prop · GQ0382 · 2003-03-11 00:00:00 — Efter ökade förhoppningar om en lösning av konflikten gick förhandlingarna mellan parterna i stå. Detta anses främst bero på att presidenterna i och inte kunde räkna med att övertyga respektive inhemsk opinion om stöd för en fredsuppgörelse. som förlöpt har parterna träffats ett flertal gånger, både på presidentnivå och lägre nivåer, och Minskgruppens ordförandeländer har besökt regionen ett flertal gånger. Med anledning av stundande presidentval i de bägge länderna anses ingendera parten vara redo att föra processen framåt. Ambitionen från Minskgruppens sida är att hålla liv i dialogen och förbereda nya förhandlingar . införde Minskgruppen ett nytt inslag i förhandlingsprocessen genom att etablera en ny nivå för förhandlingar. Utöver möten mellan presidenterna och möten som äger rum när ordförandeländerna besöker området kommer möten även att hållas med särskilda representanter utsedda av presidenterna. ordförandeskap har ett särskilt sändebud för konflikten i , ambassadör från , som innehaft posten . Riksdagsledamoten utsågs till parlamentariska församlings särskilde representant för konflikten i . mission i etablerades 1992 och har sitt huvudkontor i ett fältkontor i i den georgiska republiken , samt fyra baser inrättade för gränsövervakning vid gränsen till de ryska republikerna Ingusjetien och . Missionen har även en utsänd person vid FN:s kontor i i den Skr. 2002/03:82 georgiska republiken . I mandatet för mission anges huvuduppgiften vara att främja fredsförhandlingarna mellan parterna i konflikten om . Avseende konflikten i Abchasien har FN huvudansvaret för medling, medan framförallt skall bistå FN när det gäller situationen för de mänskliga rättigheterna. Därutöver anger mandatet även att missionen skall främja respekt för mänskliga rättigheter och demokrati i hela . Varken i fredsförhandlingar om Abchasien eller om har några avgörande framsteg gjorts . anordnade ordförandeland ett expertmöte om konflikten i med representanter för , , den ryska republiken , , EU och . Relationen mellan och har i perioder varit mycket spänd. Framförallt har kritiserat för att inte tillräckligt bevaka gränsen mot och förhindra att beväpnande grupper tar sin tillflykt till . Missionen har bedrivit eller deltagit i ett flertal projekt, med tyngdpunkt mot området mänskliga rättigheter. I samarbete med ODIHR och anordnades tre seminarier för att utbilda och informera frivilligorganisationer och myndigheter om mänskliga rättigheter. Inom miljöområdet har genomförts ett framgångsrikt projekt att omvandla missilbränsle till gödningsmedel. Vid fältkontoret i har bedrivits ett flertal uppmärksammade projekt för insamling och destruktion av lätta vapen. Vapen samlas in i utbyte mot allmänna nyttigheter. har gett stöd till ett projekt genom vilket lätta vapen byts mot medicinsk utrustning till ett lokalt sjukhus. gränsövervakningsmission, med mandat att rapportera om eventuella gränsöverträdelser, har fortsatt sitt uppskattade arbete. Till att börja med omfattade mandatet enbart gränsen mellan och men utvidgades övervakningen till att även omfatta gränsen mot Ingusjetien. Efter beslut kommer verksamheten att utvidgas till gränsavsnittet mot den ryska republiken , som den operativa verksamheten skall effektiviseras och rapporteringen förbättras. Missionen är största utanför med ett sjuttiotal internationella tjänstemän, varav omkring 50 är observatörer vid gränsövervakningsmissionen. Med anledning av utvidgning av gränsövervakning till gränsen mot kommer antalet observatörer att öka kraftigt . ställer två personer till förfogande, en till missionen och en till gränsövervakningen. Arbetet vid missionen leds av ambassadör från . OSSE-missionerna i och stängdes Missionernas arbete var huvudsakligen inriktat på att främja integrationen av den rysktalande befolkningen i de båda länderna. 2002/03:82 institutioner med uppgift att inom sina områden bevaka utvecklingen i hela fortsätter att följa utvecklingen också i och . HCNM och ODIHR-chefen besökte de två baltiska staterna och ODIHR genomförde i samband med parlamentsvalen i en mindre valobservationsinsats. OSSE-missionen i etablerades 1993 med ett förtroendeskapande mandat. Missionens arbete var främst inriktat på att följa och stödja de estniska myndigheterna i deras arbete att främja integrationen av den ryskspråkiga befolkningen i det estniska samhället. gjorde det dåvarande OSSE-ordförandeskapet en utvärdering av de kvarvarande uppgifterna för missionen i enlighet med mandatet. Riktlinjer för vidare åtgärder från estnisk sida identifierades gällande följande frågor: antagande av tillämpningsförordning till språklagen, ändringar i vallagar angående språkkrav för folkvalda, tillskapande av en ombudsmannafilial i nordöstra , genomförande av det nationella integrationsprogrammet samt frågor om uppehållstillstånd och medborgarskap. Mot bakgrund av de framsteg som de estniska myndigheterna gjorde beträffande implementeringen av de uppställda riktlinjerna förnyades inte mandatet för missionen när detta gick ut . Missionen hade ett huvudkontor i samt två fältkontor i nordöstra . Missionen omfattade sex internationella medlemmar och leddes av den tyska ambassadören . har emellertid fortsatt en representant i den estniska expertkommissionen för militärpensionärsfrågor. Kommissionens arbete är inriktat på frågor som bl.a. gäller uppehållstillstånd för ryska militärer. OSSE-missionen i etablerades i likhet med missionen i med ett förtroendeskapande mandat. Även den lettiska missionens arbete var främst inriktat på att följa och stödja myndigheterna i deras arbete att främja integrationen av den ryskspråkiga befolkningen i det lettiska samhället. gjorde det dåvarande OSSE- ordförandeskapet en utvärdering av de kvarvarande uppgifterna för missionen i enlighet med mandatet. Riktlinjer för vidare åtgärder från lettisk sida identifierades gällande följande frågor: medborgarskap, språklagstiftning, genomförande av det nationella integrationsprogrammet samt utvecklande av ombudsmannainstitutionen. Mot bakgrund av de framsteg som de lettiska myndigheterna gjorde beträffande implementeringen av de uppställda riktlinjerna förnyades inte mandatet för missionen när detta gick ut . Härvid togs hänsyn till att de av missionen och andra aktörer föreslagna ändringarna i vallagen rörande språkkrav för folkvalda skulle komma att antas av Skr. 2002/03:82 parlamentet , vilket också skedde. Missionen hade sitt kontor i och omfattade sju internationella medlemmar under ledning av den svenske ambassadören . I missionschefens uppgifter ingick att vara representant i den lettiska expertkommissionen för militärpensionärsfrågor. utsågs en ny OSSE-representant, med bas i , som övertog dessa uppgifter. beslutade att bidra till ett projekt som syftar till att utarbeta en manual för språkinspektörerna vid språkcentret i . Språkcentret, som är en statlig institution, har till uppdrag att implementera språklagen som antogs . Syftet med det svenska stödet är att bidra till en mer rättssäker tillämpning av relevanta lagar. Det aktuella projektet bedrivs av HCNM. har dessutom stött det statliga integrationsprogrammet samt det s.k. Fast Track Language Programme. mission påbörjade sitt arbete 1993 genom att öppna ett kontor i huvudstaden . finns det även ett fältkontor i i Transnistrien, ett område invid floden som förklarade sig självständigt från . Missionen har, i samarbete med ordförandeskap samt och , till uppgift att medverka till en lösning av konflikten om Transnistrien. Få konkreta framsteg har ännu gjorts i de förhandlingar som ägt rum. Missionen skall även bistå vid tillbakadragandet av rysk militär materiel och ammunition från Transnistrien alternativt destruktion av rysk ammunition i området, samt administrera det finansiella stöd som finns tillgängligt för detta ändamål, till vilket gett bidrag. åtagande från i , att ha dragit tillbaka trupper, ammunition och materiel från Transnistrien före utgången av 2002 har inte uppfyllts. Vid i sattes en ny tidsgräns till förutsatt att omständigheterna så tillåter ett tillbakadragande. Endast ett fåtal tåglaster med militär materiel och ammunition har lämnat området och i det närmaste ingen destruktion har ägt rum. Den transnistriska ledningen har obstruerat och ställt långtgående ekonomiska villkor gentemot för att tillåta destruktion och utförsel av ammunition och krigsmateriel. Missionen arbetar även med frågor som rör mänskliga rättigheter och demokratisk utveckling. Kampen mot människohandel är ett prioriterat område och missionen har gett stöd till de moldaviska myndigheterna att förbättra relevant lagstiftning. Missionen bedriver även projekt för att förebygga handel och hjälpa offer, bland annat tillsammans med ODIHR. Även HCNM bedriver projekt i , bland annat språkträning för lärare som lär ut statsspråket till ryskspråkiga barn i , vilket gett stöd till. var ambassadör från chef . 2002/03:82 för missionen. leder åter missionens arbete. Efter att ha varit evakuerad till återvände till orten i . Stödgruppens mandat har varit detsamma sedan gruppen inrättades 1995, vilket innebär att gruppen har haft till uppgift att främja respekt för mänskliga rättigheter, stödja utvecklingen av demokratiska institutioner, bistå med humanitär hjälpverksamhet samt främja en fredlig lösning av konflikten. motsatte sig en fortsatt närvaro av enligt det gällande mandatet . Enligt borde enbart humanitärt bistånd och social återuppbyggnad ingå som stödgruppens uppgifter. Den del av mandatet som avsåg stöd till den politiska processen och övervakning av mänskliga rättigheter skulle därmed strykas. och EU verkade för en förlängning av mandatet enligt den gamla lydelsen, men eftersom alla beslut inom fattas med konsensus var det ej möjligt att fatta beslut om förlängning av stödgruppens närvaro. Sedan återvändandet har det varit svårt för stödgruppen att röra sig säkert i regionen. En viktig del av stödgruppens arbete har bestått i att rapportera om situationen i i olika avseenden, inte minst om internflyktingarnas utsatta läge. Merparten av de projekt som bedrivits har varit inriktade mot att hjälpa internflyktingar, i synnerhet barnen. har stödgruppen letts av ambassadör från som efterträdde ambassadör från . har varit verksam i , men 1999 ersattes den tidigare missionen med en projektsamordnare. Projektsamordnarens uppgift är att främja samarbetet mellan och , vilket bland annat sker genom gemensamma projekt med ukrainska myndigheter och frivilligorganisationer. Förutom projektsamordnaren bedriver även tre institutioner HCNM, ODIHR och Medierepresentanten verksamhet i landet. Parlamentsval hölls , vilket övervakades gemensamt av representanter från , genom ODIHR och parlamentariska församling, och från samt . Observatörerna framförde en del positiva omdömen och ansåg att valet sammantaget kunde ses som ett bevis för att var på väg i rätt riktning när det gällde att uppfylla internationella normer. Negativ kritik framfördes också, vilket bland annat rörde medias bevakning, myndigheters agerande och förekomsten av våld och trakasserier med koppling till valet. Projektsamordnaren bedriver projekt inom ett flertal områden, med Skr. 2002/03:82 tonvikt på projekt som rör mänskliga rättigheter och nationell Ett flertal projekt har haft som syfte att förbättra kunskapen om bland tjänstemän, jurister och domare. I samarbete med det ukrainska åklagarämbetet har det anordnats seminarier om nödvändiga reformer i lagstiftningen för att effektivt kunna bekämpa korruption och organiserad brottslighet. Människohandel är ett uppmärksammat område och seminarier anordnade av ODIHR har hållits med mål att få till stånd en ökad dialog och ett ökat samarbete mellan myndigheter och frivilligorganisationer. Projektsamordnarens kontor samarbetar även med ansvariga myndigheter och frivilligorganisationer för att genom olika projekt bidra till genomförandet av den nationella handlingsplan mot människohandel som antagits. Efter det att ambassadör från lämnade posten som projektsamordnare har posten stått tom, eftersom de ukrainska myndigheterna inte accepterat de föreslagna efterträdarna. Förhandlingar pågår fortfarande om ersättare till posten. Förutom projektsamordnaren arbetar två internationella tjänstemän vid kontoret. rådgivnings- och övervakningsgrupp inrättades 1999 i med kontor i huvudstaden . Enligt det mandat som gällt fram tills har gruppen haft till uppgift att främja och rapportera om respekten för mänskliga rättigheter, sträva efter att skapa dialog mellan regering och opposition, samt ge stöd till vitryska organisationer. Det vitryska presidentvalet ägde rum och övervakades av bland annat ODIHR, som ansåg att valet inte kunde betecknas som fritt och rättvist. Kritik riktades framförallt mot inskränkningar av en fri debatt eftersom den politiska ledningen inte tillät oppositionen att nå ut med sitt politiska budskap och att folket inte fick möjlighet att informera sig om partiernas politik. Ett flertal positiva aspekter lyftes dock fram, såsom ungdomars engagemang och ett starkt civilt samhälle. Inför presidentvalet agerade rådgivnings- och övervakningsgrupp aktivt för att försöka skapa dialog mellan regering och opposition samt ge stöd till oberoende vitryska organisationer att övervaka presidentvalet. En häftig kritik mot gruppens arbete framfördes av de vitryska myndigheterna vilka ansåg att gruppen och dess chef ambassadör agerade utanför sitt mandat genom att bli en politisk aktör. När Wiecks mandat löpte ut vägrade godkänna den föreslagna nya chefen, ambassadör , förrän mandatet förändrats. tvingades övriga internationella tjänstemän i gruppen lämna landet eftersom deras viseringar inte förlängdes. lämnade den sista internationella tjänstemannen , vilket innebar att enbart lokalanställd personal fanns kvar. stödgruppen har dock fortsatt sin rapportering från , under ledning Skr. 2002/03:82 av ambassadör , utsedd till särskilt sändebud för av I ett försök att lösa den uppkomna situationen besökte generalsekreterare . Med anledning av beslut att ej förlänga de internationella tjänstemännens viseringar och även för att göra en markering mot allt mer repressiva politik mot oliktänkande, införde bland annat 14 EU-stater, däribland , visumsanktioner mot landets högsta politiska ledning . Efter förhandlingar om fortsatta närvaro i antog Permanenta råd ett beslut om att stänga rådgivnings- och övervakningsgrupp och inrätta ett nytt OSSE-kontor i dagen därpå, . Det nya kontorets mandat är att assistera den vitryska regeringen i att bygga och stärka institutioner, utveckla och konsolidera rättsväsendet, samt utveckla relationerna till det civila samhället. Dessutom skall kontoret bedriva verksamhet inom det ekonomiska och miljömässiga området, samt övervaka och rapportera om utvecklingen i . Det nya kontoret kommer att bestå av fem internationella tjänstemän, inklusive dess chef. Den parlamentariska församlingen är fristående i förhållande till övriga institutioner. Dialogen om hur samarbetet mellan församlingen och övriga institutioner kan stärkas intensifieras successivt. Församlingens talman deltar regelbundet i OSSE-trojkans möten och i ministermöten. Församlingens internationella sekretariat, som är förlagt till , arbetar nära med sekretariat i och andra institutioner inom . Den parlamentariska församlingen har också stärkt sitt stöd till fältverksamhet. höll den parlamentariska församlingen en vintersession i den 21 . Vid mötet behandlades verksamhet samt förberedelser för den parlamentariska församlingens årliga session . Diskussionerna fokuserade bl.a. på förhållandet mellan den parlamentariska församlingen och det Permanenta rådet. Församlingen planerar att öppna ett sambandskontor i . Detta kontor är ett konkret uttryck för viljan till ökat samarbete mellan parlamentariska församlingen och permanenta rådet. Ett annat uttryck är de närmare kontakter som knutits mellan generalsekreterare och sekretariat och parlamentariska församlingens generalsekreterare och sekretariat. Handläggare från församlingens kontor deltar numera regelmässigt och aktivt i de möten som äger rum inom de mänskliga och ekonomiska dimensionerna. Talmannen i församlingen framträdde i permanenta råd . Församlingens årliga session hölls i . Övergripande tema var kampen mot terrorismen som global utmaning för det tjugoförsta århundradet. Till ny talman efter , Skr. 2002/03:82 , valdes , . valdes till ordförande i församlingens första utskott (politiska frågor och säkerhet). Lennmarker valdes också till den parlamentariska församlingens särskilde representant för konflikten i . Slutdeklarationen behandlade bl.a. behovet av förebyggande agerande mot terrorism samt behovet av samordning och samverkan mellan stater och institutioner i kampen mot terrorism. Stöd uttrycktes för planerna att anta en stadga om terrorism vid ministermötet . Resolutioner antogs också om terrorismens inverkan på kvinnor, mänskliga rättigheter och terrorism, antipersonella minor, människohandel, antisemitiskt våld i OSSE-området, romers rätt till undervisning samt om och Sydöstra . En resolution om antogs med tre röster emot och flera avståenden. Den svenska delegationen till den parlamentariska församlingen består av åtta riksdagsledamöter och leds av . möts i en andra vintersession i . Nästa årliga session äger rum i . uppgick den samlade budgeten inom till (). Den svenska bidragsdelen uppgick till ). genomfördes besparingar varför den totala budgeten till slut fastslogs till (), varav bidrog med . Medlemsländernas bidrag till budget fastställs genom två olika bidragskalor (3,resp.4,). antogs beslut om nya lägre skalor för några av medlemsländerna samt en sänkning av den tröskel som tillämpas för de olika bidragsskalorna. För del innebär detta en ökad medlemsavgift med med ytterligare . Förhandlingar om en ny skala för budgeten för all OSSE-verksamhet skall äga rum . Den nya skalan skall börja gälla fr.o.m. . Förutom den svenska andelen av den samlade OSSE-budgeten tillkommer kostnader för personal som ställt till förfogande med , kostnader för valövervakning med samt ca 2,5 miljoner för andra insatser. bidrog även med i frivilligfinansiering till konfliktförebyggande projekt som genomförs av fältmissioner och institutioner, se bilaga. sammanlagda bidrag till verksamhet var därmed i storleksordningen . Den största delen av budget går till fältverksamhet. Av samlade budget gick till fältkontorens verksamhet. Därtill skall läggas att även och institutionerna bedriver projekt i fält, varför siffran i realiteten är ännu högre. Conventional Armed Forces in Europe (Avtal om konventionella väpnade styrkor i (förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder) Conference on Security and Co-operation in Europe (jfr ESK) (europeiska säkerhets- och försvars- Konferensen om säkerhet och samarbete i (europeiska säkerhetskonferensen, jfr (European Union) European Union Monitoring Mission (United Nations) The former Yugoslav Republic of (F.d. jugoslaviska republiken ) Forum for Security Co-operation gemensamma utrikes- och säkerhets- politiken (inom EU) High Commissioner on National Minorities (Högkommissarie för frågor om (militär stabsgrupp i för planering av fredsbevarande insats i Nagorno- (Natoledda fredsbevarande styrkan i (inom EU) (enskild organisation) Office for Democratic Institutions and institutioner och mänskliga rättigheter) Office of the High Representative (Höge representantens kontor i ) Mission in Kosovo, (del inom FN:s mission i Kosovo, Organization for Security and Co-operation in Europe (jämför ) Organisationen för säkerhet och samarbete i (Permanenta rådet) Rapid Expert Assistance and Co-operation (Snabb civil insatsberedskap inom ) (Natoledda fredsbevarande styrkan i Bosnien United Nations High Commissioner for (FN:s flyktingkommissarie) United Nations Mission in Kosovo. (FN:s civila mission i Kosovo) for Eastern Slavonia, Baranja and Western (FN:s övergångsadministration för () F.d. jugoslaviska () Tjeckiska republiken (= 55) Stöd till viss konfliktförebyggande fältverksamhet inom ramen för verksamhet Följande projekt har beviljats svenskt stöd, om sammanlagt , : Utbildning i militärpolitiska uppförandekod, Bosnien och Utarbetande av en strategi för integrering av roma/sinti, av det civila samhället , Konferens om hur man bemöter extremism, fond för valövervakare från sydöstra NGO-kapacitet för att bekämpa Människohandel, Kvinnors rättigheter, mellan och Vattenprojekt, Fond för rysk nedrustning, Uppförandekoden seminarier, och Språkträning för lärare, Program för information för allmänheten om mänskliga rättigheter, Kvinnors rättigheter, Jämställdhetsbibliotek, Konferens om bevattning, för insamling av lätta vapen, Valövervakning studiebesök i för deltagare från Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Andnor, Nuder, , , Regeringen beslutar skrivelse 2002/03:82 Redogörelse för verksamheten inom () och .