prop · GR0337 · 2003-11-26 00:00:00 — upprättade en arbetsgrupp inom ett förslag om hur rådets direktiv /51/EG av om komplettering av bestämmelserna i artikel 26 i konventionen om tillämpning av av (EGT L 187, 10.7.2001, s. 45), kan genomföras (Ds 2001:74). Förslaget har remissbehandlats . Arbetsgruppen föreslog bl.a. att det i utlänningslagen införs en skyldighet för transportörer att kontrollera att en utlänning har pass och andra tillstånd som krävs för att resa in i landet. Enligt förslaget skall transportörer som inte uppfyller sin kontrollskyldighet betala en särskild avgift, om utlänningen sedan avvisas för att han eller hon saknar erforderliga handlingar. I detta sammanhang kan noteras att har ingått bilaterala åter- tagandeavtal med , , , , , , , , , och samt . Förhandlingar slutfördes med och med . Dessa avtal kommer att träda i kraft /2004. Vidare har utarbetat en informell överenskommelse med rörande återvändande av bosniska medborgare som innehar utgångna hemlandspass eller identitetskort och som önskar återvända självmant till hemlandet. inleddes en dialog mellan och angående praktiskt samarbete för att identifiera dokumentlösa ryska medborgare som saknar uppehållstillstånd i och som skall återvända till . Dialogen har resulterat i ett protokoll om samarbete mellan och rörande bl.a. dokumentation av ryska medborgare. Protokollet omfattar t.ex. rutiner för att fastställa identitet och medborgarskap samt utfärdande av resedokument vid verkställighet. 1.13Personkontroll vid yttre gräns och inre utlänningskontroll beslutade regeringen att tillsätta en utredning (Ju 2003:07) om personkontroll vid yttre gräns och inre utlänningskontroll (Dir. 2003:83). Utredaren skall bedöma vissa konsekvenser av Skr. 2003/04:37 operativa inträde i . I utredningens uppdrag ingår bland annat att se över dels nuvarande kontrollåtgärder ur ett migrationsperspektiv, dels nuvarande regler för den inre utlännings- kontrollen. Uppdraget skall enligt direktiven redovisas . 1.14Sekretess vid utlandsmyndigheterna m.m. Utredningen om sekretess hos utlandsmyndigheterna m.m. (Dir. 2000:82) har i sitt betänkande Utlandsmyndigheternas medverkan i utlänningsärenden m.m. (SOU 2001:110) bl.a. behandlat vissa frågor om tillsynen och behandlingen av utlänningar som hålls i förvar. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett förslag till ändring av den bestämmelse i utlänningslagen som reglerar ansvaret för förvarstagna personer. Genom den föreslagna ändringen klargörs att har ansvaret för förvarstagna personer också när dessa tillfälligt vistas utanför förvarslokalen. Därutöver har regeringen för avsikt att, inom ramen för den översyn av sekretess- lagstiftningen som sker fortlöpande, föreslå en komplettering av de nuvarande bestämmelserna avseende sekretessen för vissa uppgifter hos bl.a. utlandsmyndigheterna. Frågan bereds inom . Den planerade ändringen innebär att sekretessbestämmelsen till skydd för enskild utlänning förtydligas så att det klart framgår att bestämmelsen också gäller hos en myndighet som lämnar biträde i verksamhet för kontroll över utlänningar och i ärenden om svenskt medborgarskap. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att kartlägga behandlingen av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen (Dir. 2001:108). Den särskilde utredaren har haft i uppdrag att kartlägga behandlingen av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskaps- lagstiftningen och därigenom granska gällande regelsystem och föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som behövs för att den rättsliga regleringen skall vara anpassad till personuppgiftslagen. I betänkandet Utlänningsdatalag (SOU 2003:40) föreslår utredaren att behandlingen av personuppgifter i denna verksamhet författningsregleras i en ny lag, utlänningsdatalagen, som är anpassad till personuppgiftslagen och dataskyddsdirektivet (direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter). Lagen skall ersätta den nu gällande förordningen (2001:720) om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgar- skapslagstiftningen. I betänkandet finns även förslag till ändring i bl.a. sekretesslagen som innebär att en sekretessbrytande uppgiftsskyldighet införs mellan vissa myndigheter, förslag till ändring i utlänningslagen och lagen om svenskt medborgarskap samt förslag till ny Skr. 2003/04:37 utlänningsdataförordning. Syftet med lagstiftningen är att skydda den enskilde mot otillbörliga intrång i den personliga integriteten som det finns en rimlig avvägning mellan enskildas anspråk på integritetsskydd och samhälls- intresset av att myndigheterna inom verksamhetsområdet skall kunna använda modern informationsteknik vid fullgörandet av sina uppgifter. Lagen skall vara teknikoberoende och skall därmed inte hämma en framtida övergång till fullständig elektronisk ärendehantering inom myndigheterna. Regeringen bemyndigade migrationsministern att tillkalla ett råd för flykting- och invandringsfrågor (UD1997:A). Syftet var att etablera en informell mötesplats för ett informationsutbyte mellan representanter från regeringen och det civila samhället. består rådet av ledamöter från 16 organisationer och föreningar som på olika sätt representerar flyktingar och migranter eller arbetar med flykting- och invandringsfrågor. har detta forum prioriterats och sammankallades rådet fem gånger för att bl.a. diskutera frågor kring återvändande och återvandring samt barn i asylprocessen. EU-referensgrupp för asyl- och migrationsfrågor Ett samarbete liknande sker mellan Utrikes- departementets enhet för migration och asylpolitik (MAP) och företrädare för utlänningsmyndigheterna samt ett tiotal frivillig- organisationer som representerar flyktingar och asylsökande. Två till fyra gånger per halvår sammanträder för rättsliga och inrikes frågor (RIF) då bl.a. migration och asylpolitiska frågor behandlas. Inför varje sådant möte inbjuds referensgruppen och informeras om dagordningen, det svenska förhandlingsläget och de svenska positionerna. Rådet för migrations- och asylpolitiska barnfrågor Regeringen bemyndigade migrationsministern att tillkalla ett råd för migrations- och asylpolitiska barnfrågor (UD2003:B). Rådet skall vara ett organ för samråd och informationsutbyte om barn- frågor inom det migrations- och asylpolitiska området. Till ledamöter har utsetts företrädare med särskild kompetens i dessa frågor från bl.a. , barn- och ungdomspsykiatrin, samt utlänningsmyndigheterna. Rådets ordförande är migrationsminister Regeringen verkar för utvecklandet av en EU-politik som beaktar svenska intressen av en stark och fungerande yttre gränskontroll och i görligaste mån gemensamma bestämmelser om asyl och migration. Ur svensk synvinkel är det också av stor vikt att en EU-politik på asyl- och migrationsområdet utformas utifrån ett helhetsperspektiv som beaktar även andra politikområden. När Amsterdamfördraget trädde i kraft blev asyl- och migrationsfrågorna en del av gemenskapsrätten. Vid toppmötet i enades EU:s stats- och regeringschefer om att ge ytterligare prioritet åt arbetet med att harmonisera asyl- och migrationspolitiken och upprättade en färdplan för det kommande arbetet. Enligt slutsatserna i skulle arbetet fokusera på: partnerskap med ursprungsländerna, ett gemensamt europeiskt asylsystem, rättvis behandling av medborgare i tredje land och hantering av migrationsströmmar. Enligt skall större delen av det nödvändiga harmoniseringsarbetet vara klart från Amsterdamfördragets ikraftträdande, dvs. Därför pågår just nu ett omfattande arbete inom EU för att utveckla gemensamma regler och miniminormer på asyl- och invandringsområdet. Målet är att upprätta ett gemensamt asyl- och migrationssystem som skall säkerställa en hög och jämn skyddsnivå för flyktingar och andra i behov av internationellt skydd inom hela unionen. Kommissionen har presenterat samtliga förslag till de rättsakter som fördraget föreskriver och endast två rättsakter inom asylområdet kvarstår nu att slutförhandla, nämligen skyddsgrunds- direktivet och asylprocedursdirektivet (se avsnitt 2.2). Inom ramen för om EU:s framtid som påbörjades diskuteras vissa frågor med anknytning till asyl- och migrationspolitik (se avsnitt 2.9). Fri rörlighet för EU-medborgare påbörjades förhandlingarna om ett direktiv rörande unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (KOM(2001)257 slutlig). Förslaget har till syfte att förenkla och vidareutveckla rätten till fri rörlighet genom att ersätta nio befintliga direktiv och två förordningar. Grundprincipen är att unionsmedborgarna skall kunna röra sig fritt mellan medlemsstaterna på ungefär samma villkor som när medlems- staters medborgare förflyttar sig och byter bostad eller arbetsplats i de egna länderna. En politisk överenskommelse träffades om direktivet . Direktivet förväntas kunna antas . Rådets direktiv /86/EG av om rätt till familjeåterförening (EUT L 251, 3.10.2003, s. 12) ger make/maka och minderåriga barn en principiell rätt till familjeåterförening. För övriga anhöriga finns inga bindande regler, utan det lämnas åt varje medlemsstat att avgöra i vilken mån dessa skall beviljas återförening (se avsnitt 1.3). Bestämmelserna skall vara genomförda i nationell rätt . Varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares rättsliga ställning träffades en politisk överenskommelse mellan EU:s medlemsstater om ett direktiv om varaktigt bosatta tredjelands- medborgares rättsliga ställning (KOM(2001)127 slutlig, slutförhandlad version 10501/03 MIGR 48). Direktivet väntas antas . Direktivet syftar till att ge tredjelandsmedborgare som varit bosatta i en medlemsstat en rättslig ställning som under vissa förutsättningar ger rätt till bl.a. bosättning i en annan medlemsstat. Denna särskilda status kommer för i bosatta tredjelandsmedborgare att innebära ett komplement till dagens permanenta uppehållstillstånd och svenska medborgarskap. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om miniminormer för när medborgare i tredje land och statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd (KOM(2001)510 slutlig). Från svensk sida har framhållits vikten av att icke-statlig förföljelse liksom förföljelse på grund av kön och sexuell läggning inkluderas i flyktingbegreppet. har vidare ansett det viktigt att flyktingar och alternativt skyddsbehövande, i så stor utsträckning som möjligt, tillerkänns samma rättigheter i alla medlemsstater. Enligt slutsatserna från i skulle direktivet vara antaget senast före utgången av . Vid Europeiska rådets möte i förlängdes tidsfristen och direktivet skall nu vara antaget före utgången av . presenterade kommissionen ett reviderat förslag till direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus (KOM(2002)326 slutlig). Syftet med förslaget är att fastställa miniminormer för medlems- Skr. 2003/04:37 staterna vad gäller förfarandet för att bevilja eller återkalla flyktingstatus, från det att en asylansökan lämnats in till det att beslut fattats. Förslaget innehåller också miniminormer för överklagandeprocessen. Enligt slutsatserna från Europeiska rådets möte i skall förslaget antas före utgången av . 2.3Högnivågruppen för asyl och migration (HLWG) Rådet inrättade Högnivågruppen för asyl och migration (HLWG) med uppgift att skapa en integrerad gemenskaps- strategi för EU:s samarbete med tredjeländer. Ett för verksamheten överordnat mål är att utveckla samarbetet med tredjeländer så att dessa blir mindre attraktiva som transitländer i och med att ländernas egen kapacitet att hantera migrationsströmmarna förbättras. Svensk migrationspolitik utgår i allt högre grad från ett helhetsperspektiv där migrationspolitiken ses integrerad med utrikes-, säkerhets-, handels- och biståndspolitiken. Ur ett svenskt perspektiv är arbetet inom HLWG således helt i linje med helhetssynen i den svenska asyl- och migrationspolitiken och utgör ett värdefullt komplement till EU:s övriga instrument. I slutsatserna från det Europeiska rådets möte i fastslogs att migrationspolitiken tydligare skall integreras i gemenskapens yttre förbindelser. Kommissionen har föreslagit att skall anslås fram för det slag av samarbete som är föremål för gruppens intresse. Den rättsliga grund som närmare skall reglera hur dessa medel skall användas förhandlas i gruppen för att senare antas av rådet. Arbetet med att öka harmoniseringen av viseringspolitiken inom EU och Schengenstaterna fortsätter. Viseringspolitiken är ett av de områden där harmoniseringsarbetet gått fortast. har ett stort antal rättsakter antagits. Dessa har i huvudsak syftat till att underlätta viseringsförfarandet för vissa grupper samt att harmonisera, förtydliga och modernisera reglerna i de gemensamma konsulära anvisningarna. Exempelvis har beslut fattats om att möjliggöra utfärdande av gruppviseringar för sjömän vid gränsen och att förenkla viserings- ansökningar och utfärdande av visering för medlemmar i den olympiska familjen som deltar i i . Särskilda transiteringsdokument har tagits fram för att underlätta för medborgare i tredje land som måste passera genom en eller flera medlemsstaters territorium för att resa mellan två delar av sitt eget land som inte är geografiskt samman- hängande. Detta avser i dagens läge transitering till och från den ryska enklaven . Beslut har också fattats om ändring av de avgifter som tas ut i samband med en visering. har följande rättsakter antagits: -Rådets förordning 2003/415/EG av om utfärdande av viseringar vid gränsen, inbegripet till sjömän i transit (EUT L 64, , s. 1), -Rådets förordning 2003/453/EG av om ändring i förordningen 539/2001/EG över vilka länders medborgare som måste ha visering vid inresa i medlemsstaterna och vilka som är befriade från detta krav (EUT L 69, , s. 10), -Kommissionens meddelande med anledning av rådets förordning om ändring av 539/2001/EG (EUT C 68, 21.3.2003, s. 2), -Rådets förordning 2003/693/EG av om införande av ett särskilt dokument för förenklad transitering (FTD) och ett dokument för förenklad järnvägstransitering (FRTD) och om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna och den gemensamma handboken (EUT L 99, , s. 8), -Rådets förordning 2003/694/EG av om enhetlig utformning av dokumenten FTD och FRTD (EUT L 99, , s. 15), -Rådets beslut /454/EG av om ändring av bilaga 12 till de gemensamma konsulära anvisningarna och bilaga 14 a till den gemensamma handboken vad gäller viseringsavgifter (EUT L 152, 20.6.2003, s. 82) -Rådets förordning 2003/1295/EG av om åtgärder för att förenkla viseringsansökningar och utfärdande av visering för de medlemmar i den olympiska familjen som deltar i eller 2004 i (EUT L 183, 22.7.2003, s. 1), -Rådets beslut /585/EG av om ändring av bilaga 2 förteckning A till de gemensamma konsulära anvisningarna och bilaga 5 förteckning A till den gemensamma handboken vad gäller viseringskrav för innehavare av pakistanska diplomatpass (EUT L 198, , s. 13). Inom ramen för har lagt fram ett förslag om ett utökat samarbete vad gäller s.k. Schengenrepresentation. kan en medlemsstat utfärda viseringar för en annan medlemsstats räkning under förutsättning att den andra medlemsstaten inte har någon utlandsmyndighet på den aktuella orten. Förslaget från syftar till att möjliggöra att en medlemsstat representerar en annan medlemsstat trots att den andra medlemsstaten har en utlandsmyndighet på orten. stödjer detta förslag som bl.a. skulle innebära positiva effekter för öppnandet av en svensk och finsk ambassad i med ett nära svensk-finskt samarbete för konsulära ärenden och migrationsfrågor. I slutsatserna från de Europeiska råden i Laeken och i betonades vikten av att inrätta ett gemensamt europeiskt system för utbyte av viseringsinformation (VIS). Kommissionen har lagt fram en genomförbarhetsstudie och har av rådet uppmanats att fortsätta sitt förberedande arbete med utvecklingen av VIS. Rådet förväntas ge de nödvändiga politiska riktlinjerna för de grundläggande delarna av VIS senast . Häri ingår även den finansiella delen, strategin för att genomföra systemet samt valet av biometriska data att ingå i informationsutbytet. Åtgärder mot olaglig invandring antog rådet en handlingsplan mot olaglig invandring och människohandel (EGT C 142, s. 23). Handlingsplanen är om- fattande och täcker en rad delmoment såsom viseringspolitik, informationsutbyte, förebyggande åtgärder, åtgärder vid gränskontroll samt återvändandepolitik. Frågan om olaglig invandring samt unionens eftersläpningar i förhållande till målsättningarna från Europeiska rådets möte i uppmärksammades vid i och frågorna fick förnyat politiskt stöd. Vid Europeiska rådets möte i bekräftades att migrationsfrågorna, som återtagandeavtal, biometrisk information samt förhållandet mellan laglig och olaglig migration, har högsta politiska prioritet. För att effektivisera arbetet med verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut är det viktigt med ett väl fungerande samarbete mellan EU:s medlemsstater. Det är också angeläget med ett nära samarbete med ursprungs- och transitländerna. träffades en politisk överenskommelse om ett direktiv om stödåtgärder vid återsändande med flyg (10503/03 MIGR 50 COMIX 386). Direktivet syftar till att göra förfarandet inklusive stödåtgärder vid återsändande med flyg över transitstater i EU enhetligt. Om ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut föreligger är det viktigt att det inte möter några praktiska svårigheter att verkställa beslutet. Vidare innebär direktivet att samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter kommer att intensifieras. har under sitt ordförandeskap tagit initiativ till ytterligare ett direktiv motsvarande det ovan nämnda transiteringsdirektivet. Direktivet reglerar praktiska frågor i samband med transit på medlems- staternas territorium land- eller sjövägen. Kommissionens arbete med att förhandla återtagandeavtal för gemenskapens räkning har fortsatt. I ett återtagandeavtal fastställs vilka procedurer och kriterier som skall gälla för att den ena parten skall återta en person som vistas utan tillstånd på den andra partens territorium. Kommissionen har fått mandat av rådet att förhandla med , , , , , , , , , och . Arbetet med förhandlingarna har dragit ut . har endast förhandlingarna med , och slutförts. arbetar för att kommissionens förhandlingar om återtagandeavtal skall slutföras. Vidare bör nya stater identifieras som kan vara av intresse för återtagandeavtal. En handlingsplan för en framtida integrerad förvaltning av medlems- staternas yttre gränser antogs av rådet (10019/02 58 COMIX 398). Handlingsplanen innehåller en rad åtgärder för Skr. 2003/04:37 att fördjupa och utveckla gränssamarbetet, bl.a. genom gemensamma insatser och pilotprojekt, gemensam utbildning och riskanalys samt genom inrättandet av ett nätverk av sambandsmän för invandring. Vid Europeiska rådets möte i betonades vikten av enhetlighet och kontinuitet i gemenskapsåtgärderna för att få till stånd en effektivare förvaltning av EU-staternas yttre gränser. Vidare betonades behovet av att påskynda arbetet med att skapa ett nätverk av sambandsmän i tredjeland före utgången av . Vid Europeiska rådets möte i diskuterades ett förslag från kommissionen om att upprätta en mellanstatlig gränskontrollbyrå. välkomnade förslaget och uttryckte sin önskan att en politisk överenskommelse fattas . tillställde ett brev rörande nya metoder för att ge internationellt skydd. Detta brev innehöll det sedermera omdebatterade förslaget att inrätta skydds- zoner i de asylsökandes närområde samt i transitområden, men också förslag som tog fasta på nödvändigheten att medelst t.ex. bistånd angripa flyktorsaker och att öka skyddet i närområdet genom bl.a. en förbättring av UNHCR:s kapacitet att snabbt reagera på plötsliga förflyttningar. Vid Europeiska rådets möte i , noterades det brittiska förslaget. Kommissionen fick i uppdrag att studera de nya idéerna tillsammans med bl.a. FN:s flyktingkommissarie () samt att vid i presentera sina slutsatser i en rapport. Vid rådsmötet presenterade kommissionen meddelandet Mer tillgängliga, rättvisa och väladministrerade asylsystem (KOM(2003)315). tog då kraftigt avstånd från väsentliga delar i kommissionens meddelande, framför allt från tankarna på att asylsökande skall sändas till transitcentra i närheten av EU:s yttre gräns eller till regionala skyddszoner, för att där få sin ansökan behandlad. Regeringen välkomnade de delar i meddelandet som syftar till att stärka UNHCR, att stärka skyddet för flyktingar i ursprungsregionerna och att på EU-nivå öka vidarebosättning av flyktingar och andra skydds- behövande. Vid Europeiska rådets möte i noterades ovan nämnda meddelande och rådet inbjöd vidare kommissionen att, , presentera en rapport om hur skyddsbehövande personer kan beredas skydd i EU på ett mer ordnat sätt, dvs. för att undvika olaglig inresa och smuggling. Kommissionen skall vidare, i samråd med UNHCR och berörda stater, utreda på vilket sätt skydd bättre kan beredas i de skyddsbehövandes närområde. Framtidskonventets förslag till en . framlade Europeiska konventet sitt förslag till konstitutionellt fördrag för EU. Förslaget innebär bland annat en övergång till beslut med kvalificerad majoritet inom asyl- och migrationsområdet. En regeringskonferens startade med uppgift att slutförhandla konstitutionen. Regeringen har i skrivelse (Skr. 2003/04:13) till redovisat sina utgångspunkter inför regeringskonferensen. 3 Prövning av uppehållstillstånd i m.m. Antalet asylsökande till har ökat . uppgick antalet asylsökande till 16 303 personer. Motsvarande antal för var 23 515 och sökte 33 016 personer asyl i . januarioktober 2003 har sammanlagt 26 511 personer sökt asyl vilket motsvarar i genomsnitt 603 asylsökande eller 31 331 på årsbasis. Ökningen av antalet asylsökande kan till största delen härledas till länder i utanför EU och . Ansökningarna från det forna har ökat kraftigt, främst från och men också från bl.a. och . Den största enskilda gruppen asylsökande () kommer från och . I tabellen nedan redovisas de tio största grupperna av asylsökande i och antalet beviljade uppehållstillstånd under perioden 2000oktober 2003. Asylsökande som reser in får i många fall inte sina ansökningar prövade därpå. De beslut som fattas under ett visst år kan därför inte direkt jämföras med antalet asylsökande . Asylsökande och beviljade uppehållstillstånd efter medborgarskap perioden 2000oktober 2003. Beslut angående konventionsflyktingar, skyddsbehövande i övrigt samt humanitära skäl. har antalet asylsökande från minskat. ansökte 449 personer från om asyl i , vilket kan jämföras med 156 personer . Statistiken från visar att antalet asylsökande från har ökat avsevärt . ansökte 340 personer från om asyl medan det genomsnittliga antalet ansökningar för var 164 . Denna grupp har också ökat i och i men minskat i övriga EU-stater. I europeisk jämförelse tillhör de länder som haft störst ökning Skr. 2003/04:37 av antalet asylsökande . Till denna grupp hör även bl.a. , , och . i förhållande till folkmängd tar emot 3,7 asylansökningar per 1 000 invånare, vilket är något mindre än motsvarande siffra i och men betydligt över EU-genomsnittet. har det totala antalet asylansökningar i EU samt och uppgått till omkring 400 000 . Detta innebär en ökning jämfört med mitten av då genomsnittet uppgick till ca 300 000 . Antalet sökande är dock fortfarande betydligt lägre än , då nära 700 000 asylsökande kom till EU, och i samband med konflikterna på . Asylansökningar till EU:s medlemsstater, blivande medlemsstater samt och , perioden 2000juli 2003 '01'02 (%) per 1000 inv. -23,4 -52,5 26 585(1) 6 000(2) -24,3 -42,7 -34,9 -19,4 163 135(3) -1,7 -41,0 -25,0 -53,5 -53,1 -32,9 Källor: UNHCR och svenska utlandsmyndigheter (1)Januarijuni 2003