prop · GR0334 · 2003-11-19 00:00:00 — () är en central, avgiftsfinansierad förvaltningsmyndighet vars huvudsakliga uppgift är att bevilja patent, registrera varumärken och mönster samt registrera aktiebolag, handels- bolag, enskilda näringsidkare, ekonomiska föreningar, utländska filialer, banker och försäkringsföretag och andra företagsformer där registrering krävs. Myndigheten leds av en generaldirektör och har en styrelse med begränsat ansvar. Organisatoriskt är PRV:s verksamhet uppdelad på fyra avdelningar, som är belägna på tre orter: patentavdelningen och uppdrags- och serviceavdelningen i , varumärkesavdelningen i och bolagsavdelningen i . Verksledningen är placerad i . Myndigheten har ungefär 950 anställda, varav nästan hälften arbetar vid bolagsavdelningen. gjorde på uppdrag av regeringen en översyn av PRV:s verksamhet, främst avseende ärende- processer, lednings- och styrformer samt ekonomi. Bakgrunden var att handläggningstiderna vid varumärkes- och bolagsavdelningarna var allt- för långa och att myndighetens ekonomi inte var i balans, vilket hade påverkat kunderna negativt. SoftCares slutsats var att PRV sett som en helhet fungerar dåligt eftersom den gemensamma visionen har blivit otydlig för många medarbetare, verksamhetssynergierna är små och minskande, bolagsavdelningen har utvecklat en från den övriga verksam- heten skild och självständig kultur, styrningen har varit svag och den centrala ledningsgruppen fungerar dåligt. SoftCare förordade därför att PRV delas i två myndigheter ett Bolagsverk eller Registrerings- verk med säte i och ett Patentverk med säte i . I vilket verk varumärkesavdelningen skulle ingå tog inte SoftCare ställ- ning till. Vårt uppdrag är att närmare överväga de frågor som har aktualiserats i SoftCares rapport. Huvudfrågan är om PRV skall delas upp i flera myndigheter eller ombildas på annat sätt. Vi skall utreda om en delning av PRV löser problemen avseende handläggningstider, ekonomi och styrning eller på annat sätt skapar bättre förutsättningar för de olika verk- samheterna att fungera, till bättre överblick av verksamheterna och till en effektivare ledning av dessa. I uppdraget ingår även att analysera hur en styrelse- eller insynsfunktion bör se ut. Det finns tydliga skillnader mellan den verksamhet som bedrivs vid PRV:s patent- och varumärkesavdelningar respektive bolagsavdelning i framför allt fem hänseenden ärendevolym, handläggningstider, kunder, personal och omvärldskontakter. Antalet inkomna ärenden till bolagsavdelningen är nästan tio gånger större än det antal ärenden som patent- och varumärkes- avdelningarna tillsammans får in. Bolagsavdelningen har också krav på sig att expediera besked inom mycket korta tidsfrister ofta högst en eller från det att ett ärende kommer in till avdelningen. Detta skall jämföras med att det vanligtvis tar att få ett patent beviljat och inte sällan att få ett varumärke registrerat. Merparten av kunderna vid patent- och varumärkesavdelningarna före- träds av ombud vid patentbyråer medan bolagsavdelningens kunder ofta sköter kontakten med avdelningen själva eller genom sin revisor. Patent- avdelningens handläggare består huvudsakligen av civilingenjörer, som rekryteras från den nationella arbetsmarknaden. Handläggarna vid bolagsavdelningen behöver sällan ha eftergymnasial utbildning och kan därför i stor utsträckning rekryteras regionalt. Slutligen är bolags- avdelningen involverad i ett flertal projekt på nationell basis, medan patent- och varumärkesavdelningarna är involverade i internationella projekt och arbetsgrupper. Det enda område inom PRV där det finns synergier är mellan varu- märkesavdelningens handläggning av varumärkesärenden och bolags- avdelningens handläggning av firmaärenden. Eftersom den formella och materiella prövningen av dessa ärenden är likartad skulle ett samarbete kunna få positiva effekter genom att praxis vid avdelningarna blir lik- artad, kompetensen hos handläggarna höjs och det ges möjlighet till resursutjämning vid behov. Något annat samarbete än praxismöten en eller har dock inte förekommit. En europeisk utblick visar att flertalet länder i har uppdragit åt en myndighet ett patentkontor att ha hand om patent-, varumärkes- och mönsterskyddsärenden. Registrering av företagsuppgifter handhas av en särskild myndighet eller av lokala handelskamrar eller domstolar. Det är endast som i likhet med har en gemensam organisation för patent, varumärken, mönster och registrering av före- tagsuppgifter. Verksledningens svårigheter att styra PRV beror enligt vår bedömning huvudsakligen på att verksamheterna är av väsentligt skild natur. Detta är också skälet till att en särskild kultur har växt fram vid bolags- avdelningen. Kulturen har förstärkts av det geografiska avståndet mellan bolagsavdelningen och verksledningen. Problemen med styrning har på- verkat kunderna negativt i form av dålig ekonomi, vilket har föranlett bolagsavdelningen att höja sina avgifter, och av långa handläggningstider vid såväl bolagsavdelningen som varumärkesavdelningen. För att råda bot på problemen med ledning och styrning har vi övervägt två huvudalternativ för PRV:s framtida organisation. 1.PRV förblir en sammanhållen myndighet men med avsevärt förstärkt styrning och ledning. Detta sker genom att en överdirektör tillsätts i och styrelsen får fullt ansvar. 2.PRV delas upp i ett Bolagsverk och ett Patentverk. Vart och ett av dessa verk har en generaldirektör och leds av en styrelse med fullt ansvar. Fördelarna med att låta PRV förbli en sammanhållen myndighet, men vars styrning och ledning förstärks i avsevärd grad, är framför allt följande. Styrningen över bolagsavdelningen stärks till en lägre kostnad jämfört med alternativet att dela PRV i två myndigheter. Personalen behöver endast förstärkas på så sätt att avdelnings- chefen ersätts med en överdirektör. Genom att styrelsen får fullt ansvar blir det lättare att attrahera personer med gedigen näringslivserfarenhet som ledamöter och nyttiggöra deras kompetens i verksamheten. Kundernas behov kan därigenom fångas upp på ett tidigt stadium. Erfarenhetsmässigt medför ett större ansvar mer engagerade styrelseledamöter, en förstärkt ledningsauktoritet, ökad fokusering på strategiska frågor och en allmän kvalitetshöjning av styrelsearbetet. Varumärkes- och firmarätten förblir samlad i en och samma myndighet, vilket skapar möjlighet för likartad praxis vid varu- märkes- respektive bolagsavdelningen, erfarenhetsutbyte mellan handläggarna och möjlighet till resursutjämning vid behov. Nackdelarna med att låta PRV förbli en sammanhållen myndighet, men vars styrning och ledning förstärks i avsevärd grad, är framför allt följande. Det är inte säkert att den kultur som har vuxit fram i verkligen kommer att försvinna. Överdirektören skall vara verks- ledningens förlängda arm i , men det kan vara svårt att arbeta i riktning mot en ökad central styrning om kulturen på orten är tillräckligt fast rotad. Modellen medför kvarstående långa beslutsvägar eftersom den centrala verksledningen finns i . Fördelarna med att dela PRV i två verk, vilka båda skall ha en general- direktör och ledas av en styrelse, är framför allt följande. Genom att bolagsavdelningen blir en självständig myndighet bedöms styrnings- och ledningsproblemen försvinna. Möjlighet ges till lokala lösningar, kortare beslutsvägar och därigenom för- höjd effektivitet, vilket kommer kunderna till nytta. Medarbetarna kommer närmare besluten och får större möjligheter att påverka verksamheten, vilket bör resultera i en bättre kundservice. Bolagsavdelningen får en organisation som liknar den i de övriga EU-länderna, där en särskild myndighet har hand om bolags- registrering. Fördelarna med styrelsen blir desamma som i alternativ (1). 2003/04:34 De nackdelar som vi har funnit med förslaget att dela PRV i två myndig- Bilaga 1 heter är framför allt följande. Varumärkes- och firmaärendena splittras mellan två myndigheter. Det skall dock noteras att de synergier, som finns mellan dessa ärendetyper, inte har utnyttjats särskilt effektivt. Förslaget medför högre kostnader jämfört med alternativ (1) efter- som bl.a. två ledningsorganisationer kommer att finnas, en i varje myndighet. Skillnaderna i verksamhetshänseende är så stora att det enligt vår uppfattning inte längre finns skäl att behålla PRV:s verksamheter samlade. Vi föreslår därför att PRV delas i enlighet med alternativ (2). Genom den föreslagna delningen kan verksamheterna effektiviseras, handläggningstiderna förkortas och kundservicen förbättras. Kundernas behov kommer att kunna fångas upp på ett tidigt stadium genom att styrelserna i och får fullt ansvar, förutsatt att näringslivet är väl representerat i styrelserna. Ledningsformen kan förväntas ge mer engagerade styrelseledamöter, förstärkt lednings- auktoritet, ökad fokusering på strategiska frågor och en allmän kvalitetshöjning av styrelsearbetet. Vi bedömer att förslaget att dela PRV i två verk inte kommer att leda till ökade kostnader för det nya . För del bedöms en delning medföra en kostnadsökning om . Denna kostnad torde dock kunna rymmas inom ramen för befintlig verksamhet genom rationalisering av stödfunktionerna och där- med inte ha någon effekt på avgiftsnivåerna i någon av de båda myndig- heterna. Följande remissinstanser har deltagit vid remissmötet angående förslaget Ny organisation för (SOU 2002:57): Kammarrätten i , Justitiekanslern, , Stats- kontoret, , Verket för näringslivsutveckling (), , , , , , , , , SACO-PRV, ST avd 24, , , , , , , , , , , , Föreningen , och Konsulthuset i . Komplettering av utredningen organisation för () (SOU 2002:57) med kostnadsberäkningar vad avser förslaget om en delning av myndigheten () har undersökt vilka finansiella effekter en delning av () skulle få i form av tillkommande kostnader för berörda verksamhetsområden, liksom i de två tänkta myndigheterna. Ett självständigt skulle drabbas av ökade kostnader med c:a 6 150 tkr , netto efter bortfallande interna intäkter och rationali- seringar. Ett självständigt skulle få minskade kostnader med c:a 5 873 tkr , netto efter bortfallande interndebiteringar och tillkommande kostnader. För respektive verksamhet är de finansiella effekterna betydande, men sammantaget tar de ut varandra och får anses försumbara. Beräkningarna pekar på att det inte skulle bli nämnvärt dyrare, sett för verksamheterna sammantaget, att bedriva dem i två separata organisatoriska enheter. ESV ställer sig emellertid tveksam till detta resultat och antar att den osäkerhet som vidlåder kalkylerna medför en risk för ett mera oförmånligt utfall än vad kalkylerna i förstone antyder. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , Andnor, Nuder, , Regeringen beslutar proposition 2003/04:34 Patent- och registrerings- verkets organisation