prop · GQ031d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Med ensamrätt administrerar SPV tjänstepensioner för statstjänstemän och tillhandahåller pensionsservice för 550 arbetsgivare (centrala, regionala och lokala) med drygt 200 000 anställda och 230 000 pensionärer. Regeringen har gett SPV i uppdrag att fullfölja och genomföra renodlingen av verksamheten. SPV:s huvudsakliga uppgift blir att administrera de statliga tjänstepensionsförmåner m.m. som tillkommit under medverkan av regeringen, myndighet som regeringen bestämmer eller . SPV får utföra viss uppdragsverksamhet under förutsättning att vissa angivna kriterier är uppfyllda. Detta innebär bl.a. att SPV:s administration av tjänstepensioner och närliggande uppdrag för kommuner och landsting skall upphöra. SPV skall lämna en lägesrapport till regeringen. Det ekonomiska målet för resultatområdet Pension Statlig är full kostnadstäckning. överstiger dock intäkterna kostnaderna med beroende på en relativt hög personalomsättning och svårighet att rekrytera enligt plan. Det ekonomiska målet för resultatområdet Pension Försäkring är att generera ett verksamhetsutfall på lång sikt motsvarande av verksamhetens intäkter, exkl. ränteintäkter avseende balanserade vinstmedel. SPV har redovisat utfallet av avkastningskravet dels , dels ackumulerat. uppgår avkastningen till . Myndighetskapitalet uppgår till ca , varav avser Pension Försäkring och avser Pension Statlig. Personal som är anställd hos SPV utför kansligöromål vid (). NSA har det övergripande ansvaret för att försäkringstekniskt korrekta kostnader beräknas för de åtaganden myndigheter och andra arbetsgivare som är anslutna till de statliga avtalsförsäkringarna har gentemot de anställda och att det totala försäkringsmässiga värdet av sådana åtaganden beräknas. Regeringen redovisar sin bedömning av den statliga arbetsgivarpolitiken och dess utfall till . Senast detta gjordes var i skrivelsen Regeringens förvaltningspolitik (Skr. 2000/01:151). Utgångpunkten för redovisningen är det uppföljningssystem för arbetsgivarpolitiken som regeringen införde 1997. Regeringens bedömning: Myndigheternas löpande arbete med arbetsgivarpolitiska frågor fungerar i huvudsak väl. Det finns en medvetenhet om problemen med den sneda åldersstrukturen och den ökande sjukfrånvaron. Arbetet för en ökad jämställdhet med lika möjligheter till befordran och utveckling för kvinnor och män samt minskade löneskillnader fortsätter. Medvetenheten om den etniska och kulturella mångfaldens betydelse och potential har också ökat. Myndigheterna behöver dock öka sina ansträngningar att planera långsiktigt och att formulera tydliga mål för sin kompetensförsörjning. Regeringens övergripande iakttagelser och bedömningar av 2001 framgår av bilaga 1, avsnitt 5. Nedan följer en översikt över utvecklingen i statsförvaltningen 19972001 avseende ålders- struktur, personalrörlighet, könsfördelning och löneutveckling. Medelåldern i staten har ökat från 1997 till 2001. Medelåldern är oförändrad jämfört med föregående år vilket kan tyda på en stabilisering, om än på en hög nivå. har medelåldern på hela arbetsmarknaden ökat marginellt från 41,3 till . Staten är den sektor på arbetsmarknaden som har den genomsnittligt äldsta personalen, vilket kan sammanhänga med att staten har den högsta utbildningsnivån bland de anställda Även personalomsättningen har ökat , från 2001. Omsättningen bland personal med uppgift att leda och planera myndighetens verksamhet, dvs. chefer på olika nivåer i organisationen, är betydligt lägre än för övriga kategorier av anställda. Den uppgick till 2001. Andelen kvinnor i statsförvaltningen var 1997 men ökade successivt till 2001. Det gör staten till den sektor på arbetsmarknaden som har den jämnaste könsfördelningen. Andelen kvinnor varierar dock kraftigt mellan olika typer av befattningar. Av de anställda med chefsuppgifter på olika nivåer var kvinnor 2001, vilket innebär en ökning . finns inga jämförbara uppgifter. Bland myndighetschefer utnämnda av regeringen uppgår andelen kvinnor till , en ökning . Även övrig statistik indikerar en fortsatt trendmässig ökning av andelen kvinnor på mer kvalificerade eller sakområdesinriktade befattningar. Enligt bedömningar i oktoberrapporten ligger den långsiktigt hållbara löneutvecklingstakten i någonstans i intervallet 3,64,. Löneutvecklingen i staten som helhet motsvarade RALS 19982001 en årstakt på , rensat för strukturella effekter, enligt beräkningar. Den arbetsgivarpolitiska utredningen som lade fram sitt betänkande (SOU 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 2002:32) gör i sin utvärdering bedömningen att lönebildningen i staten, sedan stabiliseringsavtalens tillkomst , inte har påverkat den konkurrensutsatta sektorn negativt. Lönebildningen har skett på ett ansvarsfullt sätt och legat i nivå med övrig arbetsmarknad . Regeringen bedömer utifrån servicebarometer samt genomförda dialoger att de prestationer som genomförts av liksom har lett till en vidareutvecklad och mer samordnad statlig arbetsgivarpolitik. Detta bidrar till ökad effektivitet i den statliga förvaltningen. Regeringens sammanvägning av ett antal indikatorer [driftskostnadjämförelser med andra aktörer på marknaden, NKI (nöjd kund index), analys av kostnadsutvecklingen samt säkerheten i form av andelen felaktiga utbetalningar] pekar på att () hanterar tillämpningen av den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring på ett effektivt och korrekt sätt. SPV:s verksamhet och de resultat som åstadkommits är i linje med deras uppdrag. SPV har inrättat en i syfte att lyfta fram goda informationsinsatser inom pensions- och försäkringsområdet insatser som på ett enkelt och korrekt sätt förklarar pensionsområdets olika beståndsdelar. Regeringen anser att det är av mycket stor vikt att SPV vidareutvecklar metoderna för de beräkningsunderlag som ligger till grund för NSA:s beslut om m.m. Intresset för pensionsfrågor ökar och det är ett område där stora förändringar sker. N Förberedelser pågår för att hantera det nya statliga pensionsavtalet PA 03. Parterna på det statliga avtalsområdet har gett SPV i uppdrag att vara valcentral. N Intresset för pensionsfrågorna i allmänhet tillsammans med det nya statliga pensionsavtalet kommer att ställa krav på informationsinsatser från SPV. N Beslutet att skall överta utbetalningen från SPV av den allmänna pensionen för statspensionärerna fr.o.m. och därmed följande 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 N Renodlingen av SPV:s verksamhet ställer både vad gäller teknik och krav på insatser inom många områden såväl externt som internt. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Statistik omfattar officiell och annan statlig statistik. Området innefattar () verksamhet som är produktion, spridning och samordning av statistik. I verksamheten ingår också prognoser inom områdena arbetsmarknad, utbildning och demografi samt det förberedelsearbete som genomförs av SCB, , och kommunerna för att möjliggöra registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik. Nära hälften av området finansieras med avgifter, andra hälften är anslagsfinansierad. Målet för delområdet är lättillgänglig statistik av god kvalitet. Målet skall uppnås som kostnaderna för uppgiftslämnandet minskas, produktiviteten i statistikproduktionen förbättras och lämnade uppgifter skyddas. Lämpliga resultatindikatorer för att mäta måluppfyllelsen är kvalitetsutvecklingen i statistikproduktionen, uppgiftslämnarnas kostnader, produktivitetsutvecklingen och allmänhetens förtroende för statistiken. Hög kvalitet är av grundläggande betydelse för statistikens trovärdighet och användbarhet. Kvaliteten i statistikproduktionen är därför fortsatt en prioriterad fråga. Särskilt skall tillgängligheten till statistiken förbättras. Det kan åstadkommas bl.a. genom fortsatt utnyttjande av modern informationsteknik. Statistik är nödvändigt underlag för utredning, beslut, uppföljning och forskning. I takt med den snabba samhällsutvecklingen ökar kraven på jämförbar, snabbare och mer tillförlitlig statistik kontinuerligt. För att stärka kvaliteten i statistiken är det därför nödvändigt att fortlöpande effektivisera statistikproduktionen. Det är också nödvändigt att tydligare definiera och avgränsa det offentliga åtagandet på statistikens område. Den officiella statistiken bör i fortsättningen begränsas till sådan statistik som är av grundläggande betydelse för såväl som EU:s informationsförsörjning. Rådet för den officiella statistiken avser att utarbeta en rapport som tydligare avgränsar den officiella statistiken. Uppgiftslämnarnas kostnader för statistiken måste begränsas. Ansträngningarna skall därför öka för att underlätta uppgiftslämnandet, särskilt för företagen. Utvecklingen av metoder för elektronisk insamling av data skall intensifieras liksom återanvändning av redan insamlade data. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 har SCB tillförts för ny statistik och förbättrad kvalitet i befintlig statistik, varav tillfälligt för 2001-2003. Inom den ekonomiska statistiken har insatserna gällt bl.a. förbättrade underlag för nationalräkenskaperna. Arbetsmarknadsstatistiken har förstärkts bl.a. för att möjliggöra regional redovisning och EU- anpassning av arbetskraftsundersökningen. Välfärdstatistiken har tillförts resurser för bl.a. arbete med demografiska analyser och befolkningsprognoser och för utveckling av undersökningar om levnadsförhållanden. Den grundläggande befolkningsstatistiken har förstärkts. Förutsättningarna för att stärka samordningen av den officiella statistiken har förbättrats genom att det vid SCB har inrättats ett råd för den officiella statistiken. Rådet är rådgivande och skall behandla principiella frågor om den officiella statistikens tillgänglighet, kvalitet och användbarhet samt frågor om att underlätta uppgiftslämnandet. Rådet består av generaldirektörer för statistikansvariga myndigheter med SCB:s generaldirektör som ordförande. Regeringen har beslutat om en översyn av den ekonomiska statistiken. Utredaren har i delrapporter redovisat dels en kartläggning av behovet av ekonomisk statistik, dels förslag till förbättrad statistik om hushållens inkomster. Uppdraget skall redovisas slutligt . Regeringen har uppdragit åt SCB att genomföra en fördjupad prövning av inriktning och omfattning av officiell statistik inom SCB:s ansvarsområde, effektiviteten av verksamheten inom SCB samt utifrån detta bedöma behovet av resurser . I prövningen ingår att definiera, tydliggöra och avgränsa det offentliga åtagandets omfattning inom SCB:s ansvarsområde. Uppdraget skall redovisas . Förberedelserna för registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik har fortsatt. Regeringen beslutade att uppdra åt SCB, och att gemensamt utreda och lämna alternativa förslag till hur arbetet med uppbyggnad av lägenhetsregister, precisering av folkbokföringen och framställning av statistik över hushåll och bostäder skall orga- niseras och genomföras. Myndigheterna har redovisat uppdraget i en rapport (Ju2001/8573/F). Rapporten har remissbehandlats. Regeringen avser att återkomma till med förslag till lagstiftning. Statistikens innehåll styrs i hög grad av behov av att göra den jämförbar inom EU och åtaganden i internationella konventioner. Behovet av jämförbar och summerbar statistik för den ekonomiska politiken och arbetsmarknadspolitiken har dominerat EU-arbetet. Statistiken på dessa områden behöver alltjämt förbättras och det pågår ett omfattande arbete att bättre anpassa den ekonomiska statistiken särskilt för att möta EMU:s behov. , bl.a. som ett resultat av toppmötet i , införandet av den öppna samordningsmetoden och nya internationella avtal inom miljöområdet har behovet av statistiska indikatorer och statistik också för andra områden ökat markant. Det gäller indikatorer och statistik som belyser välfärd, jämställdhet, miljö, utbildning, IT m.m. Som exempel kan nämnas en ny ramförordning avseende statistik över inkomst- och levnadsförhållanden som bereds inom rådet och . Det statistiska systemet kan sägas omfatta den officiella statistiken och de metoder, bakomliggande register m.m. som utgör underlag för statistiken samt det 25-tal myndigheter som har ansvar för statistiken. De sammantagna insatserna inom det statistiska systemet är således beroende av vilka insatser som görs inom statistikområdet av statistikansvariga myndigheter också inom andra politikområden. Förberedelserna för registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik har fortsatt även inom andra politikområden. Tabell 7.1 Nyckeltal för statistikverksamheten positivt, %) ring (mål per tag, kommuner, (mnkr)2 SCB (varav kvinnor) 1)Produktansvarigas vid SCB bedömning av kvalitetsutvecklingen. Andelen produkter (%) med förbättrad kvalitet minus andelen produkter med försämrad kvalitet jämfört med föregående år. 2)Beräkningsmetoden ändrades . Statistikproduktionen har i allt väsentligt genomförts som planerat. Kvalitetsutvecklingen har varit positiv. Det gäller särskilt tillgänglig- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Innehållet i SCB:s statistiska databaser har ökat och antalet användare har fördubblats sedan föregående år och var vid utgången av 2001 ca 22 000. hade antalet användare ökat till ca 30 000. Uttagen från databaserna har ökat med . Ökade bortfall i flera statistiska undersökningar är emellertid ett växande kvalitetsproblem. Ökade uppgiftslämnarkostnader är ett annat problem. Den ekonomiska statistiken samt arbets- marknads-, befolknings- och utbildningsstatistiken har förstärkts i överensstämmelse med de extra resurser som tilldelades SCB i budgetpropositionen . Arbetet med att ta fram underlag för ett jämställdhetsperspektiv i budgetprocessen har påbörjats. SCB har uppskattat produktivitetsutvecklingen till . Utifrån de resultatmått SCB har redovisat bedömer regeringen att de prestationer som utförts varit av hög kvalitet. Effekterna av de statliga insatserna på statistikens område är svåra att värdera men de torde vara positiva för planering, genomförande och utvärdering inom en mängd samhällsområden. Ökad kunskap i samhället i stort torde otvetydigt kunna räknas som en effekt av prestationerna. Delområdet har tillförts betydande resurser för att förbättra kvaliteten i statistiken. Det är svårt att ännu specifikt värdera effekterna av dessa nya resurser. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 8 Prognos- och uppföljningsverksamhet Prognos- och uppföljningsverksamheten omfattar uppföljning och analys av utfall samt utarbetande av kort- och medelfristiga prognoser och analyser avseende den samhällsekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna. Budgetprognoser och prognoser för svensk och internationell makroekonomi är viktiga verksamheter inom området. I området ingår också visst miljöekonomiskt utvecklingsarbete samt arbete med att ta tillvara resultat från den nationalekonomiska forskningen som är relevanta för och verksamheter. Verksamheten är i huvudsak anslagsfinansierad och bedrivs inom , och . Målet för delområdet är tillförlitliga och väldokumenterade prognoser och analyser över den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. För att bedöma måluppfyllelsen används dels kvantitativa mått på prognosernas tillförlitlighet, dels avnämarnas synpunkter på analyser och prognoser. När det gäller de makroekonomiska prognosernas tillförlitlighet redovisas olika precisionsmått regelbundet bl.a. i årsredovisning. För BNP-progno- serna anses ett absolut medelfel på mellan , mätt som ett genomsnitt , vara godtagbart. skall bidra till målet för området genom att ta initiativ till och presentera forskning och utredningsarbete av särskilt intresse för den ekonomiska politikens utformning. Vidare skall rådet bistå och med råd i vetenskapliga frågor. Genom sin verksamhet ska rådet fungera som en länk mellan respektive och den nationalekonomiska forskningen. Inom den makroekonomiska prognos- och analysverksamheten prioriteras dels fortsatt utveckling och införande av nya metoder och modeller, framför allt för medelsiktiga kalkyler och simuleringar, dels fördjupad analys av arbetsmarknadens funktionssätt, lönebildningen och konkurrenskraft. () uppdrag inom området är att tillgodose statsmakternas behov av information om den statliga ekonomin. ESV lämnar underlag till regeringen i form av prognoser på statsbudgeten, och årlig uppföljning av statsbudgetens utfall samt underlag för årsredovisning för staten (ÅRS). ESV producerar även finansstatistik avseende 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 den statliga verksamheten som underlag till nationalräkenskaperna. bedriver, vid sidan om den regelbundna prognos- och analysverksamheten, metod- och modellutveckling inom prognosområdet och inom det miljöekonomiska området. Institutet lämnar också visst bistånd till . har i sitt arbete bl.a. anlitat ledande nationella och internationella forskare, samarbetat med () samt arbetat på uppdrag av (Fi 2000:05). tionssystem i syfte att förbättra informationen om statens samlade ekonomi. har bland annat utarbetat prognoser och konjukturbarometrar, publicerat den årliga rapporten om samhällsekonomiska förutsättningar för lönebildningen samt bedrivit utvecklingsarbete inom makroekonomi och miljöekonomi. Prognosprecisionen diskuteras närmare nedan i avsnitt 8.5.2. Arbetet med att utveckla prognosmetoder har fortsatt att koncentreras på en ny makroekonomisk modell, , främst avsedd för medelfristiga beräkningar. 8.4.2Insatser utanför politikområdet och knöts närmare den Prognos- och uppföljningsverksamhet bedrivs även utanför detta delområde. Exempel på det är och uppföljnings- och prognosverksamhet samt de budgetprognoser som tas fram av myndigheter med ansvar för större anslag och transfereringar. Resultaten av verksamheten inom prognos- och uppföljningsområdet är i hög grad beroende av de underlag som bl.a. företag och myndigheter utanför politikområdet lämnar. De prognoser och analyser som produceras inom politikområdet, även innefattande det omfattande bakgrundsmaterialet i form av databaser m.m., utgör också en viktig infrastruktur för många olika aktörer utanför området (se även avsnitt 8.5.2 Analys och slutsatser). Detta ställer krav på prognosernas tillgänglighet. Inom ramen för prognos- och uppföljningsverksamheten har olika utvecklingsinsatser skett när det gäller bl.a. prognosmetoder, ökad tillgänglighet till prognoser samt förbättrad informationskvalitet. En betydande del av dessa insatser avser utveckling av relevant IT-stöd samt nya former för elektronisk informationsspridning. Som exempel kan nämnas utveckling av en ny makroekonomisk modell, tillhandahållande av elektroniska databaser via Internet samt utveckling av ett nytt koncerninforma- har fortsatt sitt arbete med att öka spridningen av och tillgängligheten till prognoser, analyser och datamaterial. har myndigheten gjort om sin webbplats, där bl.a. omfattande databaser med utfalls- och prognosstatistik nu finns gratis tillgängliga. Efterfrågan på dessa ökade med och enskilda rapporter har laddats ned upp till 5 300 gånger som KI:s genomslag i massmedia varit förhållandevis stort. () arbete har inriktats mot att uppfylla kraven på relevant, aktuell och tillförlitlig information om den statliga ekonomin. Målet är att skillnaden mellan genomsnittlig prognos för de takbegränsade utgifterna och utfall inte skall överstiga av utfallet då skillnaden rensats från dels effekter av tillkommande utgiftspåverkande beslut, dels skilda värden för antagna och faktiska makroekonomiska variabler. ESV:s prognosuppföljning visar att den genomsnittliga prognosavvikelsen var och målet har därmed uppnåtts med god marginal. I enlighet med olika uppdrag i regleringsbrevet har insatser gjorts för att utveckla och förbättra metoderna och kvaliteten på informationen avseende såväl statsbudgeten som finansstatistiken. ESV har även förlängt budgetprognoserna till att omfatta . Tiden för framtagningen av underlaget till årsredovisningen för staten kortades genom olika åtgärder från vilket innebär att regeringens skrivelse till kunde lämnas , dvs. i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen. Utvecklingen av det nya koncerninformationssystemet som sker inom ramen för utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten (se avsnitt 5.4.1) utgör en väsentlig del i arbetet med att förbättra informationen om statens samlade ekonomi. Utöver de systemdelar som utvecklas avseende budgetering, regleringsbrev och ett nytt system för statsredovisning har ESV arbetat med uppbyggnad av en s.k. transaktionsdatabas. Utvecklingsarbetet har finansierats via regeringens kontrollprojekt (se avsnitt 5.4.1). Genom att myndigheterna får tillgång till information om transaktioner avseende köpta varor och tjänster kan den statliga upphandlingen effektiviseras, bl.a. genom underlag för bättre och fler ramavtal. Databasen kommer även att förbättra förutsättningarna för kronofogdemyndigheternas och skattemyndigheternas arbete. Regeringen avser att återkomma med information om databasens samlade effekter så snart en uppföljning av dess användning etc. har kunnat genomföras. har arrangerat tre forskningskonferenser med internationella deltagare. Den makropolitiska samordningen inom EU, skattebasernas rörlighet och arbetsmarknadspolitikens effekter är de områden som behandlats. Uppsatserna från dessa konferenser publiceras i Ekonomiska rådets tidskrift (SEPR). har haft regelbundna möten med finansministern och chefstjänstemän på där aktuella ekonomisk-politiska ämnen behandlats. Rådet har även givit seminarier för en vidare krets anställda inom . Regeringens sammanfattande bedömning av prognos- och uppföljningsverksamheten är att den i stora drag har fungerat tillfredsställande. Kvaliteten i vid bemärkelse har förbättrats och träffsäkerheten i prognoserna är god givet omständigheterna. finns områden där förbättringsbehov har identifierats och där utveckling i viss mån pågår. Resultatet i dessa delar är dock svårbedömt, eftersom det är fråga om en bedömning mitt under pågående förändrings- och utvecklingsprocess. Ett gemensamt problem i delområdet är att prognosproduktion, utvecklingsinsatser m.m. inte till fullo skett enligt tids- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 plan, vilket främst är avhängigt vakanser och andra personalrelaterade förutsättningar. Den makroekonomiska utvecklingen var svårbedömd. Den kraftiga internationella avmattningen och den försvagade inhemska efterfrågan gjorde att BNP-tillväxten 2001 blev betydligt lägre än vad de flesta prognosinstitut förutsåg så sent som under första hälften av . Prognosfelen i de BNP-prognoser som gjordes var därför stora jämfört med motsvarande prognosfel de närmast föregående åren. Som framgår av tabell 8.1 gällde detta såväl som andra prognosinstitut. Den stora uppgången i inflationen var också oförutsedd av de flesta prognostiker och hade till större del snarare att göra med tillfälliga utbudsstörningar än med ett allmänt inflationstryck i ekonomin. De få bedömare som tidigt prognoserade hög inflation förutspådde felaktigt att BNP-till- växten skulle bli hög. När det gäller arbetslösheten 2001 var prognoser mycket nära utfallet. Tabell 8.1 Precision i prognoser för BNP, arbetslöshet och inflation gjorda våren och hösten före respektive år Medelvärde av absoluta prognosfel för samt ett medelvärde för 1 (procentenheter) BNP, volymutveckling, Arbetslöshet, nivå, Inflation, KPI, års- 1 Medelvärde för , samt ett antal affärsbanker och intresseorganisationer Olika konjunkturbedömares precision bör inte jämföras endast med ledning av resultaten ett enskilt år. Tillfälligheter och skillnader i prognostidpunkter kan då få stor betydelse. I tabell 8.2 redovisas femåriga glidande medelvärden för de olika institutens prognosfel avseende samma nyckelvariabler som i tabell 8.1. Av tabellen framgår att precision ligger mycket nära genomsnittet för svenska konjunkturbedömare. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 8.2 Precision i prognoser för BNP, arbetslöshet och inflation gjorda våren och hösten före respektive år Femåriga glidande medelvärden av absoluta prognosfel för samt medelvärde för 1 (procentenheter) BNP, volymutveckling, Arbetslöshet, nivå, Inflation, KPI, årsme-