prop · GQ03100d8 · 2003-04-15 00:00:00 — De största volymförändringarna jämfört med antagandena i budgetpropositionen prognostiseras inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. I budgetpropositionen antogs det att antalet sjukdagar skulle minska med . års första månader har endast en mindre nedgång av antalet dagar med ersättning från sjukförsäkringen kunnat utläsas. I den aktuella beräkningen antas de i avsnitt 4.3 redovisade åtgärderna dock förstärka denna utveckling. Antalet sjukdagar 2004 antas därför ligga kvar på den nivå som förutsattes i budgetpropositionen. Antalet personer med aktivitets- eller sjukersättning 2004 (tidigare benämnt förtidspension) beräknas däremot blir ca 45 000 eller fler än vad som antogs i budgetpropositionen . Den aktuella prognosen innebär att antalet personer med aktivitets- och sjukersättning beräknas öka med 2003 och 2004. Detta innebär att en upprevidering av utgifterna inom utgiftsområde 10 med ca jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn medför högre volymer, till följd av bl. a. fler födda barn, en upprevidering av utgifterna med ca . Lägre efterfrågan på studiebidrag för studier på grund- och gymnasienivå innebär däremot att utgifterna inom utgiftsområde 15 Studiestöd m.m. revideras ned med ca 2004. Sammantaget beräknas ändrade volymer inom regelstyrda system bidra till att utgifterna ökar med ca 2004 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Omslutningen inom det kommunala utjämningssystemet ökar, vilket ökar utgifterna under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och landsting. Eftersom detta inte har någon nettoeffekt på statsbudgeten, föreslås en teknisk justering av utgiftstaket med motsvarande belopp (se avsnitt 4.1). Till följd av riksdagsbeslut (prop. 2002/03:1, bet 2002/03:FiU03, rskr 2002/3:87, 2002/03:88) om utökad skatteväxling, har bidragen till kommunerna ökat med , vilket föranledde en motsvarande teknisk justering av utgiftstaket. Övriga förändringar av de takbegränsade utgifterna Revideringar av ramarna kan också orsakas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av nytillkommen information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens omedelbara kontroll. Dessa revideringar beräknas öka utgifterna med ca i förhållande till budgetpropositionen . Ökade utgifter för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten och för EU-avgiften inom utgiftsområde 27 Avgiften till EG-budgeten utgör tillsammans ca av den totala upprevideringen. Förslaget om att omföra stödet för skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare (, se avsnitt 4.3) till budgetens inkomstsida minskar de takbegränsade utgifterna med jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Statliga myndigheter har vissa möjligheter att fördela sina utgifter över tiden. Medel på ram- och reservationsanslag som inte utnyttjas fullt ut kan sparas till efterföljande år. En myndighet kan också använda tidigare års sparade anslagsmedel som komplement till årets anslag. Myndigheter med ramanslag har också möjligheter att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag om medelstilldelningen ett visst år är otillräcklig. Förskjutningar av användandet av medel redovisas som en för alla ramanslag och reservationsanslag gemensam beräkningspost kallad minskning (eller ökning) av anslagsbehållningar. Denna post ingår i de takbegränsade utgifterna. erhålls en prognos för de takbegränsade utgifterna genom att en beräknad storlek på minskningen av anslagsbehållningarna läggs till utgiftsramarna och ålderspensionssystemets utgifter. Myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskrediter är en osäker faktor i utgiftsberäkningen. Jämfört med bedömningen i budgetpropositionen beräknas förbrukningen av anslagsbehållningar bli ca lägre 2004 och beräknas nu till totalt . Områden med stor prognostiserad förbrukning av anslagsbehållningar är utgiftsområdena 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet och 7 Internationellt bistånd. har tidigare tillkännagivit (bet. 2000/01: FiU16) att regeringen skall återkomma till med utökad jämförande information över tiden vad gäller statsbudgetens utgifter. För att jämföra de takbegränsade utgifterna över tiden redovisas i detta avsnitt de takbegränsade utgifterna per utgiftsområde i miljarder kronor och som andel av de totala takbegränsade utgifterna. Tidsserierna är angivna anslagsstruktur. Genom att utgiftsområdena redovisas i en och samma struktur för åren 19972006 elimineras de skillnader som beror på att anslag kan ha tillhört ett annat utgiftsområde än 2006. Av tabell 6.6 och tabell 6.7 framgår hur resurserna fördelas mellan de olika utgiftsområdena. Skillnader i fördelningen av utgifterna mellan åren kan bero på utgiftsreformer och besparingar, förändrade makroekonomiska förutsättningar, förändrade volymer inom regelstyrda bidragssystem, engångshändelser och tekniska förändringar. Tabell 6.6 har inte rensats för tekniska förändringar som gett upphov till tekniska justeringar av utgiftstaket eller till följd av att betalningsansvaret för vissa utgifter flyttats mellan statsbudgeten och ålderspensionssystemet utanför statsbudgeten (socialförsäkringssektorn ). Förändrad beskattning av vissa transfereringar (som påverkar utgiftsområdesramarna men inte de totala utgifterna på grund av samtidig justering av bidragen till kommunerna) har inte heller beaktats. Sådana förändringar ger upphov till brott i tidsserien. För att underlätta jämförelser över tiden redovisas därför för ikraftträdandeåret större sådana tekniska effekter i fotnoter till tabellen. I tabell 6.7, som visar utgifterna per utgiftsområde som andel av totala takbegränsade utgifter, särredovisas även en för större tekniska förändringar justerad utgiftsandel (i kursiv stil). Justering för teknisk förändring görs i dessa fall för åren före det att förändringen ägde rum, med lika stor relativ andel av de takbegränsade utgifterna som den som gäller för ikraftträdandeåret. De justerade beloppen är approximativa men ger en översiktlig bild av hur fördelningen av utgifterna har förändrats över tiden. De tekniska förändringar som främst påverkat jämförbarheten av de takbegränsade utgifterna är förändringar till följd av ålderspensionsreformen (se prop. 1998/99:1 bilaga 3). Reformen, som trädde i kraft , innebar betydande förändringar i betalningsflödena mellan statsbudgeten, AP-fonden och premiepensionssystemet. Vidare innebar reformen att ramarna påverkades kraftigt för främst utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom samt för ålderspensionssystemet. Ett annat exempel på en redovisningsteknisk skillnad är att arbetsskadefonden redovisades utanför statsbudgeten medan den redovisas på statsbudgeten. Därutöver skall hänsyn tas till att anslagen för förvaltningsändamål ökade till följd av ändrad finansieringsprincip för de statliga avtalsförsäkringarna. Förändringen var saldoneutral men ökade utgifterna för förvaltningsanslagen med totalt . Den ändrade finansieringsprincipen för avtalsförsäkringarna medförde högre utgifter på främst personalintensiva utgiftsområden. genomfördes förändringen i kommunmomssystemet i enlighet med beslut (prop. 2001/02:112, bet. 2001/02:FiU17, rskr 2001/02:296). Förändringen innebar att de avgifter till kommunkontosystemet som kommuner och landsting tidigare betalat in till statsbudgeten upphörde, som statsbidragen till kommunerna minskade med motsvarande belopp. Effekten på statsbudgeten är därför saldoneutral på kort sikt. Förändringen innebär dock att statsbudgetens utgifter minskar med ca 2003 i förhållande till 2002. En justering för denna förändring har därför gjorts i tabell 6.7 för åren . Tabell 6.6 Utgifter 19972006, utfall 19972002, prognos 2003, beräknat 20042006 Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom 2 Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplan., bostadsförsörjning och Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med ansl. Allmänna bidrag till kommuner 6 Avgiften till Europeiska gemenskapen Ålderspensionssystemet vid sidan av SB 8 11999 ökar utgifterna med 41,5 mdkr, varav 24,2 mdkr beror på ändrat finansieringsansvar och 11,4 mdkr beror på ökade statliga ålderspensionsavgifter till följd av ålderspensionsreformen. Vidare ökar utgifterna med 6,0 mdkr till följd av att arbetsskadeförsäkringen lyfts in på statsbudgeten. 2003 ökar utgifterna med 2,9 mdkr när det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopas och ersätts av högre förtidspensioner. 21999 minskar utgifterna med 29,4 mdkr till följd av ändrat finansieringsansvar enligt ålderspensionsreformen och ökar med 0,6 mdkr när delpensioner lyfts in på statsbudgeten. 2003 ökar utgifterna med 16,5 mdkr när den bosättningsbaserade delen av utgifterna av folkpensionerna förs över från ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (7,0 mdkr) och folkpension och pensionstillskott ersätts med en beskattad garantipension (9,5 mdkr) 31999 ökar utgifterna med 4,8 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter införs till följd av ålderspensionsreformen. 41999 ökar utgifterna med 2,7 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter införs till följd av ålderspensionsreformen. 51999 ökar utgifterna med 0,6 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter införs till följd av ålderspensionsreformen. 6Sammantaget sker tekniska förändringar på UO 25 med -4,8 mdkr 2000, -3,0 mdkr 2001, -3,5 mdkr 2002, -8,0 mdkr 2003. Inkomstskattereformerna 20002002 innebär att statsbidragen till kommunerna sänks med 4,8 mdkr 2000, 5 mdkr 2001 och 5,2 mdkr 2002. 2001 höjs statsbidraget med 2 mdkr p.g.a. höjt särskilt grundavdrag till pensionärer. 2002 höjs statsbidraget med 1,8 mdkr p.g.a. höjt grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. sänks statsbidraget 2002 med 0,1 mdkr för att avdragsrätten för fackföreningsavgifter ersätts med en skattereduktion. 2003 sänks statsbidragen i och med att kommunernas skatteinkomster beräknas öka med 9,5 mdkr när ny garantipension införs. Sänkningen 2003 förklaras också av att inkomsterna för kommunerna ökar med 2,9 mdkr i och med att det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopas (se UO10). Vidare höjs statsbidraget 2003 med 4,3 mdkr p.g.a. att skattereduktion för låginkomsttagare ersätts med avdrag. överfördes kommunmomssystemet till statsbudgetens inkomstsida, varvid statsbidragen till kommunerna reduceras med samma belopp ca 31 mdkr, vilket förklarar minskningen i statsbidragen 2003 i förhållande till . Statsbidragen har också justerats ned till följd av grundavdragshöjningen med 2,5 mdkr till följd av skatteväxlingen som förslogs i BP2003. Justeringen är också gjord m.a.a. den utökade skatteväxlingen ( 0,5 mdkr) som beslutade om i (prop. 2002/03:1, bet 2002/03:FiU3, rskr 2002/03:87, 2002/03:88). 7Ingår ej i takbegränsade utgifter. För jämförbarhet anges dock även statsskuldsräntorna som andel av takbegränsade utgifter i tabell 6.7. 81999 ökar utgifterna med 4,6 mdkr som en följd av förändrat finansieringsansvar enligt ålderspensionsreformen (se prop. 1998/99:1 bilaga 3). 2003 minskar utgifterna med 7,0 mdkr när utgifterna för den bosättningsbaserade delen av folkpensionen förs över till statsbudgetens UO 11. 9Till följd av förändrad finansieringsprincip för de statliga avtalsförsäkringarna ökade utgifterna inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet med och inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning med 2000 (se prop. 1999/2000:1). 10Teknisk bedömning av utgiftstak, se avsnitt 4.1. Tabell 6.7 Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter 19972006. Utfall 19972002, prognos 2003 och beräknat 20042006 Procent av takbegränsade utgifter Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten . (Justerat för tekniska förändringar anges i kursiv stil) Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 1 Justerad för teknisk förändring 1 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 2 Justerad för teknisk förändring 2 Ekonomisk trygghet för familj och barn 3 Justerad för teknisk förändring 3 Justerad för teknisk förändring 4 Justerad för teknisk förändring 5 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplan., bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med ansl. Allmänna bidrag till kommuner 6 Justerad för teknisk förändring 6 Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av SB 8 Justerad för teknisk förändring 8 Fotnoter se tabell 6.6. Fördelningen av de takbegränsade utgifterna mellan olika utgiftsområden i tabell 6.7 kan ses som ett uttryck för de politiska prioriteringar som gjorts . Över hälften av utgiftsområdena uppvisar endast en liten eller ingen förändring alls över tiden såvitt avser utgiftsområdets andel av de totala utgifterna under utgiftstaket. De största förändringarna berör transfereringsintensiva utgiftsområden. minskar utgiftsandelen kraftigt för utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande kraftigt, medan utgiftsandelen ökar för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp och utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Till de utgiftsområden som ökar mest hör också utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. varierar de makroekonomiska förutsättningarna. För t.ex. utgiftsområde 13 Arbetsmarknad innebär nedgången i den öppna arbetslösheten, från av arbetskraften till prognostiserade av arbetskraften , väsentligt minskade utgifter. Även utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program minskar kraftigt . Utgifterna kan också förändras mellan åren till följd av förändrade volymer inom vissa regelstyrda system. De största volymförändringarna återfinns inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Både antalet sjukdagar och antalet förtidspensionärer ökar kraftigt . Exempel på engångshändelser som påverkar de takbegränsade utgifterna återfinns under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar där utbetalningen av arealersättning senarelagts och tidigarelagts och . Nedan kommenteras de utgiftsområden som uppvisar de största förändringarna som andel av takbegränsade utgifter . Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet minskar utgifterna för utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna , vilket främst beror på den försvarsomställning som tidigare beslutat om. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgifterna för utgiftsområdet beräknas öka från 1997 till 2006. Som andel av de takbegränsade utgifterna ökar utgiftsområdet . Utgifterna under anslaget 8:1 Biståndsverksamhet har ökat med ca . Utgifterna för biståndsverksamheten beräknas öka med ytterligare ca 2003 2006. Biståndsramen ökar från av BNI av BNI (plus ) 2004. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna för utgiftsområdet beräknas öka med . Som andel av de takbegränsade utgifterna ökar utgifterna . av ökningen förklaras av ökade kostnader för statlig assistansersättning. ökar antalet assistansberättigade med ca 6 000 personer, som det genomsnittliga antalet assistanstimmar ökar per person. Resterande del av ökningen kan huvudsakligen hänföras till ökade utgifter för bidrag till läkemedelsförmånen. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgifterna under anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. (exkl. statliga ålderspensionsavgifter) har ökat med 19972002, främst till följd av högre sjukfrånvaro. Antalet sjukpenningdagar avseende frånvaro längre än har stigit . Även utgifterna under anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar har ökat kraftigt . Antalet förtidspensionärer har ökat från 423 1997 till 487 2002. De förslag som presenteras i denna proposition beräknas, tillsammans med förslagen i regeringens proposition Förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbetslivet (prop 2002/03:89), få en återhållande effekt på utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet . Justerat för tekniska förändringar ökar utgiftsområdets utgifter som andel av de totala utgifterna, med under Antalet sjukpenningdagar 2003 bedöms minska med jämfört med , vilket i allt väsentligt motsvarar regeringens bedömning i budgetpropositionen . av minskningen jämfört med beror på den i denna proposition föreslagna förändringen av sjuklöneperioden från 14 . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Tekniska förändringar medför att utgifterna för Ekonomisk trygghet vid ålderdom varierar kraftigt (se tabell 6.6 not 2). Justerat för tekniska förändringar minskar utgifterna med som andel av de takbegränsade utgifterna. Antalet personer utan ATP minskar stadigt och den genomsnittliga ATP-nivån höjs. Vidare bidrar följsamhetsindexeringen till att de reala pensionerna höjs enligt prognosen. Sammantaget ger detta högre utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten, vilket i sin tur minskar behovet av garantipension och bostadstillägg från statsbudgeten. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgifterna under anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag ökade från 1997 till 2002. Utgiftsökningen förklaras av att barnbidraget successivt har höjts från 1997 till per barn och år . Föräldraförsäkringen ökade med ca . Rensat för införandet av statliga ålderspensionsavgifter förklaras ökningen främst av högre medelersättning och fler ersatta nettodagar i föräldrapenningen. beräknas utgifterna öka med ca . ökar antalet födda barn enligt SCB:s befolkningsprognos. Fler födda barn tillsammans med beslutade reformer, löneutvecklingen och pappornas successivt ökande användning av försäkringen förklarar utgiftsutvecklingen . Utgiftsområdets utgiftsandel beräknas öka . Utgifterna under anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd m.m. samt anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning (exkl. statliga ålderspensionsavgifter) har minskat med ca 1997 2002. Antalet öppet arbetslösa har minskat från 342 000 personer 1997 till 177 000 personer 2002. Antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program har minskat med 74 000 personer från 191 000 personer 1997 till 117 000 personer 2002. Justerat för tekniska förändringar minskar utgiftsområdets utgifter som andel av de totala utgifterna . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgifterna ökar kraftigt från 1997 till 2006, varför utgiftsområdets andel av de samlade utgifterna ökar med . Flera stora reformer genomförs . Bland annat infördes maxtaxa inom barnomsorgen 2002 och en satsning görs på fler lärare och specialister i skolan genom ett bidrag till personalförstärkning i skolan. Ökningen förklaras vidare av en utbyggnad av universitets- och högskoleutbildning samt forskning. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgifterna under anslaget 31:2 Räntebidrag m.m. har minskat från 1997 till 2002 till följd av tidigare beslutade förändringar av systemet och lägre räntor. Utgifterna under anslaget 22:1 Bostadsbidrag har sjunkit med till 2002. Som andel av de takbegränsade utgifterna minskar utgiftsområdet med . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Justerat för tekniska förändringar ökar utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna . De högre utgifterna beror främst på de förstärkningar av statsbidragen som införts och som syftar till att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen och minska behovet av att höja kommunalskatterna. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna för Räntor på statsskulden har sjunkit från 1997 till 67,3 miljarder Utgifterna beräknas minska till 2006. Den kraftiga utgiftsminskningen beror i huvudsak på lägre räntenivåer och minskad statsskuld. förfaller lån som löper till en relativt hög kupongränta. Dessa lån ersätts successivt med nya lån som löper till en lägre ränta. Regeringen strävar efter att verksamheter som tillhör ett visst politikområde också skall tillhöra ett och samma utgiftsområde. ekonomiska vårproposition aviserade därför regeringen förslag om ändringar av ändamål och verksamheter som skall innefattas i vissa utgiftsområden. I syfte att ytterligare anpassa indelningen i politikområden till arbetsformer lämnar regeringen därför förslaget att de ändamål och verksamheter som finansieras 6.4Byte av vissa verksamheters med anslaget 37:1 IT-infrastruktur: Regionala utgiftsområdestillhörighet m.m. transportnät m.m. överförs till utgiftsområde 22 Regeringens förslag: Utgiftsområde 19 ändrar namn till Regional utveckling. De ändamål och verksamheter som finansieras med anslaget 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. överförs till utgiftsområde 22 Kommunikationer. Skälen för regeringens förslag: har beslutat i enlighet med förslagen i propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Den nya regionala utvecklingspolitiken gäller . I linje med den nya politikens inriktning anser regeringen att utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling bör byta namn till Regional utveckling. Förslaget medför ändringar i riksdagsordningen (se avsnitt 3.1). Dessa förslag kommer att tillämpas från och med budgetpropositionen 2004. I de preliminära utgiftsramarna för åren 20042006 som ingår i denna proposition har de föreslagna förändringarna inte beaktats. Tabell 6.8 Konsekvenser för ramarna för berörda utgiftsområden UO19 Regional utjämning och utveckling Sammanställning av politikområden i budgetpropositionen (målen avser innevarande år). Tabell 6.9 Politikområden (nummer, namn) i budgetpropositionen samt mål Folkstyrelsen skall värnas och fördjupas. Ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de En effektiv statsförvaltning som i sin helhet kännetecknas av hög produktivitet, god kvalitet och bra service till nytta för beslutsfattare, medborgare och näringsliv. 2 Finansiella system och tillsyn Det finansiella systemet skall dels vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd, dels att tillsynen skall bedrivas effektivt, dels att kostnaderna för statsskulden långsiktigt minimeras som risken beaktas och att statens finansförvaltning bedrivs effektivt. 3 Skatt, tull och exekution Eftersträvade skatte-, tull- och avgiftsintäkter skall säkerställas på ett rättssäkert och ekonomiskt effektivt sätt som enkelhet skall eftersträvas och brottslighet motarbetas. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättstrygghet och Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Verksamheten skall utgå från ett I detta ligger bl.a. att förkorta tiden från brottsanmälan till dom och straffverkställighet. 5 Utrikes- och säkerhetspolitik Säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. Bidra till att bevara fred och självständighet. 7 Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar Minska risken för och konsekvenserna av olyckor och svåra påfrestningar på samhället i fred och att minska lidande och skadeverkningar av olyckor och katastrofer i andra länder. Att höja de fattiga folkens levnadsnivå. Samverkande för detta är att bidra till: - resurstillväxt, - ekonomisk och politisk självständighet, - ekonomisk och social utjämning, - demokratisk samhällsutveckling, - en framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön, - jämställdhet mellan kvinnor och män. Främja en hållbar utveckling, fördjupad integration och partnerskap i