prop · GQ031d7 · 2003-01-01 00:00:00 — Lokala handlingsplaner har endast tagits fram vid 27 av de sammanlagt 63 olika enheter inom Försvarsmakten som fått uppgiften. Regeringen bedömer att Försvarsmakten tagit initiativ till flera åtgärder som håller mycket god kvalitet. Myndigheten bör dock inom ramen för sitt centrala arbetsgivaransvar verka för ett mer systematiskt genomförande av verksamheten och en kvalitetssäkrad uppföljning. Regeringen kommer att verka för att Försvarsmakten utökar sitt arbete med att implementera och följa upp det påbörjade arbetet mot sexuella trakasserier. Medlemsantalet i de frivilliga försvarsorganisationerna uppgick till drygt 760 000. Av de 23 frivilliga försvarsorganisationerna har 21 haft uppdrag för Försvarsmakten och erhållit bidrag för uppdrags- och utbildningsverksamhet. Totalt har Försvarsmakten betalat ut 59 miljoner Utbildningsverksamheten har minskat underåret, från ca till ca 2001. Antalet personer med frivilligavtal (samarbetsavtal mellan Försvarsmakten och åtta av frivilligorganisationerna) minskade från ca 20 500 till ca 20 100 . tecknades ca 1 100 nya avtal. Av de nya avtalstecknarna är kvinnor. görs satsningar för att komma upp i ca 30 000 personer med avtal. Ungdomsverksamheten har bedrivits med ett ökat antal deltagare (totalt ca 23 000) jämfört med , men antalet utbildningsdagar har minskat väsentligt, från drygt 89 000 till ca 40 000. Utöver bidrag för nationell verksamhet har även bidrag för bl.a. utbildningsverksamhet i , , , och utbetalats till 13 frivilligorganisationer. utreder Försvarsmakten och , på uppdrag av regeringen, de frivilliga försvarsorganisationernas framtida organisation, uppgifter och de stöd som lämnas för organisationernas verksamhet. En av de viktigaste frågorna i Försvarsmaktens miljöarbete är det sektorsansvar för ekologisk hållbarhet som regeringen beslutade för myndigheten . Inom ramen för detta ansvar har Försvarets miljödelegation bildats . Delegationen innefattar sektorns myndigheter, bl.a. Försvarsmakten, , och , och den skall bereda gemensamma frågor för försvarssektorn. Ett handlingsprogram skall utarbetas. Detta skall ligga till grund för arbetet med långsiktiga sektorsmål och åtgärder för att nå dessa sektorsmål. En annan grundläggande uppgift har varit att införa ett miljöledningssystem enligt den internationella standarden ISO 14001 kompletterat med vissa delar ur EU- standarden EMAS i hela organisationen . I anslutning till detta arbete har utbildning i standarden ISO 14001 genomförts vid samtliga förband. I årsredovisningen redovisar Försvarsmakten de åtgärder som vidtagits inom ramen för de 15 av fastställda nationella miljökvalitetsmålen. För miljökvalitetsmålet luft gäller att utsläppen av kväveoxider och kolväten har minskat . Myndigheten anför att minskningen till stor del beror på att övningsverksamheten har varit begränsad . För att ytterligare förbättra miljösituationen installeras katalytisk avgasrening på marinens fartyg. För miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning gäller att utsläppen av svaveloxider har minskat betydligt i och med att av det använda dieselbränslet numera är av miljöklass 1. För målet Levande skogar har övnings- och miljöanpassade skötselplaner införts vid sex skjutfält. Inom ramen för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö har bullerisoleringen runt flygflottiljerna fortsatt. Kraven på bullerisolering är bestämda i miljöprövningen av respektive flottiljflygplats. Bullerisoleringen vid är slutförd vid samtliga flottiljer utom F 17 i . Som en åtgärd inom ramen för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö har Försvarsmakten infört blyfri ammunition . Denna ammunition kommer att ersätta den blyade ammunitionen . Blyfri ammunition kommer att börja levereras under innevarande år. Försvarsmakten har vidare rensat skjutvallar från bly. På detta sätt har av denna tungmetall kunnat återvinnas. Inom miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt har avvecklingen av halon, som används som brandsläckningsmedel, i fartyg och stridsfordon fått bromsas upp därför att det har blivit svårt att få tag i ersättningsmedlet Halotron II. I fråga om målet Begränsad klimatpåverkan har koldioxidutsläppen från fordon, flyg och fartyg som nämnts ovan minskat . Försvarsmakten har också vidtagit energisparåtgärder vid värmeanläggningar. Detta har lett till att utsläppen av koldioxid från uppvärmning har minskat med . Försvarsmakten har fortsatt miljöutbildningen inom organisationen. I stort sett all anställd personal har fått en grundläggande miljöutbildning. Den sjätte kursen för miljöhandläggare vid förbanden avslutades . Försvarsmakten har i årsredovisningen även redovisat sin medverkan i det internationella 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Finansierat genom det säkerhetsfrämjande stödet har arbetet fortsatt i , och . Det har gällt markrening från oljeprodukter vid en flygbas i , miljöplan för en militär bas i samt regional miljöutbildning i . Härutöver pågår förhandlingar mellan och försvarsmakt om undertecknande av ett ramavtal på miljöområdet. Vidare har inledande diskussioner förts med om samarbete på miljöområdet. Försvarsmaktens miljösamarbete med har fortsatt i enlighet med det avtal som träffades 1995. Regeringen anser sammanfattningsvis att Försvarsmaktens miljöarbete fortsätter att utvecklas positivt. har viktiga steg mot ett hållbart samhälle tagits. Utvecklingen av sektorsansvaret med inrättandet av Försvarets miljödelegation och början att utveckla sektorsmål är ett sådant steg. Ett annat är införandet av miljöledningssystem i hela organisationen. Regeringen noterar att Försvarsmakten är en av de första statliga myndigheterna som inför ett sådant system. Försvarsmakten är dessutom en av de första försvarsmakterna i världen att införa ett miljöledningssystem i hela sin organisation. Miljöfrågor avseende de totalförsvarsgemensamma myndigheterna har deltagit i arbetet med att utveckla försvarssektorns miljöarbete tillsammans med Försvarsmakten. Arbetet har genomförts både nationellt och internationellt. Utbildning av nyckelpersonal har fortsatt och beräknas kunna slutföras . har fortsatt utveckla metoder för att ta miljöhänsyn i alla produktionsprocesser och att ställa miljökrav vid utformning av systemlösningar samt vid anskaffning, vidmakthållande och avveckling av materiel. Vidare har utvecklat formerna för miljökommunikation med sina leverantörer. har även rutiner och miljöanpassade provningsplaner utarbetats och införts för tillämpning. Regeringens bedömning är att miljöledningsarbete utvecklas positivt och att myndigheten uppnått flera av sina uppställda miljömål. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 redovisar goda resultat i miljöarbetet. har bl.a. en inventering gjorts över resornas påverkan på miljön. De största belastningarna uppkommer vid de mönstrandes resor till och från mönstringen. Försvarshögskolan har högst väsentligt förbättrat sitt miljöarbete. Skolan har bl.a. fastställt en miljöpolicy och beslutat att minska den miljöpåverkande effekten . Försvarshögskolan beräknar att de miljöinsatser som genomfördes bidragit till besparingar i verksamheten. bedriver ett aktivt miljöarbete huvudsakligen inriktat mot den direkta miljöpåverkan myndighetens verksamhet ger upphov till. har en minskning i energiförbrukningen uppnåtts genom informations- och ombyggnadsåtgärder. Regeringen anser att miljöledningsarbetet bedrivs på ett lämpligt sätt. redovisar goda resultat i miljöarbetet. har styrelsen bl.a. fastställt en miljöpolicy för myndigheten och generaldirektören har fastställt miljömål. Regeringen anser att institutets miljöarbete bedrivs på ett lämpligt sätt. Genom beslut med anledning av propositionen Det nya försvaret lades grunden för en omfattande strukturförändring av Försvarsmaktens grundorganisation (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). Merparten av de förändringar som då beslutades har genomförts. har omlokaliseringen av dels ledningen för Örlogsskolorna från /till , dels den bassäkerhetsutbildningen från /till /slutförts. Regeringen anser att det finns skäl att härutöver närmare belysa några av de beslutade förändringarna. Det gäller inrättandet av Försvarsmaktens logistik samt omlokaliseringen av Försvarsmaktens centrum för internationell verksamhet (). Den nya organisationsenheten för underhållstjänst och stödverksamhet, Försvarsmaktens logistik, inrättades . I den nya organisationsenheten inordnades verksamheten vid ett antal befintliga organisationsenheter, bl.a. underhållsregementena, örlogsvarv och Försvarsmaktens flygverkstäder. De organisationsenheterna lades ned . Genom Försvarsmaktens logistik får Försvarsmakten en organisation för en samlad underhålls- och stödverksamhet som är verksam över hela landet. Regeringen bedömer att detta kommer att leda till en effektivare och mer rationell verksamhet. Enligt Försvarsmaktens planering skulle omlokaliseringen av från / till /ha genomförts till . Myndigheten redovisar i sin årsredovisning att planeringen och projekteringen av nya byggnader för i pågår. Försvarsmakten bedömer att omlokaliseringen kan komma att försenas ytterligare något bl.a. på grund av överhettningen i byggsektorn. Myndighetens senaste bedömning är att sagt upp hyresavtalet för till denna tidpunkt. Myndigheten beräknar i årsredovisningen investeringskostnaderna i till , vilket skulle leda till en årlig hyreskostnad om ca . I anslutning till redovisningen i årsredovisningen av de genomförda nedläggningarna anför Försvarsmakten att lokaler och övningsfält i vissa fall har behållits inom Försvarsmakten för militärdistriktsgrupperna eller hemvärnet när grundorganisatoriska enheter har avvecklats. Det gäller bl.a. vid nedläggningen av (I 22/GJ 66) i , luftvärnskår (Lv 3) i och Dalregementet (I 13/Fo 53) i . I årsredovisningen pekar Försvarsmakten också på att avvecklingen av fastigheter på avvecklingsorter går snabbare än planerat. Samtliga garnisonsorter som enligt planeringen skulle ha lämnats har också kunnat lämnas inom utsatt tid. Vissa mindre förråd kommer enligt myndigheten dock att behållas intill dess att all materiel från de avvecklade förbanden har avvecklats. Försvarsmakten anför också att myndigheten har påbörjat en intern utredning för att belysa vilken mark och vilka fastigheter som långsiktigt bör förhyras. Utredningen bedöms bli klar i slutet av innevarande år. Sammanfattningsvis anser regeringen att omstruktureringen av Försvarsmaktens grundorganisation i allt väsentligt fortlöper i enlighet med den inriktning statsmakterna har bestämt. Regeringen vill därutöver understryka betydelsen av att Försvarsmaktens utredning av långsiktigt behov av mark och fastigheter skyndsamt färdigställs samt att utredningens slutsatser inarbetas i Försvarsmaktens planering. har arbetet med att utveckla Försvarsmaktens NBC-skyddsförmåga fortskridit. Arbetet med utvecklingen av NBC-kompaniet har pågått då bl.a. materiel till kompaniet har tillförts. På regeringens uppdrag har en NBC-strategi tagits fram gemensamt av Försvarsmakten och vilken redovisades . Strategin omfattade bl.a. förslag till åtgärder för förbättrat NBC- skydd inom totalförsvaret. De grundutbildade förbanden har försetts med grundskydd mot NBC-stridsmedel, medan markförbanden vid internationell verksamhet förses med uppgiftsanknutet skydd. Flertalet av marinens fartyg har kollektivt NBC-skydd, men huvuddelen av de flygande förbanden saknar möjlighet att uppträda i kontaminerad miljö. Skyddsförmågan mot NBC-stridsmedel kan och bör utvecklas inom alla nivåer i Försvarsmakten. Operativa insatsledningens nya ledningsplats i kommer att förses med kollektivt C-skydd. Den i vissa fall bristande kompetensen rörande NBC-skydd beror bl.a. på att NBC-moment sällan förekommer vid större övningar. Vidare konstaterar regeringen att Högkvarteret har vissa begränsningar i sin förmåga att leda verksamhet avseende NBC-skydd, främst beroende på begränsningar i tillgången till kompetens En kurs för NBC-handläggare genomfördes med gott resultat. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 med andra länder avseende NBC-skydd fortsatt. har internationella engagemang inom ammunitions- och minröjningsområdet fortsatt. Detta är ett led i ambition att begränsa risken för skador på tredje man på grund av minor och oexploderad ammunition. De initiativ som har tagit syftar till att dels bidra till att lösa det globala problemet med minor och oexploderad ammunition, dels förbättra vår egen ammunitions- och minröjningsförmåga för att möta ett eventuellt framtida behov inom landet. har även varit engagerat i olika internationella samarbetsforum och verkat för regleringar av vapen och ammunition som kan ge upphov till s.k. explosiva lämningar av krig. Att följa, främja och vidareutveckla de internationella regelverken är även ett mål för regeringen. Regeringen kommer att fortsätta arbetet för en global anslutning till vilken förbjuder användning, lagring och produktion av antipersonella minor. har forsknings- och teknikutvecklingen inom ammunitions- och minröjningsområdet varit högt prioriterad. Nya metoder för detektion och träningsmetoder för minhundar har provats. Vidare har försök med olika maskinaggregat för minröjning genomförts. Omfattande utbildning har bedrivits i Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (Swedec) regi, bl.a. för utlandsstyrkan. Inom utlandsstyrkan har ammunitions- och minröjningspersonal varit engagerad i bl.a. Kosovo och . Sjöminröjningsuppgifter har utförts längs den baltiska kusten och sjöminröjningsutbildning har bedrivits i bl.a. . Vidare har implementeringen av informationssystemet fortsatt inom totalförsvaret och varit i drift inom utlandsstyrkan i Kosovo samt vid sjöminröjning i . Ett omfattande internationellt samarbete har bedrivits i olika forum. Regeringen avser att utifrån den samlade syn på minhantering som presenterades för fortsatt verka för ett 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 starkt svenskt engagemang inom området. Detta avser bl.a. satsningar på forskning och teknikutveckling samt bidrag med kunskap och personal vid internationella insatser. 3.8.3.3Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling har bland annat följande större materielsystem tillförts Försvarsmakten: artillerilokaliseringsradar (pågående), personlig fältutrustning och materiel för mörkerstrid (pågående), stridsvagn 121 och 122 med stödutrustning (pågående objektsram), pansarbandvagn 501(slutförd), med stödutrusning (pågående objektsram), mörkersikten till rbs 56 (pågående), materiel till lednings- och informationssystem (pågående), strids- och transportbåtar (pågående), bevakningsbåtar (slutförd), färdigställande av minröjningsstyrka (2 minröjningsfartyg och ett lednings- och underhållsfartyg) för internationella insatser, ledningssystem, LS 10, för taktisk ledning av flygstridskrafter (pågående), telesystem bas för internationella insatser (pågående), luftlägesinformationssystem, LuLIS (slutförd), stridsledningssystem StriC, etapp 2 (pågående), serieflygplan till FSR 890 med stödutrustning (pågående objektsram), JAS 39 flygplan med stödutrustning (pågående objektsram), flygplan Tp 102, Gulfstream IV för statsflygets behov (slutförd) och transportsystem för flygbasbataljon (pågående). har bl.a. följande studie- och utvecklingsverksamhet bedrivits: framtida markmålsystem (pågående), framtida sjömålsbekämpning (pågående), luftburen förmåga (slutförd), markstridsutrustad soldat ( pågående), metoder och utrustning för analyser av B- och C-stridsmedel (pågående), nytt ytstridsfartyg (pågående), splitterskyddad granatkastare (120, slutförd), markstridsfunktionen mot 2010 (pågående), NBC-insatsstyrka (pågående), ledning och information i nätverksbaserat försvar och interoperabelt försvarsmaktsgemensamt IK-system (SWIFF). Avvecklingen av Försvarsmaktens förnödenhetsöverskott har genomförts med hög prioritet. Avvecklingen av sådana förnödenheter som med anledning av de senaste försvarsbesluten bedömts som överskott inom det militära försvaret, skall enligt Försvarsmaktens planering vara klar . Förutom utgallring genom försäljning och destruktion har avveckling även skett genom t.ex. överföring till andra statliga myndigheter och till frivilliga försvarsorganisationer, gåva till humanitärt bistånd samt gåva inom ramen för bilateralt säkerhetsfrämjande stöd till , och . Försvarsmakten har uppdragit åt att sälja överskottsmateriel. Huvuddelen av försäljningen av i första hand krigsmateriel, fordon samt andra större system sker genom anbudsförfarande och den första omgången såldes till ett brittiskt företag. Regeringens inriktning är att anläggningar som ej längre erfordras i insatsorganisationen skall avvecklas. Avvecklingen av försvarsfastigheter har gått snabbare än planerat. Fastigheterna som avyttrats har fått både offentlig och kommersiell användning. Regeringen har även givit berörda myndigheter i uppdrag att i samråd utarbeta underlag till kulturhistorisk prioritering av den egendom som påverkas av avvecklingen. Regeringen har, efter samlade kulturhistoriska bedömningar, beslutat att kulturminnesförklara vissa fastigheter och anläggningar. I detta avsnitt lämnas en resultatredovisning av Försvarsmaktens forskning och teknikutveckling som främst beställts vid , och Försvarshögskolan. Därefter lämnas en resultatredovisning av övrig forskning och teknikutveckling som bedrivs vid och Försvarshögskolan. Forskning och teknikutveckling för Försvarsmakten har beställt forskning och teknikutveckling inom bl.a. följande områden: spaningsförmåga och förmåga till informationsinhämtning mot luft-, yt- och undervattensmål, innefattande bl.a. radarteknik, IR-teknik, akustisk teknik och obemannade plattformar, ledningsförmåga på operativ och taktisk nivå, innefattande bl.a. informationssystemteknik och krigföring, sambandsteknik, fusioneringsteknik och människa-system interaktion, bekämpningsförmåga på det framtida slagfältet innefattande bl.a. förmåga till väpnad strid, telekrigteknik, signaturanpassningsteknik, undervattensteknik, vapenteknik samt skyddsförmåga i en framtida hot- och stridsmiljö innefattande bl.a. skydd mot fjärrstridsmedel, ballistiska skydd samt I enlighet med regleringsbrevet har Försvarsmakten också: initierat ett brett demonstratorprogram med förstudier och förberedelser för beställningar i syfte att förstärka Försvarsmaktens anpassningsförmåga samt bidra till att utveckla alternativa materiellösningar och beslutsunderlag för framtida vägval, fortsatt bygga upp kunskap inom IT- området, fortsatt bedriva samordnat inom totalförsvaret samt 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 satsat på att tillvarata civil forskning och generisk forskning. Enligt regleringsbrev till Försvarsmakten skall objekt med en kostnad som överstiger anmälas till (Försvarsdepartementet). Projekt som anmälts och därefter beställts rör bl.a. följande områden: har bidragit till Försvarsmaktens långsiktiga utveckling genom forskning, teknikutveckling, lämnande av underlag samt genom medverkande i studier. Särskilt kan nämnas bidrag med systemövergripande studier avseende utvecklingen av det nätverksbaserade försvaret, exempelvis inom spaningsteknik, ledningsmetodik och skyddsförmåga. Myndigheten har även bidragit med underlag om förbands- och systemutformning, om materielfrågor samt om ett miljöanpassat försvar. Försvarsmaktens samlingsbeställning på forskning och teknikutveckling till har även innehållit en beställning av egeninitierad forskning, s.k. strategiska forskningskärnor. Myndigheten har även lämnat operationsanalytiskt stöd till Försvarsmakten. Utöver detta har myndigheten också bidragit med modelleringar, simuleringar och demonstratorer för utveckling, utbildning och övning inom Försvarsmakten. har bidragit till Försvarsmaktens långsiktiga utveckling med bl.a. beskrivningar av framtida tekniska systemlösningar, underlag till forsknings- och teknikutvecklingsstrategier samt medverkat i ungefär hälften av Försvarsmaktens studiegrupper. Bland annat har deltagit i studierna av utrustning för en framtida soldat, nytt transportflygplan och nytt ytstridsfartyg. I syfte att mer kostnadseffektivt kunna utforska nya tekniska lösningar och materielsystem har , med stöd av Försvarsmakten, inrättat ett centrum för modellering och simulering. Centrumet benämns Simulerad Modelleringsbaserad Anskaffning Resurs och Teknologiutveckling. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Vidare har , med underlag från industrin, tagit fram ett omfattande program för nya teknikdemonstratorer. Försvarshögskolan bedriver forskning på beställning av Försvarsmakten inom forskning och teknikområdena Ledning resp. Urval och Ledarskap. har forskningen inom Ledning främst omfattat framtida ledningsrum, ledningskoncept och ledningsmetodik. Inom Urval och Ledarskap har det främst omfattat nya urvalsmetoder, ledning i fredsbevarande operationer, metoder att hantera stress samt utvecklande ledarskap. Övrig forskning och teknikutveckling vid och Försvarshögskolan Förutom den forskning och teknikutveckling som utfört på beställning av Försvars-makten och andra avnämare har myndigheten även bedrivit försvars- och säkerhetspolitisk forskning för regeringens behov, NBC- skyddsforskning samt flygteknisk resurs- och kompetensutveckling. Inom ramen för den försvars- och säkerhetspolitiska forskningen har bl.a. studerat transatlantiska säkerhetsfrågor och teknikpolitik. NBC-skyddsforskningen har bl.a. inriktats på bevakning och analys av de förändringar i omvärlden som påverkar kärnvapnens betydelse i ett svenskt perspektiv samt att följa och värdera betydelsen av teknisk och vetenskaplig utveckling för hot från och skydd mot NBC-stridsmedel. analyserades också de misstänkta mjältbrandsförsändelserna som påträffades runt om i . Den flygtekniska forskningen har inriktats mot bl.a. aerodynamik och hållfasthet och har till stor del bedrivits i internationellt samarbete. har också ökat sin medverkan i det multilaterala forsknings- och teknikutvecklingssamarbetet, främst inom det s.k. sexnationssamarbetet. Försvarshögskolans anslag för forskningsverksamhet har i huvudsak använts för att bekosta professurer och rekryteringstjänster vid skolan i syfte att bygga upp skolans vetenskapliga grund. Den resterande delen av anslaget bekostar säkerhetspolitisk och militärhistorisk forskning, nordisk säkerhetspolitisk forskning, stöd till regeringens arbetsgrupp skydd mot informationsoperationer samt forsknings- och utvecklingsverksamhet inom detta område. Försvarshögskolan har även på beställning av andra totalförsvarsmyndigheter bedrivit forskning och utveckling inom ett flertal områden. Främst har det avsett teknikutveckling för ledning, beslutsstöd, krishantering och människors säkerhetsbeteende. Den säkerhetspolitiska forskningen utformas i dialog med Försvarsdepartementet och bedrivs bl.a. i följande program, europeisk säkerhet och transatlantiska relationer, försvar och säkerhet, och OSS samt nordisk säkerhetspolitik. Försvarshögskolan menar att alla forskningsområden vid skolan utom urvalsforskningen har en direkt anknytning till undervisningen på skolan och därmed bidrar till att höja kvaliteten på denna. Den forskning och teknikutveckling som med stöd av , och Försvarshögskolan bedrivits har enligt regeringens bedömning bidragit till att långsiktigt utveckla Försvarsmaktens operativa förmåga och kompetenser. har tillförseln av materiel till det militära försvaret varit betydande, vilket bedöms ge positiva effekter för Försvarsmaktens operativa förmåga. Den materiella tillförselns påverkan på stridskrafternas utveckling redovisas översiktligt i avsnittet 3.8.3.2 Utbildning, planering m.m. Avvecklingsverksamheten bedrivs enligt plan. Den helhetslösning som Försvarsmakten, med stöd från , nu arbetar med är ändamålsenlig och det finns en spårbarhet i den bedrivna verksamheten, från statsmakternas inriktning till genomförd avveckling. Det övergripande målet för internationella försvarsmaterielsamarbete är, att säkerställa att Försvarsmaktens behov av materiel kan tillgodoses i alla situationer, så att Försvarsmakten därigenom kan lösa sina uppgifter.