prop · GR032 · 2003-09-30 00:00:00 — Regeringens proposition 2003/04:2 Förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition föreslås vissa ändringar i för genom- förandet av och rådets direktiv /60/EG om upp- rättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens om- råde, det s.k. ramdirektivet för vatten. I enlighet med direktivets krav föreslås att landområden och kustvattenområden delas in i vattendistrikt, vilka består av ett eller flera avrinningsområden som följer vattnets naturliga flöden. Vidare föreslås regeringen få meddela de föreskrifter om förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön som behövs. I fråga om åtgärdsprogram, som är ett viktigt led i vattenarbetet enligt direktivet, föreslås en anpassning av reglerna i 5 kap. . De föreslagna ändringarna innebär bl.a. att allmänheten ges större möjlig- heter att påverka programmens innehåll samt att myndigheters och kom- muners ansvar för att programmen fullföljs blir tydligare. Regeringen föreslås dessutom få möjlighet att föreskriva kompletterande bestäm- melser om åtgärdsprogram. Ramdirektivet för vatten gör det nödvändigt att meddela andra slags miljökvalitetsnormer än sådana som specificeras i 5 kap. miljö- balken. Därför föreslås kompletteringar i beskrivningen av vad miljö- kvalitetsnormer kan avse. Detta kommer också att underlätta genom- förandet av andra direktiv på miljöområdet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i .......................................... Ärendet och dess beredning............................................................. Det svenska miljöarbetet med vatten............................................... Ramdirektivet för vatten.................................................................. Bakgrund och syfte................................................................ Miljökvalitetsnormer och åtgärdsprogram ...................................... Innebörden av termen miljökvalitetsnorm............................. Vattendistrikt, vattenmyndighet och vattenmiljöförvaltning .......... 7.4Övrigt arbete med genomförandet av ramdirektivet för Straff för brott mot EG-förordningen om handel med vilda djur Ramdirektivet för vatten (2000/60/EG)................................. Sammanfattning av betänkande ..... Sammanfattning av betänkandet från Utredningen svensk Lagförslagen från Utredningen svensk vatten- Förteckning över remissinstanser avseende betänkandena Bestämmelser om miljökvalitet (SOU 2002:107) och Klart som vatten (SOU 2002:105)....................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...139 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i . 2 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs1 i fråga om dels att rubrikerna närmast före 5 kap. 7 och 8 §§ skall utgå, dels att 5 kap. 2 och 48 §§, 6 kap. 11 §, 29 kap. 8 § samt rubriken till 5 kap. skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 5 kap. 5 § skall sättas närmast före 5 kap. 4 §, dels att det i balken skall införas två nya paragrafer, 5 kap. 10 och 11 §§, samt närmast före 5 kap. 10 § en ny rubrik av följande lydelse. 5 kap. Miljökvalitetsnormer och Miljökvalitetsnormer skall ange de föroreningsnivåer eller störnings- nivåer som människor kan utsättas för utan fara för olägenheter av betydelse eller som miljön eller naturen kan belastas med utan fara för påtagliga olägenheter. Miljökvalitetsnormernas nivåer får inte överskridas eller under- skridas efter en viss angiven tid- punkt och de skall ange 1.högsta eller lägsta förekomst imark, yt- och grundvatten, luft eller miljön i övrigt av kemiska produkter eller biotekniska organ- ismer, 2.högsta nivå för buller, skak- ning, ljus, strålning eller annan sådan störning, eller 3.högsta eller lägsta nivå eller värde för vattenstånd eller flöde i vattensystem, vattendrag, grund- vatten eller delar av dem. Miljökvalitetsnormer kan också ange högsta eller lägsta förekomst iyt- och grundvatten av organis- mer som kan tjäna till ledning för bedömning av tillståndet i miljön. 1.föroreningsnivåer eller stör- ningsnivåer som människor kan utsättas för utan fara för olägen- heter av betydelse eller som miljön eller naturen kan belastas med utan fara för påtagliga olägenheter och som inte får överskridas eller underskridas efter en viss angiven tidpunkt eller under en eller flera angivna tidsperioder, 2.föroreningsnivåer eller stör- ningsnivåer som skall eftersträvas eller som inte bör överskridas eller underskridas efter en viss an- given tidpunkt eller under en eller flera angivna tidsperioder, 3.högsta eller lägsta förekomst iyt- och grundvatten av organis- mer som kan tjäna till ledning för bedömning av tillståndet i miljön, eller 4.de krav i övrigt på kvaliteten på miljön som följer av medlemskap i unionen. Miljökvalitetsnormer skall vid behov omprövas. 1 Jfr och rådets direktiv /60/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1, Celex 32000L0060). Verksamhet skall bedrivas så att miljökvalitetsnormer inte över- träds. Bestämmelser om att tillstånd inte får beviljas för verksamhet som medverkar till att en miljö- kvalitetsnorm överträds finns i 16 kap. 5 §. Bestämmelser om att tillstånd eller villkor för ett till- stånd får omprövas, om verksam- heten med någon betydelse med- verkar till att en miljökvalitets- norm överträds, finns i 24 kap. 5 § första stycket 2. Om det behövs för att en miljö- kvalitetsnorm skall kunna upp- fyllas, skall regeringen eller den eller de myndigheter eller kommu- ner som regeringen bestämmer upprätta ett förslag till åtgärds- program. Om en miljökvalitetsnorm för ett geografiskt område inte kan upp- fyllas därför att miljön påverkas av en verksamhet som ligger utan- för området, skall ett förslag till åtgärdsprogram upprättas för hela det område där störningar som påverkar möjligheten att uppfylla förekommer. Myndigheter, kommuner, orga- nisationer, verksamhetsutövare, allmänheten och övriga som be- rörs av åtgärdsprogrammet skall genom kungörelse i ortstidning eller på annat sätt beredas tillfälle att lämna synpunkter på förslaget. Efter samråd enligt tredje stycket skall den som upprättat förslaget i en särskild samman- ställning redovisa de synpunkter som lämnats och hur de har beaktats. Sammanställningen skall fogas till handlingarna i ärendet. Ett åtgärdsprogram skall upp- rättas, om det behövs för att en miljökvalitetsnorm skall uppfyllas eller om kravet på det följer av medlemskap i unionen. Regeringen skall i så- dana fall i samband med att före- skrifter enligt 1 § meddelas eller när behov uppkommer besluta ett sådant åtgärdsprogram eller be- sluta att en eller flera myndigheter Ett åtgärdsprogram som avses i 4 § skall fastställas av regeringen eller den myndighet eller kommun som regeringen bestämmer. Om det behövs får regeringen bestäm- ma att ett åtgärdsprogram skall fastställas av flera myndigheter eller kommuner. Ett åtgärdsprogram som skall fastställas av en kommun skall beslutas av kommunfullmäktige. 2 Senaste lydelse 2002:175. eller kommuner skall upprätta så- dana åtgärdsprogram. Regeringen får överlåta till en myndighet att besluta om åtgärdsprogram som följer av medlemskap i unionen. Om en miljökvalitetsnorm för ett geografiskt område överträds där- för att miljön påverkas av en verk- samhet som ligger utanför området, skall regeringen eller den myndighet regeringen bestäm- mer upprätta ett åtgärdsprogram för hela det område där störningar som påverkar möjligheten att uppfylla förekommer. Innan en myndighet eller kom- mun upprättar ett åtgärdsprogram skall den samråda med myndig- heter och kommuner som berörs samt med verksamhetsutövare som berörs i betydande omfattning. Ett åtgärdsprogram som upprättas av en kommun skall beslutas av kommunfullmäktige. Åtgärdsprogrammet skall skickas till de myndigheter som regeringen bestämmer. Med kommun avses i denna paragraf även kommunalförbund. Ett åtgärdsprogram får omfatta all verksamhet som kan påverka de föroreningsnivåer eller störnings- nivåer som avses i 2 § första stycket. I ett åtgärdsprogram skall anges 1.den miljökvalitetsnorm som skall uppfyllas, 2.de åtgärder som skall vidtas för att miljökvalitetsnormen skall vara uppfylld senast den tidpunkt som avses i 2 § andra stycket, 3.vilka myndigheter och kom- muner som skall se till att angivna åtgärder vidtas, Ett åtgärdsprogram får omfatta all verksamhet och alla åtgärder som kan påverka möjligheten att upp- fylla föreskrivna miljökvalitets- normer. I ett åtgärdsprogram skall anges 1.den miljökvalitetsnorm som skall uppfyllas, 2.de åtgärder som myndigheter eller kommuner behöver vidta för att miljökvalitetsnormen skall kunna uppfyllas, vilka myndig- heter eller kommuner som behöver vidta åtgärderna och när åtgär- derna behöver vara genomförda, 3 Senaste lydelse 2002:175. 4. när de skall vara genomförda, och 5. de uppgifter som i övrigt krävs till följd av med- lemskap i den Europeiska unionen. Ett åtgärdsprogram skall om- prövas vid behov, dock minst . 3. de uppgifter som i övrigt behövs till följd av med- lemskap i Europeiska unionen. Ett åtgärdsprogram skall inne- hålla en analys av programmets konsekvenser från allmän och en- skild synpunkt. Ett åtgärdsprogram skall om- prövas vid behov, dock minst . Regeringen får föreskriva att vissa åtgärdsprogram skall prövas av regeringen. Regeringen får meddela ytter- ligare föreskrifter om hur åtgärds- program skall upprättas, vad sådana program skall innehålla och hur samråd skall ske. Regeringen får upprätta sådana åtgärdsplaner som kan krävas till följd av medlemskap i unionen eller besluta att en eller flera myndigheter eller kommuner eller kommunalförbund skall upprätta sådana åtgärds- planer. Myndigheter och kommuner skall inom sina ansvarsområden vidta de åtgärder som behövs enligt ett åtgärdsprogram som fastställts enligt 5 §. Förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön För förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön skall land- områden och kustvattenområden delas in i vattendistrikt. Ett vatten- distrikt skall bestå av ett eller flera avrinningsområden tillsammans med tillhörande grundvatten och kustvatten. Ett avrinningsområde utgörs av ett landområde från vilket all yt- vattenavrinning strömmar till havet genom ett enda utlopp eller vatten och kustområden som inte i sin helhet kan hänföras till ett visst till det vattendistrikt som är när- mast eller lämpligast. skrifter om indelningen i vatten- meddela föreskrifter om förvalt- ningen av kvaliteten på vatten- gälla karakterisering av vatten- Varje myndighet som skall till- Varje myndighet som skall till- lämpa denna balk skall se till att lämpa denna balk skall se till att sådana planer enligt plan- och sådana planer enligt plan- och bygglagen (1987:10) och (1987:10) och för att belysa frågor om hushåll- för att belysa frågor om hushåll- ning med mark och vatten finns ning med mark och vatten finns tillgängliga i målet eller ärendet. tillgängliga i målet eller ärendet. Myndigheten skall också se till att och förvaltningsplaner som avses i 5 kap. och som har betydelse för målet eller ärendet. Om myndigheten begär det, är kommunen skyldig att tillhandahålla planer enligt samt planeringsunderlaget till dessa. Till böter eller fängelse i högst döms den som med uppsåt eller av oaktsamhet bryter mot 1.föreskrift för totalförsvaret meddelad med stöd av 1 kap. 5 §, om överträdelse av den lagbestämmelse från vilken avvikelse har föreskrivits är straffbelagd, 2.i beslut om naturreservat eller kulturreservat angivna inskränkningar i rätten att använda mark enligt 7 kap. 5 § andra eller tredje stycket, 3.förbud att bedriva verksamhet eller vidta åtgärder inom biotop- skyddsområde enligt 7 kap. 11 §, 4.föreskrifter som behövs för särskilt skydd för djur eller växter enligt 7 kap. 12 §, 5.förbud att inom strandskyddsområde uppföra ny byggnad eller vidta annan åtgärd i strid mot 7 kap. 16 §, 6.föreskrifter om försiktighetsmått inom miljöskyddsområde med- delade med stöd av 7 kap. 20 §, 7.föreskrifter om inskränkning inom vattenskyddsområde meddelade med stöd av 7 kap. 22 §, 8.interimistiskt förbud enligt 7 kap. 24 § första stycket, 9.föreskrifter om förbud till skydd för djur- och växtarter meddelade med stöd av 8 kap. 1 eller 2 §, 10.föreskrifter om förbud eller föreskrifter om särskilda villkor för att sätta ut djur- eller växtarter meddelade med stöd av 8 kap. 3 §, 11.föreskrifter meddelade med stöd av 8 kap. 4 § genom att ta sådan befattning med djur, växter, ägg, rom, bon eller produkter av djur eller växter som strider mot en sådan föreskrift eller mot ett villkor i beslut i enskilt fall, 12.föreskrifter eller beslut om förbud mot utsläpp av avloppsvatten m.m. meddelade med stöd av 9 kap. 4 §, 13.föreskrifter om försiktighetsmått vid miljöfarlig verksamhet med- delade med stöd av 9 kap. 5 §, 14.inskränkningar, villkor eller anmälningsskyldighet föreskrivna beträffande miljöriskområde enligt 10 kap. 12 §, 15.skyldighet att underhålla en vattenanläggning enligt 11 kap. 17 § första stycket eller 20 § första stycket eller 21 § första stycket, 16.förbud att påbörja en verksamhet enligt 12 kap. 6 § tredje stycket, 17.förbud till skydd för naturmiljön enligt 12 kap. 6 § fjärde stycket, 18.särskilda föreskrifter om utredning och försiktighetsmått vid gen- teknisk verksamhet meddelade med stöd av 13 kap. 8 eller 11 §, 19.förbud att sprida bekämpningsmedel från luftfartyg enligt 14 kap. 18 § andra stycket, 20.förbud att sprida bekämpningsmedel mot lövsly enligt 14 kap. 19 § första stycket, 21.föreskrifter som avser förbränning, handel, överlåtelse eller in- försel av bränslen meddelade med stöd av 14 kap. 21 §, 4 Senaste lydelse 2003:518. 22.föreskrifter i fråga om hantering, införsel eller utförsel av kemiska produkter eller biotekniska organismer meddelade med stöd av 14 kap. 24 §, 23.förbud att hantera, föra in eller föra ut kemisk produkt eller bio- teknisk organism enligt 14 kap. 25 §, 24. förbud mot dumpning eller förbränning av avfall enligt 15 kap. 25.skyldighet att göra anmälan eller lämna uppgifter enligt Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) nr 304/2003 av om export och import av farliga kemikalier eller att lämna uppgifter enligt rådets förordning (EEG) nr 793/93 av om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen, 26.förbud eller skyldighet att lämna uppgifter enligt Europaparlamen- tets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 av om ämnen som bryter ned ozonskiktet, senast ändrad genom förordning (EG) nr 2039/2000, 27.bestämmelser om transport och därigenom transporterar avfall i strid mot rådets förordning (EEG) nr 259/93 av om övervakning och kontroll av avfallstransporter inom, till och från Europeiska gemenskapen, senast ändrad genom kommissionens för- ordning (EG) 2557/2001, 28. bestämmelser i, eller villkor villkor i beslut i enskilt fall som i beslut i enskilt fall som med- meddelats med stöd av rådets för- delats med stöd av, rådets för- (EG) nr 338/97 av (EG) nr 338/97 av arter av vilda djur och växter arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med genom kontroll av handeln med dem5, senast ändrad genom kom- dem7, senast ändrad genom kom- 2476/20016, såvitt avser import till 1497/20038, såvitt avser import till , export och reexport från , export och reexport från och annan kommersiell åtgärd. och annan kommersiell åtgärd. stycket 24 döms till ansvar enligt Till ansvar enligt första eller andra stycket döms inte, om ansvar kan ådömas enligt 1 eller 2 §. Denna lag träder i kraft . 5EGT L 61, , s. 1 (Celex 31997R0338). 6EGT L 334, 18.12.2001, s. 3 (Celex 32001R2476). 7EGT L 61, , s. 1 (Celex 31997R0338). 8 EUT L 215, 27.8.2003, s. 3 (Celex 32003R1497). 3 Ärendet och dess beredning och rådet har antagit direktiv /60/EG om upp- rättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens om- råde (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1, Celex 32000L0060), det så kallade ramdirektivet för vatten. Syftet med direktivet är att upprätta en ram för skyddet av såväl ytvatten som grundvatten. skall de nationella författningar som är nödvändiga för att genomföra direktivet träda i kraft. Direktivet återges i bilaga 1. Regeringen gav (dir. 2001:25) (M 1999:03) i uppdrag att lämna förslag till hur ramdirektivets bestämmelser om bl.a. miljömål, åtgärdsprogram och utsläpp till vatten skall genomföras i svensk lagstiftning (dir. 2001:25). beslutade regeringen också att tillkalla en sär- skild utredare för att utarbeta förslag till ett sådant administrativt system för förvaltning av avrinningsdistrikt som behövs enligt ramdirektivet för vatten (dir. 2001:78). I uppdraget ingick att utarbeta förslag till bl.a. av- gränsning av avrinningsdistrikten samt myndighetsorganisation och for- mer för beslutsfattande. Utredaren bestämde att utredningen skulle be- nämnas Utredningen svensk vattenadministration (M 2001:01). överlämnade delbetänkan- det Bestämmelser om miljökvalitet (SOU 2002:107). över- lämnade Utredningen svensk vattenadministration betänkandet Klart som vatten (SOU 2002:105). En sammanfattning av betänkande finns i bilaga 2 och dess lagförslag återges i bilaga 3. En sammanfattning av betänkandet från Utredningen svensk vatten- administration finns i bilaga 4 och dess lagförslag återges i bilaga 5. Dessa betänkanden har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 6. Remissvaren och sammanställningar av dessa finns tillgängliga i (dnr M2002/3981/R). Denna proposition behandlar de lagändringar som föreslås för att genomföra ramdirektivet. De administrativa förändringar som direktivet föranleder i form av att utpeka myndigheter och ge dem uppgifter kommer att göras inom ramen för regeringens förordningsarbete. Propositionen innehåller också förslag om förtydligande av straff- bestämmelsen i 29 kap. 8 § första stycket 28 . Förslaget har föranletts av att Riksåklagaren och Världsnaturfonden har uppmärk- sammat regeringen på en otydlighet i bestämmelsen. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande återges i bi- laga 8. Med anledning av yttrandet, som behandlas närmare i avsnitt 7.1, har lagförslaget justerats. Därutöver har gjorts några ändringar av redaktionell natur. Det svenska miljöarbetet med vatten har förhållandevis god tillgång på vatten av bra kvalitet. beror inte bara på naturliga förutsättningar och lågt befolkningstryck utan också på ett långvarigt och framgångsrikt miljöarbete. släppen från punktkällor som reningsverk och industrier reducerats av- och vattenregleringar i syfte att utvinna odlingsbar mark och elektrisk Dessa ingrepp gav initialt betydande effekter på vattenmiljön. stor del av denna påverkan är också kontinuerlig med negativa effekter för bl.a. våtmarksmiljöer och vattenfauna. Vidare orsakar diffus påverkan Med diffus påverkan avses bakgrundsbelastning och påverkan från ett stort antal geografiskt spridda källor, exempelvis utsläpp av näringsämnen från jordbruk och hushåll. såväl inlandsvatten som kust och hav. kvalitetsproblem på grund av närsaltsöverskott i grund- och ytvatten, trots att tillförseln av näringsämnen från jordbruket generellt sett har Vidare är försurning ett problem i delar av Nedfallet av sura ämnen har visserligen minskat, men det är på vissa platser fortfarande större än vad miljön tål och återhämtningen kommer att ta . Diffusa utsläpp av miljögifter skapar också pro- blem, främst i miljöer. I detta sammanhang kan nämnas bly i bensin och pigment, som tidigare orsakade hälsorisker, och det pågående arbetet med att hantera PCB i fogmassor, diffus spridning av metaller från olika konstruktioner och spridning av polyaromatiska kolväten från slitage av däck. har genom beslut och 2001 om nationella miljö- kvalitetsmål, delmål och åtgärdsstrategier (se nedan) etablerat en för- bättrad struktur för det miljöpolitiska arbetet, vilket inneburit en för- Denna struktur omfattar även vattenfrågorna. , som trädde i kraft , är ett centralt instrument i miljöpolitiken. Lagstiftningen skall verka för att de miljö- politiska målen säkerställs. Miljömålen ger ledning vid tillämpningen av EU:s ramdirektiv för vatten antogs 2000. Syftet med direktivet är att upprätta en ram för skyddet av både ytvatten och grundvatten. avser inte enbart vattenkvaliteten utan vattenmiljön i sin helhet och inne- bär en utveckling och samordning av vattenarbetet såväl i som i Direktivet beskrivs i avsnitt 5. medför att ett antal svenska författningar behöver ändras. direktivets krav på insatser som problemen i svenska vatten gör det enligt regeringens mening nödvändigt att anpassa den myndighetsorganisation som arbetar med vattenfrågor. Ramdirektivet för vatten innehåller mål för vattenkvaliteten, som i det kommande arbetet skall ges ett konkret innehåll, men är också ett väsentligt verktyg i genomförandet av den nationella politiken på vatten- Målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. fattade beslut om en ny struktur i arbetet med miljömål och fastställde 15 nationella miljökvalitetsmål (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). antog , i syfte att förstärka miljömålsarbetet, regeringens pro- position 2000/01:130, Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Miljökvalitetsmålen beskriver det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet skall sikta mot. I delmål anges att en viss miljökvalitet skall vara uppnådd eller att förändringar skall vara genomförda så att miljökvalitetsmålen skall kunna uppnås inom en generation. De av fastställda delmålen avser i de flesta fall läget 2010. Regeringen har utsett ansvariga myndigheter för uppföljning och ut- värdering av de 15 miljökvalitetsmålen. Myndigheterna skall bl.a. ge en samlad redovisning av måluppfyllelsen, föreslå kompletterande insatser och i övrigt verka för att miljökvalitetsmålen nås. Länsstyrelserna har det övergripande ansvaret för regionalt mål- och uppföljningsarbete. Arbetet utförs i en sektorsövergripande process i dialog med kommuner, näringsliv och andra aktörer. Länsstyrelserna an- svarar vidare för att samarbetet med övriga regionala myndigheter och andra regionala organ utvecklas. Kommunerna har ett övergripande ansvar för lokala anpassningar av de nationella målen. De har viktiga uppgifter i arbetet för att uppnå miljökvalitetsmålen, dels genom sitt myndighetsarbete och åtgärder i den egna verksamheten, dels genom att lokala mål och åtgärdsstrategier samt samhällsplanering kan ge ramar och underlag för miljöarbetet på lokal nivå. För bl.a. miljökvalitetsmålet Ingen övergödning har den kommunala hanteringen av avloppsfrågor väsentlig betydelse. För miljö- kvalitetsmålen Levande sjöar och vattendrag och Grundvatten av god kvalitet är det av stor betydelse att kommunerna arbetar med skydds- områden för vattentäkter. Kommunerna har vidare en viktig roll för flera av målen genom att de i sin planering ger underlag för en långsiktig hushållning med mark och vatten. Den kommunala översiktsplanen kan spela en viktig roll i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Översikts- planeringen är sektorssamordnande och genomförs i en reglerad process som skall garantera medborgarna insyn och inflytande. Ett särskilt miljömålsråd har inrättats. Det ansvarar för en samlad upp- följning och rapportering av miljömålsarbetet till regeringen. Baserat på detta underlag rapporterar regeringen översiktligt till hur arbetet med att nå miljökvalitetsmålen fortskrider, senast i prop. 2003/04:1 med förslag till statsbudget , utgiftsområde 20. utförs en fördjupad utvärdering av miljökvalitetsmålen för att klarlägga om mål eller styrmedel behöver korrigeras. För att de tre miljökvalitetsmålen Giftfri miljö, Ingen övergödning och