prop · GQ03101 · 2003-04-03 00:00:00 — På motsvarande sätt har andelen kvinnor ökat från 1998till 2002 1.Tabell 3.7 Antal anställda 1998-2002 fördelade på åldersgrupperAntalÅlder/kön19981999200020012002-3446 88146 55344 52543 64445 278Män26 49825 81224 09822 96423 640Kvinnor20 38320 74120 42720 68021 63835-54135 469132 288126 130117 328116 243Män74 30572 15367 73060 98260 398Kvinnor61 16460 13558 40056 34655 84555-42 22445 90648 64351 09854 150Män23 63725 28526 21426 97328 198Kvinnor18 58720 62122 42924 12525 952Staten har den i genomsnitt äldsta personalstyrkan på arbetsmarknaden. År 2002var av personalen . Denna andel är oförändrad settöver femårsperioden. av personalen var mellan 2002, vilketär en minskning från 1998. Personal som är eller äldre har ökat sin andel från 2002. Andelen män respektivekvinnor i de olika åldersgrupperna överensstämmer med de siffror som angetts för totalen (se kommentar till tabell 3.6).I hälften av statens olika delsektorer har genomsnittsåldern ökat. Kraftigaökningar har skett i sektorerna uppdragsbaserad verksamhet respektive arbetsliv, omsorg och utbildning. Bland de sektorer där genomsnittsåldern minskatåterfinns universitet, högskolor och forskning samt Försvarsmakten.Under femårsperioden har sektorn affärsverk och infrastruktur minskat med nästan 12 000 personer, vilket motsvarar . Denna minskning beror i huvudsakpå bolagiseringen av () då cirka 9 000 personer följde medtill . Den sektor som har ökat mest är universitet,högskolor och forskning. Ökningen uppgår till drygt 6 000 personer, . Försvaret har minskat med knappt 3 000 personer, eller med 12procent.Universitet, högskolor och forskning är störst av sektorerna med närmare 52 000anställda, vilket motsvarar av de statligt anställda. Därefter kommer rättsväsendet med knappt 38 000 anställda, och arbetsliv, omsorg och utbildning med knappt 35 000 anställda, 16 procent.Tabell 3.8 Antal anställda 1998-2002 fördelade på sektorerSektor/ Kön - 131 01129 99728 41219 43919 106Män24 26023 18221 84815 01314 678Kvinnor6 7516 8156 5644 4264 428Ekonomi18 61418 18218 10218 68018 827Män6 9446 8466 7276 822 6898Kvinnor11 67011 33611 37511 85811 929Universitet 245 61047 28948 89149 74551947Män23 22423 82324 24024 46425 377Kvinnor22 38623 46624 65125 28126 570Kultur3 2432 9423 0243 1113 202Män1 3811 2921 3101 3381 380Kvinnor1 8621 6501 7141 7731 822Miljö 35 6735 8195 8325 4635 695Män3 1473 2153 2003 0153 113Kvinnor2 5262 6042 6322 4482 582Arbetsliv 433 44433 82233 70834 36334 926Män10 07510 20510 10510 26410 642Kvinnor23 36923 61723 60324 09924 284Rättsväsende36 57736 61536 19036 76937 622Män21 77321 60921 32121 50221 863Kvinnor14 80415 00614 86915 26715 759Länsstyrelser m.m. 510 75411 03111 17411 39411 532Män4 6794 8174 8454 9024 881Kvinnor6 0756 2146 3296 4926 651Uppdragsverksamhet 613 28712 65512 22912 23712 000Män7 7857 4197 0807 0757 075Kvinnor5 5025 2365 1495 1624 925Försvarsmakten22 87322 26020 96020 11820 045Män18 79318 23417 04316 21516 013Kvinnor4 0804 0263 9173 9034 0321 och infrastruktur2 Universitet, högskolor och forskning3 Miljö, teknik och jordbruk4 Arbetsliv, omsorg och utbildning, inklusive försäkringskassorna5 Länsstyrelser, och stabsmyndigheter6 Uppdragsbaserad verksamhet3.5.2 TransfereringarDiagram 3.8 Transfereringar 1998-2002Miljoner kronorI diagram 3.8 visas utvecklingen av transfereringar i form av lämnade bidragm.m. De totala kostnaderna för lämnade bidragm.m. har ökat med eller . Nedanredovisas de fyra delområdena närmare och kommenteras kortfattat.Tabell 3.9 Transfereringar - Lämnade bidragMiljoner kronor19981999200020012002Socialför-säkring294 100307 288323 681340 939360 573Arbetsmark-nad70 11466 89057 76751 89256 747Bistånd och invandring14 17314 84417 33018 79318 537Övrigt194 173215 649214 820220 737211 645Summa572 560604 671613 598632 361647 av BNP30,130,229,327,927,7SocialförsäkringKostnaderna för socialförsäkring har ökat . uppgår ökningen till nära 20 miljarderkronor eller . till 2002 har ökningenvarit totalt ().Tabell 3.10 SocialförsäkringMiljoner kronor19981999200020012002Ekonomisk äldrepolitik - ålderspensioner m.m.64 858169 489172 445177 474185 390Ekonomisk familjepolitik43 99343 82745 86549 16149 989Ersättning vid arbetsoför-måga m.m.71 48479 77288 45097 773107 352Läkemedels-förmånen13 76514 20016 92116 53117 842Summa294 100307 288323 681340 939360 av BNP15,415,315,415,015,4Diagram 3.9 Socialförsäkring 1998-2002Miljoner kronorAv ökningen är hänförliga till ökadepensionskostnader. Ökningen av pensionskostnaderna har varit tämligen jämntfördelad , men ökning var något högre, . De pensioner som finansieras via AP-fonderna ingår i ovan angivna kostnader,däremot finns AP-fondernas administration och finansiella poster inte med iresultat- och balansräkningen (se bilaga 2 Redovisningsprinciper). De ökadepensionskostnaderna beror dels på ett ökat antal pensionärer, dels på att enallt större andel av dessa omfattas av ATP-systemet och att den genomsnittligapensionspoängen ökat. har följsamhetsindexering, som införts isamband med pensionsreformen, ytterligare bidragit till kostnadshöjningen (senot 4).När det gäller ersättning vid arbetsoförmåga och till funktionshindrade m.m. har kostnaderna ökat kraftigt , medsammanlagt eller . Den dominerande delen avserkostnader för sjukpenning som mer än fördubblats på grund av ettflertal samverkande faktorer. Enligt nuvarande regler för sjuklöneperiod betalar sjukförsäkringen sjukpenning från femtonde sjukdagen. Antalet sjukfall ochdärmed sjukdagar har ökat inom alla tidsintervall. Dessutom har dengnomsnittliga ersättningen per dag ökat. En del av förklaringen till att antalet sjukdagar ökat kan vara det förbättrade läget på arbetsmarknaden, som gör attantalet personer som omfattas av sjukförsäkringen ökat. Under framför allt 2002har dock ökningen avtagit. Förutom sjukpenning har även kostnaden förförtidspensioner ökat kraftigt.Tabell 3.11 Personer som erhöll sjukpenning 1998-2002KvinnorAntalKvinnorProcentMänAntalMänProcentSumma1998361 70260,5236 01439,5597 7161999425 89360,8274 90939,2700 8022000477 94261,2302 73938,8780 6812001516 41161,4324 14238,6840 5532002529 14561,4333 06538,6862 210Källa: RiksförsäkringsverketTabell 3.12 Ersatta sjukdagar 1998-2002Miljoner dagarKvinnorAntalKvinnorProcentMänAntalMänProcentSumma199831,559,321,640,753,1199939,660,326,139,765,7200049,161,430,938,680,0200157,161,935,138,192,2200261,161,937,638,198,7Källa: RiksförsäkringsverketTabellerna 3.11 och 3.12 visar antalet personer som erhållit utbetalning avsjukpenning samt antalet ersatta dagar i sjukförsäkringen mellan 1998 och 2002.Under 2002 erhöll 862 210 personer ersättning från sjukförsäkringen i form avsjukpenning, rehabiliterings- eller arbetsskadepenning. Av dessa var 61,4procent kvinnor och män.Antalet personer med sjukpenning har ökat med totalt 44procent, varav kvinnor och män . har antalet ersatta dagar ökat med totalt , varav förkvinnor och för män.När det gäller stödet till barnfamiljer är det framför allt de bådabarnbidragshöjningarna som genomfördes och 2001 som bidragit till enkostnadsökning. Stödet ökade först ochdärefter . De båda förändringarna ökade de årligakostnaderna med vardera.Tabell 3.13 Föräldrapenning 1996-2002Antal nettodagardärav uttagna av kvinnordärav uttagna av mänMedel ersättning per dagdärav till kvinnordärav till män1000-tal%%kr/dagkr/dagkr/dag199642 17789,410,6269256374199737 90590,19,9274264364199836 32789,610,4302291397199936 03688,411,6316305402200035 66187,612,4333320418200136 49986,213,8350337430200238 11084,515,5370358439Källa: RiksförsäkringsverketTabell 3.13 visar uttag av nettodagar med föräldrapenning samt medelersättningper dag fördelat på kvinnor respektive män. var männens andel 7,1procent av utbetalade dagar och 2002 har andelen ökat till 15,5 procent.Föräldrapenning utbetalades för över 38 miljoner dagar 2002. Detta är cirka 1,6miljoner fler dagar än året innan. Orsaken till de ökade kostnaderna är dels att antalet barn ökat, dels att antalet föräldrar med högsta ersättningsberättigade inkomst ökat.ArbetsmarknadDiagram 3.10 Arbetsmarknad 1998-2002Miljoner kronorKostnaderna för arbetsmarknadspolitiken har successivt reducerats från den höganivå som rådde med anledning av den då högaarbetslösheten. har de dock stigit igen. Totalt för perioden -2002 är minskningen eller 19 procent.Den kraftigaste förändringen skedde , då kostnadernaminskade med sammantaget . Minskningen förklaras till stordel av ökad sysselsättning och en minskad andel långtidsarbetslösa. Under 2002har den öppna arbetslösheten liksom hållits på nivån avarbetskraften.Utöver arbetslöshetsersättning finns ytterligare ett stort antal former för stöd och bidrag. Aktivitetsstöd (försörjningsstöd till de som deltar iarbetsmarknadspolitiska program) är det ekonomiskt viktigaste och även denstatliga lönegarantin vid konkurs kan nämnas. har det tillkommit ettsysselsättningsstöd till kommuner och landsting. Stödet ges via nedsättning avsociala avgifter, dels som ett generellt sysselsättningsstöd, dels som ettnyanställningsstöd. Det generella stödet uppgick till ,vilket förklarar en stor del av kostnadsökningen förarbetsmarknadsområdet.Bistånd och invandringDiagram 3.11 Bistånd och invandring 1998-2002Miljoner kronorKostnaderna för bistånd och invandring ökade relativt kraftigt och2000, vilket i huvudsak var hänförligt till ökad bruttonationalinkomst. Detökade utrymmet utnyttjades till satsningar på återuppbyggnad efter katastroferoch krig samt andra infrastruktursatsningar. ökade dessutom bidragentill bistånd via med . har biståndet via Sida minskat något jämfört med föregående år på grund av att andel reservationsmedel utnyttjades . Kostnaderna för mottagning avasylsökande har gått upp kraftigt under framför allt 2002, på grund av ökatantal asylsökande och längre handläggningstider för asylärenden som leder tilllängre tid i mottagningssystemet.Övriga transfereringarFör de övriga transfereringar som sammanfattas i tabell 3.14 har kostnadernaökat med totalt . Dennaförändring är ett netto av såväl höjningar som minskningar. Den störstaförändringen hänger samman med det nya ålderspensionssystemet.Förtidspensionerna finansieras numera helt via anslag på statsbudgeten. Det har, i kombination med förändringar i uttaget av avgifter till pensionssystemet,medfört att de löpande överföringarna av avgiftsmedel till AP-fonderna från ochmed 2000 överstiger utbetalningarna av pensioner. Det redovisas som entransferering, vilken inkluderar statlig ålderspensionsavgift, från staten tillAP-fonderna.Bland andra viktiga förändringar kan nämnas minskningen avräntebidragen, som från att ha uppgått till och 1998, nu endast uppgår till drygt 1 miljard kronor.Variationerna i jordbruksstödet beror på att det arealbidrag påmellan 3 och som utbetalas i samband med årsskifte,senarelagts och tidigarelagts mellan åren. redovisades därför ingetsådant årsbelopp alls, medan bidrag redovisades . För 2002redovisas åter ett årsbelopp, och den kostnaden (som till skillnad frånföregående år är periodiserad) är nära högre än 1999.En annan stor förändring är att bidragen till skolväsendet ökat med cirka 4miljarder kronor till följd av införandet av maxtaxan i barnomsorgen.Av bidragen till kommuner och landsting på avser nära 24miljarder kronor s.k. utjämningsbidrag. Denna kostnad motsvaras av en intäkt påungefär samma belopp, som erhålls från de kommuner och landsting vilka enligtsärskilda regler har skyldighet att erlägga utjämningsavgift. Intäkten frånavgiften redovisas i resultaträkningen för staten som skatteintäkt. Resterande76 miljarder kronor utgör generella statsbidrag till kommuner och landstingvarav kommunerna erhåller den större delen.Tabell 3.14 Övriga transfereringarMiljoner kronor19981999200020012002Generella bidrag och utjämningsbidrag till kommuner och landsting96 17199 18297 21899 127100 001Nedskrivning av fordran i kommunkontosystemet (engångsbelopp)--3 830- -avgift till EU m.m.21 21021 06722 25522 12619 693Studiestöd / avskrivning av lånefordringar18 28322 38021 96818 94016 229Överföring till premiepensionssystemet11 36623 52821 55518 82220 445Överföring till Allmänna pensionsfonden--5 55813 3728 596Stöd till jordbruk8 5588 3646 54313 38910 313Bidrag inom skolväsendet4 0294 2414 0324 5518 783Bidrag till folkbildning2 4182 4942 4892 5132 522Bidrag till näringslivet m.m. via och Vinnova1 8732 4652 4782 0871 640Bidrag till investeringar i infrastruktur1 4801 5992 3752 3482 535Bidrag till hälso- och sjukvård m.m.1 7851 8061 8001 9212 277Räntebidrag10 8147 3673 9311 6891 368Övrigt (netto inkl. vissa elimineringar)16 18621 15618 78819 85217 243Summa194 173215 649214 820220 737211 645Inom studiestödsverksamheten finns åtta anslag som i huvudsak finansierar bidrag till studerande. De studiestöd som når flest personer är studiehjälp ochstudiemedel. Dessa stöd är generella och rättighetsstyrda. Studiehjälpen bestårav studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg. Stödet lämnas främsttill studerande i gymnasieskolan. Studiemedel består av studiebidrag ochstudielån och utgår till studerande i studiestödsberättigande utbildning. Blandde stöd som riktar sig till vissa grupper i samhället är vuxenstudiestödenbeloppsmässigt störst. Dessa stöd riktar sig främst till personer med kortutbildning som studerar på grundskole- eller gymnasienivå. Ytterligaretransfereringar kopplat till studielån är avskrivningar och nedskrivningar avlånefordringar samt reservationer för osäkra lånefordringar. Inbetalda statligaålderspensionsavgifter till borträknas från Lämnade bidrag (se tabell 3.15 Transfereringar - studiestöd/ avskrivningar av lånefordringar).Fluktuationer kopplade till transfereringar är ett nettoresultat av såvälökningar som minskningar. De viktigaste förändringarna avser tre poster, vilkaredovisas i tabell 3:15. Skillnaden i tabell 3.15 avseende avskrivningar ochnedskrivningar av lånefordringar beror till störstadelen på tekniska problem. Hanteringen av avskrivningar vid dödsfall och vidvuxenstudier har inte kunnat administreras under delar av 1999 och 2000 utanpåförts efterföljande år retroaktivt.Variationerna avseende kostnaderna för reservationer av lånefordringar förklaras till stor del av att beräkningsmodellen modifierats löpande. Fler kriterier har inkluderats i beräkningarna av osäkra fodringar, vilket har genererat en bättre bedömning av framtida utgifter hänförbara till dagens beviljade lån.Utfall under posten Lämnade bidrag är huvudsakligen ett resultat av nettotmellan avtrappning och högskolans expansion i form av nyaplatser.Tabell 3.15 Transfereringar - studiestöd/avskrivningar av lånefordringar1Miljoner kronor19981999200020012002Lämnade bidrag16 78816 18714 66715 32615 844Avskrivn.och nedskrivn. av lånefordr.7964971771 199649Reserv. av lånefordringar6996 2967 9134 0442 332Statl. ålderspensionsavg.-600-790-1 628-2 597Summa18 28322 38021 96818 94016 2291 Källa: , årsredovisningar 1998-2002.Tabell 3.16 Utbetalda vuxenstudiebidrag och studielån - 20021Miljoner kronorVuxenstudiebidragStudielånKvin-norMänSum-maKvin-norMänSum-ma19986 6472 9509 59724916941819995 8972 4988 39533519653120004 4661 8866 35241120962020013 5071 3714 87834015949920021 8797322 610108 481561 Källa: Centrala årsredovisningar 1998-2002.Tabell 3.16 åskådliggör utvecklingen av transfereringar inom vuxenstudiestöden.Utbetalda vuxenstudiebidrag har minskat från 1998 till 2,6miljarder kronor 2002, vilket är ett resultat av avtrappning.Samtidigt har högskolans expansion medfört ett ökat antal studiemedelstagare,vilket avspeglas i att transfereringarna ökat från 1998till 2002, se tabell 3.18 och 3.19. Den studiestödsreformsom genomfördes , innebar bland annat att bidragsdelen höjdes från27,till av totalbeloppet. Dessutom introducerades enhögre bidragsandel, motsvarande av totalbeloppet. Det högre bidragetriktas framförallt till personer med kort tidigare utbildning.Stödet lämnas huvudsakligen för studier på grundskole- och gymnasienivå.Tabell 3.17 Studerande med vuxenstudiestöd 1998-2002KvinnorAntalKvinnorProcentMänAntalMänProcentSumma1998130 29070,853 77729,2184 0671999133 18472,051 85328,0185 0372000110 43771,843 39328,2153 830200183 14872,930 96627,1114 114200241 15173,414 92026,656 071Källa: Centrala studiestödsnämndenAntal studerande med vuxenstudiestöd framgår av tabell 3.17. var 73procent kvinnor av det totala antalet studerande med vuxenstudiestöd.Under 2002 gick av utbetalningarna av studiebidrag och studielåntill kvinnor, se vidare tabellerna 3.18 och 3.19.Tabell 3.18 Utbetalade studiemedel 1998-2002Miljoner kronorStudiebidragStudielånKvinnorMänSummaKvinnorMänSumma19982 7912 1334 9245 9624 58410 54619992 8592 1194 9786 3294 67411 00320002 9722 1155 0876 7944 81511 60920013 7932 5486 3416 8294 75511 58420024 8063 0807 8866 8144 73811 552Källa: Centrala studiestödsnämndenTabell 3.19 Studerande med studiemedel 1998-2002StudiebidragStudielånKvinnorAntalKvinnorProcentMänAntalMänProcentSummaKvinnorAntalKvinnorProcentMänAntalMänProcentSumma1998225 79457,0170 19343,0395 987179 68356,9136 33743,1316 0201999231 79657,7169 76642,3401 562187 67257,7137 69242,3325 3642000236 67658,5167 98841,5404 664195 33358,5138 38341,5333 7162001248 71159,4169 69940,6418 410201 73559,3138 28940,7340 024200226120760,1173 16939,9434 376203 17759,6137 62840,4340 805Källa: Centrala studiestödsnämnden3.6 StatsskuldenDen konsoliderade statsskulden minskade med och uppgick vid2002 års utgång till . Det motsvarade av BNP, en minskning jämfört med 2001.3.6.1 Lånebehovet och statsskuldens utvecklingStatens lånebehov - definitionsmässigt lika med statsbudgetens saldo, men medomvänt tecken - har varierat kraftigt under det senaste årtiondet. Vid ingångenav var lånebehovet relativt litet, för att sedan snabbt öka till 234miljarder kronor (motsvarande av BNP) /94.Utvecklingen orsakades främst av den djupa lågkonjunktur som drabbade densvenska ekonomin , med kraftigt stigande statliga utgifter och vikande skatteintäkter.Lånebehovet har därefter successivt minskat, främst till följd av en snabbareekonomisk tillväxt, besparingar och olika positiva engångseffekter. Sedan 1998har amortering av statsskulden kunnat ske. uppvisade statsbudgeten ettöverskott på . Statsbudgeten har därmed visat överskott underfem budgetår i följd (se kapitel 4 Statsbudgetens utfall).Den konsoliderade statsskulden minskade med 2002, medanöverskottet i statsbudgeten endast var . Denna skillnad ärhänförlig till olika faktorer som verkar i olika riktningar. En viktig orsaktill skillnaden är att orealiserade valutavinster på 20 miljarder kronoruppkommit till följd av att kronan stärktes 2002. Dessa minskar statsskulden,men budgetsaldot påverkas inte. I motsatt riktning verkadePremiepensionsmyndighetens (PPM) omplacering av kontobehållningar iRiksgäldskontoret (RGK) till statspapper. Statsskulden ökade med 16 miljarderkronor, motsvarande värdet av PPM:s tillgångar i statspapper vid årsskiftet2002/2003. Budgetsaldot däremot påverkades inte av de somomvandlades från kontobehållning hos RGK till statsobligationer , utan endast av köp på andrahandsmarknaden senare (se kapitel 4 Statsbudgetensutfall avsnitt 4.3.29 utlåning och 4.3.30 Kassamässigkorrigering).Den statsskuld som redovisas i årsredovisningen för staten skiljer sig från densom RGK redovisar på grund av elimineringar som gjorts för de myndigheter sominnehar statliga obligationer och statsskuldväxlar.Tre myndigheter, Kärnavfallsfonden (KAF), () omvandlade tillgångar, som tidigare redovisadespå konton hos RGK, till statspapper . Förändringen skedde i enlighetmed regeringsbeslut (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU2,rskr. 2001/02:129) som innebär att myndigheter som bedriver en omfattandetillgångshantering av medel avsatta för ändamål vid sidan av statsbudgeten skall ges rätt att placera på den svenska statspappersmarknaden. Detta resulterade iatt statsskulden, som den redovisas av RGK, ökade med motsvarande belopp.Eftersom KAF och IGN ingår i årsredovisningen för staten elimineras derasinnehav. Däremot elimineras inte PPM:s innehav, eftersom myndigheten (liksomAP-fonden) betraktas som utomstatlig i årsredovisningen för staten. PPM:sinnehav av statsobligationer var vid utgången av2002.Tabell 3.20 Statliga myndigheters innehav i svenska statspapper vid utgången av2002Miljarder kronorInsättnings-garantinämndenKärnavfalls-fondenÖvriga myndig-heterElimineras i ÅRSPPMStatsskuldväxlar2,3-2,3-Nominella statsobligationer8,5-8,57,5Reala statsobligationer-26,226,28,1Totalt10,826,21,838,815,6Elimineringen i årsredovisningen för staten uppgick till 39 miljarder kronor2002. Därav avser KAF:s och IGN:s innehav. Övrigamyndigheters innehav har varit ganska , mellan två och fem miljarderkronor, . Främst är det RGK och med deallmänna försäkringskassorna som innehar statspapper. Detta medför attstatsskulden som RGK redovisar är högre än vad som redovisas i årsredovisning för staten.3.6.2 Statsskuldens sammansättningDet lagfästa målet för statsskuldspolitiken är att statens skuld skall förvaltas så att den långsiktiga kostnaden minimeras, som risken iförvaltningen beaktas. Den övergripande målsättningen konkretiseras genom attregeringen fastställer riktlinjer för statskuldens förvaltning avseendestatsskuldens sammansättning, genomsnittliga löptid samt förfalloprofil. Inomramen för riktlinjerna fastställer sedan delmål ochriktmärken, bl.a. för den nominella kronskuldens respektive valutaskuldenslöptid och valutaskuldens sammansättning samt svarar för den operativaförvaltningen av skulden.Upplåningen och förvaltningen av statsskulden sker i tre skuldslag:* Nominella lån i svenska kronor. * Reala lån i svenska kronor. * Nominella lån i utländsk valuta.Skuldens egenskaper bestäms främst av fördelningen mellan de tre skuldslagensamt val av löptid och förfalloprofil i respektive skuldslag. Dessa storheter är förutom storleken på statsskulden styrande för vilken total kostnad och samladrisk som statsskulden är förknippad med. Statsskuldens sammansättning redovisasi tabell 3.21.Nominella lån i svenska kronor utgör den viktigaste källan för finansiering avstatsskulden. Merparten av upplåningen sker på den inhemska nominellavärdepappersmarknaden genom statsobligationer (kuponglån med löptid över ett årvid emissionstillfället) och statsskuldväxlar (nollkuponglån i huvudsak, medlöptid vid emissionstillfället). I skuldslaget ingår även upplåning på hushållsmarknaden via speciella instrument som erbjuder RGK billigareupplåning än konventionella statspapper i kombination med möjligheter att sprida upplåningen till fler långivare, företrädesvis privatpersoner. Underfemårsperioden har upplåningen från hushållen minskat något, från 69 miljarderkronor till 2002 (av statsskulden). Dettaberor främst på att stocken premieobligationer minskat. gjordesbetydande bruttoemissioner, på , av premieobligationer.Förfallande lån uppgick till , vilket betyder att stockenändå minskade. Nettoemissionen blev således 3,2 miljarder kronor.Riksgäldssparandet har däremot ökat successivt från 1998 till 2002.Tabell 3.21 Statsskuldens utveckling och sammansättningMiljarder kronor19981999200020012002Nominella lån i svenska kronor, enligt RGK:s redovisning991986938838826Elimineringar i ÅRS1-3-4-3-2-13Nominella lån i svenska kronor988982935836813Reala lån i svenska kronor, enligt RGK:s redovisning949810295136Elimineringar i ÅRS-----26Reala lån i svenska kronor949810295110Nominella lån i utländsk valuta363291241223198Summa1 4451 3711 2781 1541 1211 Elimineringar av statliga myndigheters innehav redovisas på egna rader.Insättningsgarantinämnden och Kärnavfallsfondens innehav redovisas uppdelat pånominella resp. reala lån.