdebiteringarna blev emellertid högre, vilket innebär att medelutdebiteringen ökade med jämfört med . Även inflationen beräknas bli högre 2003, vilket påverkar skiktgränser och prisbasbelopp . Utvecklingen mellan åren för de olika skatteslagen beror dels på de underliggande skattebasernas förändring, dels på beslutade eller föreslagna regeländringar. För att enklare kunna följa den underliggande utvecklingen av de olika skatteslagen redovisas i tabell 5.3 bruttoeffekterna av de viktigaste regeländringarna 1999 2004. Beloppen visar den årligt tillkommande intäktsförändringen till följd av ändrade skatteregler. Det är viktigt att understryka att de redovisade beloppen avser periodiserade bruttoeffekter, dvs. storleken på den initiala skatteändringen. Nettoeffekter beaktar även indirekta effekter på offentliga utgifter och andra skattebaser via förändringar i löner, priser och bolagsvinster. Effekterna på de kassamässiga inkomsterna och NR-inkomsterna är i regel mindre införandeåret eftersom bl.a. uppbördsförskjutningar och jämkningar måste beaktas. Osäkerheten i bedömningen av olika skattebasers utveckling varierar mycket mellan olika skatter. Prognoser på lönebaserade skatter och konsumtionsskatter är beroende av hur väl antaganden om sysselsättning, timlön, konsumtion m.m. stämmer överens med den faktiska utvecklingen. I grova drag innebär en procents förändring av lönesumman att skattebasen förändras med och skatteintäkterna med . Om hushållens konsumtionsutgifter förändras leder det till förändrade momsintäkter med ca . Tabell 5.5 Den offentliga sektorn skatteintäkter 20002006 -17,1 -35,2 -58,6 -55,1 -56,6 -58,5 -60,4 -5,9 -6,0 -6,7 -6,9 -7,2 -7,4 -7,7 Skatt på varor och tjänster Skatt på vin m.m. -4,0 -3,4 -3,9 -5,1 -5,4 För kapitalbaserade skatter är osäkerheten betydligt större. Särskilt hushållens kapitalvinster och bolagens inkomstskatt är svårbedömda. beräknas kapitalvinsterna ha uppgått till , vilket motsvarar av BNP. har kapitalvinsterna uppgått till i genomsnitt av BNP. För prognosåren 2003 och 2004 antas kapitalvinsterna successivt öka för att 2006 uppgå till av BNP. Även bolagens inkomstskatt varierar mycket mellan olika år. uppgick inkomstskatten till , vilket var en ökning med jämfört med . vände bolagsvinsterna ned, vilket minskade inkomstskatten till . Av inkomstskatten beräknas vara en engångseffekt till följd av utdelningar från försäkringsgivaren , vilket förklarar den snabba upp- och nedgången. 5.2Offentliga sektorns skatter periodiserad redovisning Den periodiserade redovisningen visar de skatter som avser ett visst inkomstår. Dessa skatter har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och de makroekonomiska förutsättningarna i form av timlön, sysselsättning, inflation m.m. I tabell 5.5 redovisas den offentliga sektorns skatteintäkter för perioden 20002006. Med början inleddes en reform som innebär att löntagare och övriga personer med pensionsgrundande inkomster genom en skattereduktion kompenseras för effekterna av den allmänna pensionsavgiften. Skattereduktionen kombineras med en begränsad avdragsrätt för avgiften vid beräkningen av och statlig inkomstskatt. I det första steget av reformen var reduktionen av den allmänna pensionsavgiften och avdraget . Under det påföljande inkomståret sattes avdraget och reduktionen till vardera . I det tredje steget, som genomfördes , höjdes skattereduktionen till 75 pro- cent som avdraget justerades ned till . För att inte den begränsade avdragsrätten skulle öka andelen inkomsttagare som betalar statlig skatt höjdes både den nedre och övre skiktgränsen. -0,9 Statlig inkomstskatt tas ut på den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger den nedre skiktgränsen på . tas ut på den del som överstiger den övre skiktgränsen på . För att förstärka kommunernas ekonomi har den s.k. 200-kronan varit en inkomstskatt. I denna proposition föreslår regeringen en förlängning av denna ordning t.o.m. , vilket förklarar en stor del av ökningen av skatteintäkterna . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är prognosen högre för 20012003. Förslaget om en förlängning av 200-kronan förklarar större delen av den nedrevidering som har gjorts . Utvecklingen av den kommunala inkomstskatten beror huvudsakligen på hur löner, sysselsättning och beskattade transfereringar utvecklas samt på förändringar i kommunala utdebiteringar. Hushållens skattepliktiga inkomster redovisas i tabell 5.6. Tabell 5.6 Skattepliktiga inkomster 20012006 Även regeländringar har betydelse för hur inkomstskatten utvecklas. beräknas skatten öka med . Den årliga förändringen varierar . Både den pågående inkomstskattereformen och pensionsomläggningen 2003 ökar inkomstskatten. Tabell 5.7 visar den underliggande utvecklingen efter det att inkomstskatten har korrigerats för regeländringar och för förändringar i den kommunala utdebiteringen. Den underliggande utvecklingen är betydligt jämnare och den årliga förändringen uppgår till . Tabell 5.7 Förändring av kommunalskatt Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Av tabell 5.7 framgår att de senaste årens ändrade skatteregler haft stor inverkan på den kommunala inkomstskatten. Det skall dock påpekas att regeländringarna inklusive pensionsomläggningen inte påverkar kommunernas finanser eftersom effekten av dessa regleras på budgetens utgiftssida via det generella statsbidraget. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen blev utfallet högre 2001. Även för beräknas kommunskatterna bli högre. har prognosen justerats upp med . Höjningen förklaras i huvudsak av att kommunernas utdebiteringar blev högre än vad som antogs i beräkningen till budgetpropositionen. Effekten av höjda utdebiteringar motverkas dock till viss del av den höjning av grundavdraget, via utvidgad grön skatteväxling, som beslutade om , samt av minskade transfereringar bl.a. inom ohälsoområdet. -35,2 -58,6 -55,1 -56,6 -58,5 -60,4 -0,5 -0,3 -0,0 Under skattereduktioner m.m. redovisas nettot av skattereduktioner och ett antal beloppsmässigt mindre skatter. I tabell 5.8 redovisas de olika skattereduktionerna. Tabell 5.8 Skattereduktioner 20012006 -32,7 -51,0 -52,4 -53,9 -55,7 -57,7 -3,0 -4,5 -3,5 -3,5 -3,5 -3,5 -3,5 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,3 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -36,4 -59,5 -56,2 -57,7 -59,6 -61,6 Anm.: Skattereduktion för anslutning till bredband uppgick till 2001. De totala reduktionerna uppgick till 2001. Ökningen 2002 beror dels på den höjda reduktionen för allmän pensionsavgift, dels på att skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare utvidgades till att även omfatta pensionärer. Dessutom infördes en skattereduktion för fackföreningsavgift och för avgift till arbetslöshetskassa. ersätts den särskilda skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare med ett höjt grundavdrag vilket leder till att skattereduktionerna minskar med . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen ökar reduktionerna något under hela prognosperioden. Den allmänna pensionsavgiften ökar till följd av högre lönesumma, vilket ökar skattereduktionen . -2,8 -1,2 -0,7 Skatt på kapitalinkomster utgörs av nettot av skatt på inkomsträntor, utdelningar och kapitalvinster samt skattereduktion för utgiftsräntor m.m. Skatteintäkterna 2002 beräknas ha minskat med jämfört med , främst pga. av att kapitalvinsterna beräknas ha minskat . Utvecklingen av skatteintäkterna under prognosåren förklaras i huvudsak av att kapitalvinsterna förväntas anpassas till en långsiktig nivå motsvarande av BNP. Diagram 5.1 visar de beskattningsbara kapitalvinsterna samt den beräknade utvecklingen 20022006. Diagram 5.1 Beskattningsbara kapitalvinster I diagram 5.2 redovisas hur BNP, Affärsvärldens generalindex och fastighetsprisindex har utvecklats under 19882002. Av diagrammet framgår att utvecklingen av kapitalvinster har ett positivt samband med utvecklingen på aktiemarknaden. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har intäkterna för reviderats upp något. och de därpå följande åren har prognosen justerats ned. beräknas kapitalvinsterna ha uppgått till , vilket är lägre än i budgetpropositionen. Nedjusteringen baseras på hushållens kompletteringsbetalningar. Diagram 5.2 BNP-, aktiesamt fastighetsprisindex 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 -2,2 -5,1 -9,0 -10,0 beräknas intäkterna bli lägre än året innan. Minskningen förklaras av den fortsatt svaga konjunkturen och av att många företag antas utnyttja förlustavdrag . I beräkningen har även beaktats att tidigare avsättningar till periodiseringsfonder har återförts till beskattning. beräknas företagens inkomstskatt öka med jämfört med . Ökningen förklaras av att konjunkturen förväntas bli starkare, vilket påverkar driftsöverskottet inom företagssektorn och därigenom skatterna. Företagens skatteintäkter beräknas öka ytterligare 2006, då den årliga ökningen av inkomstskatten beräknas bli i genomsnitt . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen blev intäkterna lägre än beräknat. Prognosen är nedjusterad med , dels beroende på det låga utfallet , dels beroende på att företagens bokslut indikerar lägre vinstnivåer än vad som tidigare antogs. I kombination med en långsammare återhämtning av konjunkturen medför detta en nedjustering av prognosen med 9 respektive . -0,2 -0,1 -1,9 -2,7 Avkastningsskatt utgår på pensionssparmedel och kapitalförsäkringar. Underlaget för skatten utgörs av tillgångarnas värde multiplicerat med den genomsnittliga statslåneräntan året före inkomståret. Då det inte är praktiskt möjligt att beskatta den verkliga avkastningen används istället en schablonmässigt beräknad avkastning, vilken utgörs av den genomsnittliga statslåneräntan. Den schablonmässigt beräknade avkastningen kan vara både högre och lägre än den verkliga avkastningen men antas motsvara den faktiska avkastningen vid långsiktiga placeringar. Skatten beräknas som underlaget multiplicerat med en skattesats på för pensionssparande och för kapitalförsäkringar. av avkastningsskatten för juridiska personer kan hänföras till pensionssparmedel. uppgick avkastningsskatten till . beräknas skatteintäkterna ha minskat med . De lägre intäkterna förklaras främst av nedgången av den genomsnittliga statslåneräntan med 38 räntepunkter, men även av den negativa värdeutvecklingen på aktiemarknaden . beräknas skatteintäkterna minska med ytterligare beroende på den fortsatt negativa värdeutvecklingen på aktiemarknaden . Att nedgången 2003 inte beräknas bli lika stor som beror på att den genomsnittliga statslåneräntan steg med 18 räntepunkter jämfört med . beräknas intäkterna minska med . Prognosen förklaras bl.a. av en lägre genomsnittlig statslåneränta med 40 räntepunkter, vilket delvis motverkas av en värdetillväxt av livbolagens tillgångar . Prognosen beror på en förväntad värdeutveckling av livbolagens tillgångar, men även på en högre statslåneränta. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen blev utfallet något lägre. Även prognosen är något lägre än beräkningen till För den reviderade prognosen 2003 svarar både en svagare utveckling på aktiemarknaden under den senare delen av 2002, och en lägre genomsnittlig statslåneränta , än vad som antogs i beräkningen till budgetpropositionen. Skatteintäkterna har justerats ned främst till följd av att prognosen på livbolagens tillgångar har justerats ned jämfört med tidigare beräkning. 5.2.3Socialavgifter och allmän pensionsavgift -6,0 -6,7 -6,9 -7,2 -7,4 -7,7 -3,0 -4,4 Intäkterna från socialavgifter m.m. uppgår till av skatteintäkterna i offentlig sektor och till av statens intäkter. beräknas intäkterna ha ökat med jämfört med föregående år. beräknas intäkterna öka med i genomsnitt . Det är något lägre än den genomsnittliga årliga förändringen av lönesumman, som uppgår till . Den allmänna pensionsavgiften ökar endast med i genomsnitt , beroende på att avgiften inte tas ut för inkomster som överstiger 8,07 inkomstbasbelopp. Den särskilda löneskatten antas öka . Den lägre ökningstakten förklaras av att de tillfälligt stora pensionsavsättningarna som gjordes antas upphöra. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen blev utfallet högre . Prognosen har justerats upp med , vilket framförallt förklaras av en reviderad prognos för särskild löneskatt. -0,8 -0,8 -0,6 Förmögenhetsskatten uppgick till . beräknas intäkterna ha minskat till , dels till följd av att fribeloppen höjts till 1,5 miljoner för ensamstående och till för sambeskattade par, dels till följd av nedgången på aktiemarknaden. Generalindex för Stockholmsbörsen var lägre jämfört med föregående år. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är prognosen för 20022006 nedreviderad med mellan 0,6 och , vilket till stor del förklaras av nedgången på aktiemarknaden. Tabell 5.9 redovisar utvecklingen av skatteintäkterna i de olika fastighetskategorierna för perioden 20012006. Tabell 5.9 Fastighetsskatt fördelat på fastighetskategorier Småhus och bostadsdelen i flerfamiljshus svarade för av fastighetsskatten 2000. De sänkta skattesatserna innebär att denna andel har sjunkit till . Intäkterna från lokaler beräknas öka till 2006. Intäkterna från industrifastigheter beräknas uppgå till nära . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen bedöms intäkterna 20022004 bli mellan 0,2 och lägre . Nedjusteringen förklaras främst av att värdeökningen på småhus har reviderats ned. -0,2 -0,3 -0,3 Fastighetsskatt tas ut på småhus, flerfamiljshus, lokaler och industrifastigheter. Prognosen utgår från antaganden om hur taxeringsvärden och bestånden för de olika fastighetskategorierna utvecklas. De totala skatteintäkterna ökar med . beräknas intäkterna öka med , främst beroende på prisutvecklingen. Trots en kraftig höjning av taxeringsvärdena får detta inte fullt genomslag på skatterna eftersom fastighetsskattesatserna på småhus och lokaler sänktes från samt från för hyreshus och industrienheter 2001. Stämpelskatt utgår vid uttag av lagfart vid förvärv av fast egendom och beviljande av inteckningar. Intäkterna är beroende av omsättningen och prisutvecklingen på fastighetsmarknaden. uppgick intäkterna till . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen blev intäkterna högre 2002, beroende dels på en stor fastighetsförsäljning av SJ, dels på en högre omsättning på fastigheter. Den högre omsättningen 2002 antas fortsätta kommande år, vilket förklarar uppjusteringen 2003 och 2004. Intäkterna från arvs- och gåvoskatten uppgick till . För 20032006 prognoseras en svag uppgång. Förklaringen ligger i den beräknade utvecklingen av tillgångspriser och förmögenheter. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är prognosen uppreviderad med mellan 0,2 och . 5.2.5 Skatt på varor och tjänster -0,8 -0,8 Mervärdesskatten uppgick till . beräknas intäkterna öka med . Mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtionsutgifter, men även av investeringar och förbrukning i de företag som har undantag från skatteplikt samt av statens och kommunsektorns förbrukning och investeringar. Diagram 5.3 visar fördelningen av mervärdesskatten 2002. Fördelningen av konsumtionen på olika varugrupper har stor betydelse för hur intäkterna utvecklas. En större andel konsumtion av högbeskattade varor ökar intäkterna från mervärdesskatten även om de totala konsumtionsutgifterna är konstanta. I diagram 5.4 redovisas hushållens konsumtionsutgifter för livsmedel samt bilar och sällanköpsvaror 19802002. Av diagrammet framgår att konsumtionen av livsmedel är relativt jämn och att konsumtionen av bilar och sällanköpsvaror varierar. Bilar och sällanköpsvaror beskattas och livsmedel med 12 pro-