prop · GQ03100 · 2003-04-15 00:00:00 — har den konsoliderade statsskulden varit lägre än den okonsoliderade statsskulden. ökade konsolideringsposten med . Diagram 4.2 Statsskuld i miljarder kronor och som andel av I diagram 4.2 och tabell 4.17 visas också stats- Skuld, miljarder kronor Statsskuld mdkr enl tidigare mått Andel av BNP enl tidigare mått Det nya statsskuldsmåttet gäller fr.o.m. , som jämförelse visas statsskulden enligt det nya måttet . 1Under 2001 och 2002 ingår omvärderingsposter på 55 respektive avseende nytt mått på statsskulden. orealiserade valutaförluster i derivatportföljen, ökning av realskulden, upplupen 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 inflationskompensation samt att reala nollkuponglån tas upp till slutvärde. har antalet statsskuldsbegrepp minskats från sex till tre i syfte att kunna tillämpa en enklare och tydligare struktur i de sammanhang där statens skuld be- handlas och redovisas. Statens reella ekonomiska ställning påverkas inte av hur man definierar statsskulden. Skulden mätt på det nya sättet är emellertid större än den tidigare definierade kon- soliderade och okonsoliderade statsskulden. mäts statsskulden inklusive skuldby- tesavtal och valutaterminer och dessa värderas konsekvent till nominella slutvärden. Mätt /2003 ökar skulden med enligt de nya värderingsprinci- perna. Det centrala begreppet i den statliga redovis- ningen är ett konsoliderat mått som betecknas Statsskulden och som används i den ekonomiska vårpropositionen och budgetpropositionen samt i årsredovisningen för staten. I den konsolide- rade statsskulden exkluderas statliga myndig- heters innehav av statspapper. Måttet beskriver även statens bidrag till den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld som den mäts i EU- sammanhang. Ett andra mått, Okonsoliderad statsskuld, omfattar samtliga instrument som ställer ut, dvs. utan hänsyn till om statspappren innehas av statliga myndigheter eller ej. Det tredje måttet, Statsskuld enligt nationalrä- kenskaperna, avgränsas och värderas i enlighet med gällande nationella regler. Eftersom nationalräkenskaperna redan innehar status som officiell statistik fyller detta mått även fortsätt- ningsvis denna funktion. Som framgår av diagram 4.2 ökade statsskulden kraftigt då statsskulden steg från ca 600 till eller från till av BNP. stabiliserades skul- den som andel av BNP (skuldkvoten) på en nivå kring . Därefter har skuldkvoten mar- kant reducerats och uppgick vid utgången av 2001 till . Vid slutet av uppgick den konsoliderade statsskulden till mot- svarande av BNP (eller av BNP enligt den nya definitionen). Totalt sett minskade statsskulden med ca (enligt det nya måt- tet minskar statsskulden med ) jämfört med /02. Mätt som andel av BNP har statsskulden minskat med . Nominellt beräknas statsskulden öka till ca 2005 och ligga kvar på ungefär samma nivå 2006. Som andel av BNP be- räknas skulden minska från /2003 till vid slutet av beräkningsperioden. Kommunsektorns ekonomi förbättrades och . Det var framför allt en gynnsam sysselsättningsutveckling i eko- nomin som bidrog till ett växande skatteunderlag och därmed ökade skatteinkomster för kommu- ner och landsting. Även statsbidragen steg under till följd av att ett antal reformer genomfördes inom det kommunala området. Den kommunala konsumtionen har ökat kraftigt . avtog syssel- sättningsökningen i ekonomin , vilket bidrog till att skatteunderlaget steg i en något långsammare takt än . Utgif- terna ökade under dessa år mer än inkomsterna och 2002 uppvisade kommunsektorn ett under- skott i det finansiella sparandet på . Balanskravet började tillämpas 2000 och inne- bär att kommuner och landsting skall upprätta en budget i balans. Om underskott uppstår skall detta balanseras . uppvisade kommunsektorn som helhet ett negativt resul- tat.15 De kommunala utgifterna finansieras i huvud- sak av skatter och statsbidrag. Därav utgör stats- bidragen . Utgiftsprognoserna görs med beaktande av balanskravet. För att balans- kravet skall uppfyllas förutsätts konsumtionen öka i väsentligt lägre takt än . höjdes skatterna med i genomsnitt i kommunsektorn som helhet, vilket mot- svarar i ökade skattein- komster. Utrymmet för en ökad verksamhets- volym bedöms uppgå till . Finanserna förbättras och det finansiella sparan- det beräknas till för kommun- sektorn som helhet innevarande år. Trots skattehöjningen revideras det finansiella sparandet ned 2003 jämfört med prognosen i budgetproposition (en genomsnittlig skattehöjning med prognostiserades i budgetpropositionen). Nedrevideringen av det finansiella sparandet beror främst på höjda pre- mier för avtalsförsäkringar vilket motsvarar en kostnadsökning på . Inkomstökningen beräknas dämpas relativt kraftigt trots att det tillfälliga sysselsätt- ningsstödet och den så kallade 200kronan16 för- längs till 2004. Det beror främst på stora slutav- räkningar på kommunalskatten vilket bidrar till ett inkomstbortfall motsvarande 4,5 miljarder kronor.17 Det finansiella sparandet försämras till 2004 trots en återhållsam ökning av utgifterna. Det finansiella sparandet förbättras något 2005 och 2006 till . Ett finan- siellt underskott i den storleksordningen be- döms vara förenligt med ett resultatmässigt överskott sammantaget i kommunsektorn. Ba- lanskravet uppfylls för sektorn som helhet åren 20042006 förutsatt att ökningen i verksamhets- volymen begränsas till , vilket är i linje med vad den demografiska utvecklingen bedöms kräva. I kalkylen förutsätts skatterna vara oförändrade . Tabell 4.18 Kommunsektorns finanser Anm.: Statsbidragen och skatterna redovisas tillsammans eftersom effekten av reformer som påverkar skatteunderlaget neutraliseras genom justeringar av statsbidragen. Källor: och . Ålderspensionssystemet består av en fördel- ningsdel och en premiepensionsdel. Fördel- ningsdelen finansieras genom AP-fonderna, som fungerar som en buffert i det nya pensionssy- stemet. Vid sidan av AP-fonderna sker en för- mögenhetsuppbyggnad inom premiepensionssy- stemet. De medel som avsätts motsvarar intjänad premiepensionsrätt och placeras först i () och därefter hos den fondförvaltare som den en- skilde själv väljer. 15Det resultat kommuner och landsting redovisar i resultaträkningarna definieras på ett något annorlunda sätt än det finansiella sparandet. 16Överföring av statlig inkomstskatt till kommuner och landsting. 17 I nationalräkenskaperna redovisas skillnaden mellan de preliminärt fastställda och de definitiva kommunskatterna året efter intjänandeåret. får kommunerna en positiv slutavräkning om drygt 2 mdkr. uppgår denna post till nästan 2,5 mdkr. ett omslag på nära 4,5 mdkr 2004. Anm: Utgifterna enligt nationalräkenskapernas redovisning avviker något från de utgifter för ålderspensionssystemet som ingår under utgiftstaket. Genom att den statliga myndigheten pensionsmyndigheten (PPM) formellt är ägare av fondandelarna inräknas sparandet i premie- pensionssystemet i den offentliga sektorn. Under den tillfälliga förvaltningen i RGK in- går avsättningarna till premiepensionssystemet i statens sparande och reducerar därmed stats- skulden. Medel motsvarande premiepensions- rätten överförs till PPM andra året efter in- komståret. Det sparande som sker inom premie- pensionssystemet motsvaras således av ett mins- kat sparande i staten. uppgick det finansiella sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonderna och PPM, till eller av BNP. Trots det positiva sparandet minskade placer- ingstillgångarna i pensionssystemet med nära . Det beror på kraftiga värdeminskningar på aktier, som svarar för större delen av tillgångarna både i AP-fon- derna och i de fonder som förvaltas av PPM. Värdeförändringar påverkar inte det finansiella sparandet. Där inräknas endast direktavkast- ningen i form av räntor och utdelningar. stiger sparandet till följd av att staten övertar pensionsutgifter på . Sparandet förutses sedan ligga kvar på en nivå strax av BNP under prognos- perioden. Hela målet om ett överskott om av BNP för de samlade offentliga finan- serna kommer således de närmast åren att ligga i pensionssystemet och användas för att bygga upp pensionsfonderna. Sparandet i premiepensionssystemet stiger och kommer 2006 att vara större än i fördelningssystemet. Jämfört med budgetpropositionen beräknas sparandet bli lägre . Det beror såväl på lägre inkomster, som på högre utgifter. 4.7Den offentliga sektorns finanser uppgick den offentliga sektorns fi- nansiella sparande till eller av BNP. Som andel av BNP upp- gick skatter och avgifter till och de totala inkomsterna till medan utgifterna motsvarade av BNP. beräknas sparandet minska till eller av BNP. Som andel av BNP är inkomsterna oförändrade me- dan utgifterna ökar. beräknas sparandet stiga till eller av BNP under det att både inkomster och utgifter minskar som andel av BNP. ökar sparandet som andel av BNP till respektive . Det finansiella sparandet fördelas 2003 mellan den offentliga sektorns tre delar så att staten har ett underskott på medan ål- derspensionssystemet visar ett överskott på . Det statliga underskottet be- räknas minska som pensionssystemets överskott ökar något. Den kommunala sektorns finansiella sparande väntas visa underskott 20042006 efter ett mindre överskott 2003. Underskotten bedöms vara förenliga med ett positivt resultat som det definieras i balanskravet för kommuner och landsting. Utvecklingen av den offentliga sektorns fi- nanser beror främst på konjunkturen, räntor och politiska prioriteringar. Därtill kommer effekter av förändrad demografi och förändrat beteende hos företag och hushåll, t.ex. förändringar i sjuk- skrivingsmönster. Om man justerar det redovi- sade finansiella sparandet för konjunkturen och andra tillfälliga faktorer får man ett mått på det underliggande eller strukturella sparandet, se av- snitt 4.1.2. I tabell 4.21 visas det strukturella spa- randets förändring uppdelat på den del som be- ror av reformer och besparingar i den statliga budgeten (se tabell 4.9), nettot av kapitalin- komster och ränteutgifter samt övriga faktorer. minskade det strukturella sparandet som andel av BNP med 3,3 procent- enheter. Det förklaras huvudsakligen av skatte- sänkningar och andra reformer som 2001 och uppgick till sammanlagt av BNP. förstärks det strukturella sparandet som andel av BNP med sammanlagt . Trots de be- sparingar som föreslås är budgetpolitiken något expansiv även 2003 och 2004. Det låga ränteläget bidrar emellertid till att statens ränte- utgifter minskar relativt kraftigt, vilket medför att kapitalinkomsterna netto förbättras av BNP 2003 och 2004. Övriga faktorer, som t.ex. höjda kommunalskatter och minskade sjukskrivningar, förstärker det struk- turella sparandet av BNP . Den underliggande utvecklingen av de offentliga finanserna medför en ytterligare förbättring av det strukturella sparandet 2005 och 2006. Det höga finansiella sparandet medförde att nettoskulden vändes till en positiv finansiell förmögenhet 2001 på av BNP. Kraftiga värdeminskningar på den offent- liga sektorns innehav av aktier med- förde åter en nettoskuld, trots ett fortsatt posi- tivt sparande. I prognosen görs inget antagande om framtida värdeförändringar med undantag av effekten på statsskulden av valutakursens ut- veckling. Det innebär att nettoskulden utvecklas i takt med det finansiella sparandet. Det positiva sparandet medför att nettoskulden minskar un- der prognosperioden och 2005 väntas den of- fentliga sektorns finansiella tillgångar åter övers- tiga skulderna. Fördelningen av det finansiella sparandet mellan staten och ålderspensionssystemet medför att förbättringen av den finansiella ställningen sker genom ökade tillgångar i pensionssystemet. Underskottet i statens finansiella sparande innebär att skuldsidan i den offentliga sektorns balansräkning ökar . Skuldökningen är dock inte större än att statsskulden och den konsoliderade bruttoskul- den fortsätter att minska som andel av BNP. Jämfört med beräkningar i budgetproposi- tionen har den offentliga sektorns finansiella sparande reviderats ned med 2002, trots att skatteinkomsterna blev något högre än väntat. och framöver får den lägre BNP-nivån genomslag i lägre skattein- komster än vad som beräknades i budgetpropo- sitionen, trots att de kommunala skattehöjning- arna blev högre än väntat. Högre utgifter bidrar också till en försämring av det finansiella sparan- det jämfört med beräkningen i budgetpro- positionen. Sammantaget har den offentliga sektorns finansiella sparande reviderats ned med 2003 och med 2004, jämfört med bedömningen i bud- getpropositionen. Nettoskulden, som den redovisas i finansräkenskaper, har reviderats ned med 2001. Det innebär att den finansiella förmögenheten var starkare än vad som redovisats tidigare. Trots det förbättrade utgångsläget beräknas nu netto- skulden vara högre än prognosen i budgetpropositionen. Det beror på de stora värdeminskningarna som skedde på aktier . Därtill kommer att både netto- och bruttoskulden ökar i förhållande till prognosen i budgetpropositionen till följd av lägre finansiellt sparande. Tabell 4.20 Den offentliga sektorns finanser -1,0 -3,1 Tabell 4.21 Förändring av strukturellt sparande -1,3 -2,0 -1,7 -1,8 -0,5 -0,1 -0,1 -0,3 -0,1 var tillväxten i svensk ekonomi stark, vilket medförde att skatteintäk- terna18 ökade. Trots genomförda skattesänk- ningar ökade skatteintäkterna med i genomsnitt . Perioden präglades även av en snabb prisutveckling på aktie- och fastig- hetsmarknaden, vilket resulterade i mycket stora kapitalvinster för hushållen. uppgick hushållens kapitalvinster till 133 mil- jarder kronor eller av BNP att jämföra med den historiskt genomsnittliga nivån på . Exklusive skatt på kapital- vinster utvecklades skatteintäkterna med . En bidragande orsak till utveck- lingen var den sysselsättningsökning som skedde under dessa år. Antal arbetade timmar ökade med i genomsnitt att jämföra med en ökning med i genomsnitt . utvecklades skatteintäkterna betyd- ligt svagare. Skatteintäkterna minskade , vilket förklaras dels av genom- förda skattesänkningar, dels av lägre kapital- och bolagsvinster. Den underliggande utvecklingen, dvs. exklusive skattesänkningar, var positiv och uppgick till . Löneskatterna, dvs. arbetsgivaravgifter och inkomstskatter, ökade däremot, trots skattesänkningar, med . Den svaga utvecklingen har fortsatt 2002 då skatteintäkterna beräknas ha ökat med och förklaras främst av de skattesänkningar som genomfördes detta år. Den underliggande utvecklingen beräknas ha uppgått till . Tabell 5.1 Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster 20012006 Miljarder kronor och procent -0,6 -0,9 -3,7 -5,0 -44,5 -6,2 -3,1 -0,3 18 Skatteintäkter, dvs. periodiserade skatter, har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och makroekonomiska förutsättningar i form av timlön, sysselsättning, inflation, m.m. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . I skattekvoten enligt NR ingår även skatter till EU. beräknas skatteintäkterna öka med i genomsnitt eller med totalt . Den underliggande utvecklingen, dvs. justerat för regeländringar inklusive pensions- omläggningen 2003, är lägre och beräknas uppgå till . Den årliga ökningen av den offentliga sektorns skatteintäkter varierar . Den stora ökningen 2003 förklaras av övergången från netto- pensioner till beskattade bruttopensioner, vilket ökar skatteintäkterna med nära . Dessa intäkter innebär dock ingen budgetförstärkning eftersom de motsvaras av ökade pensionsutbetalningar på budgetens utgiftssida. Den offentliga sektorns finansiella sparande, vilket är ett av regeringens budgetpolitiska mål, baseras på den redovisning av skatter som nationalräkenskaperna (NR) tillämpar. Denna redovisningsmetod skiljer sig från den periodi- serade, dvs. de ovan beskrivna skatteintäkterna, framför allt genom att vissa skatter redovisas det år de debiteras istället de avser.19 ökar skatterna enligt NR med i genomsnitt eller med totalt , vilket är lägre än för de periodiserade skatterna. Statsbudgetens skatteinkomster ökar med i genomsnitt eller med totalt . Den svaga ökningen beror på omläggningen av den kommunala momskompensationen. Från och med redovisas kompensation för mervärdesskatt till kommuner och landsting på budgetens inkomstsida, vilket minskar stats- budgetens inkomster med . Den underliggande utvecklingen uppgår till . Övriga inkomster på statsbudgeten minskar med . Exklusive inlevererat överskott från och försäljningsinkomster är inkomsterna täm- ligen stabila. Sammanlagt beräknas de övriga in- komsterna uppgå till 2006. Skatteintäkterna som andel av BNP, skatte- kvoten, definierad enligt nationalräkenskaperna 19 kommer nationalräkenskaperna att redovisa fullt ut periodiserade skatter. uppgick och minskade till 2002. Den stora minskningen för- av den ofullständiga periodisering som NR tillämpar. Den periodiserade skattekvoten uppgick till 2001 och minskade till 2002. Av minskningen förklaras av genomförda skattesänkningar. beräknas skattekvoten öka dels till följd av höjda kommunala utdebiteringar, dels till följd av pensionsomläggningen. Åren därefter minskar skattekvoten och beräknas uppgå till 2006. Skattekvoten exklusive skatt på transfereringar beräknas 2002 ha uppgått till . Under prognosåren beräknas skattekvoten totalt minska med 0,5 procent- enheter och uppgå till 2006. I avsnitt 5.6 finns en utförligare redovisning av skattekvoterna, både den svenska samt för ett antal . Tabell 5.2 Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster. Differenser jämfört med budgetpropositionen -5,2 -9,8 -10,3 -1,4 -1,7 -8,6 -12,7 -13,8 -3,1 -0,9 Offentlig sektor enligt NR -5,2 -5,1 -8,3 -8,7 -11,2 -10,5 -0,2 Anm.: Jämförelsen med budgetpropositionen är korrigerade för ändrade redovisningsprinciper för mervärdesskatt m.m. Beloppen är avrundade och summerar därför . Skatteintäkterna 2001 blev högre jämfört med beräkningen till bud- getpropositionen , se tabell 5.2. har skatteintäkterna reviderats ned . Skatt på kapitalvinster och bolagsskatter har justerats ned 3 respektive , medan skatt på löner och konsumtionsskatter har justerats upp 3 respektive . Övriga skatter har justerats ned , främst till följd av att restförda skatter har ökat. Revideringarna följer i stort sett samma mönster och förklaras av en svagare tillväxt i ekonomin. Tabell 5.3 Bruttoeffekter av regeländringar 19992004 -5,7 -0,8 -2,4 -1,3 Sänkt skatt från på inkomster upp till övre skiktgräns -4,2 -1,3 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift Höjd övre () och nedre () skiktgräns -2,2 -3,3 -2,4 -0,4 -0,2 -0,2 -0,1 -0,7 -1,7 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift -2,0 -1,8 -7,3 -0,3 -0,1 -0,2 -3,2 -15,8 -16,9 -22,4 Skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare () -3,2 -0,3 -1,6 Skattereduktion för allmän pensionsavgift -15,8 -16,6 -17,3 -3,5 -2,5 -3,1 Återföring från skatteutjämningsreserv upphör -2,1 Förlängd periodiseringsfond från 5 till 6 år -2,5 Höjd avsättning till periodiseringsfond från -2,5 Återköp egna aktier, sänkt skatt investmentbolag -0,5 Socialavgifter och allmän pensionsavgift -0,7 -0,9 -0,4 Höjt tak för allmän pensionsavgift från 7,5 till 8,06 basbelopp Höjd allmän pensionsavgift från 6,95 till Sänkta socialavgifter från 33,06 till 32,92 till -1,2 -0,9 -0,4 -2,0 -0,6 -4,0 -1,8 -0,3 -0,2 Sänkt skattesats, markvärde för vattenkraft från 2,21 till -1,2 Sänkt skattesats för hyreshus, bostadsdel 1989/90 från 1,2 till -0,2 Hyreshusbostadsdel, återinförd omräkning Hyreshusbostadsdel, sänkt skattesats från 1,5 till 1,3 till 1,2 till -0,8 -0,4 -4,0 Småhus, sänkt skattesats från 1,5 till -5,8 Begränsningsregel fastighetsskatt, nytt taxeringsförfarande -0,2 -0,3 -0,2 Höjda fribelopp för förmögenhetsskatt -2,2 -1,8 Höjd kapitalvinstskatt för privatbostäder från -0,1 -0,3 Höjd el-skatt med 1,8, 1,2 resp. /kWh Höjd dieselskatt med /liter -1,0 Ändrade regler för kraftvärmeverk -0,2 -1,4 -3,0 -1,8 -1,3 -0,1 -0,6 -0,2 -1,1 Sänkt mervärdesskattesats för personbefordran från -1,0 Sänkt mervärdesskattesats på böcker och tidskrifter från -1,3 Sänkt skatt på vissa byggtjänster -0,1 -1,2 Sänkt skatt på vin -0,6 Slopad försäljningsskatt på lätta lastbilar m.m. -0,3 Tobaksskatt, höjd skatt på lågpriscigaretter -0,1 -13,2 -8,5 -20,7 -23,7 -1,7 Totala regeländringar, exklusive pensionsomläggningen -13,2 -8,5 -20,7 -23,7 -1,7 5.1.1Makroekonomiska förutsättningar I beräkningen till budgetpropositionen antogs Prognosen över skatteintäkterna baseras på de makroekonomiska förutsättningar som finns redovisade i bilaga 1, Svensk ekonomi. I tabell 5.4 redovisas de antaganden som har störst inverkan på skatteintäkterna samt förändringar i förhållande till budgetpropositionen . Tabell 5.4 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen Timlön, arbetade timmar, utbetald lönesumma, hushållens konsumtionsutgifter och KPI: årlig procentuell förändring. Prisbasbelopp och skiktgräns: kronor -0,9 -0,4 -0,4 -0,9 -0,9 -0,2 -1,1 -0,0 -0,4 -0,3 minskade antal arbetade timmar i lönesumman . Arbetade timmar antas fortsätta minska 2003, för att därefter öka med i genomsnitt . Enligt det preliminära utfallet från NR ökade lönesumman 2002. Sammanställningar från de månatliga skattedeklarationerna indikerar dock att lönesumman endast ökat . Denna ökningstakt stäm- mer även bättre överens med de bokförda skatterna . Prognosen för skatte- intäkterna baseras därför på en lönesumme- utveckling om , vilket är något lägre jämfört med beräkningen till budget- propositionen. att medelutdebiteringen för kommuner och landsting skulle öka med . De kommunala utdebiteringarna blev emellertid högre, vilket innebär att medelutdebiteringen ökade med jämfört med . Även inflationen beräk- nas bli högre 2003, vilket påverkar skiktgränser och prisbasbelopp . Utvecklingen mellan åren för de olika skatte- slagen beror dels på de underliggande skatte- basernas förändring, dels på beslutade eller före- slagna regeländringar. För att enklare kunna följa den underliggande utvecklingen av de olika skatteslagen redovisas i tabell 5.3 bruttoeffek- terna av de viktigaste regeländringarna 1999 2004. Beloppen visar den årligt tillkommande intäktsförändringen till följd av ändrade skatte- regler. Det är viktigt att understryka att de redo- visade beloppen avser periodiserade brutto- effekter, dvs. storleken på den initiala skatte- ändringen. Nettoeffekter beaktar även indirekta effekter på offentliga utgifter och andra skatte- baser via förändringar i löner, priser och bolags- vinster. Effekterna på de kassamässiga inkom- sterna och NR-inkomsterna är i regel mindre införandeåret eftersom bl.a. uppbördsförskjut- ningar och jämkningar måste beaktas. Osäkerheten i bedömningen av olika skatte- basers utveckling varierar mycket mellan olika skatter. Prognoser på lönebaserade skatter och konsumtionsskatter är beroende av hur väl antaganden om sysselsättning, timlön, konsum- tion m.m. stämmer överens med den faktiska utvecklingen. I grova drag innebär en procents förändring av lönesumman att skattebasen för- ändras med och skatteintäk- terna med . Om hushållens konsumtionsutgifter förändras leder det till förändrade momsintäkter med ca . Tabell 5.5 Den offentliga sektorn skatteintäkter 20002006 -17,1 -35,2 -58,6 -55,1 -56,6 -58,5 -60,4 -5,9 -6,0 -6,7 -6,9 -7,2 -7,4 -7,7 Skatt på varor och tjänster Skatt på vin m.m. -4,0 -3,4 -3,9 -5,1 -5,4 För kapitalbaserade skatter är osäkerheten betydligt större. Särskilt hushållens kapitalvin- ster och bolagens inkomstskatt är svårbedömda. beräknas kapitalvinsterna ha uppgått till 57 mil- jarder kronor, vilket motsvarar av BNP. har kapital- vinsterna uppgått till i genomsnitt av BNP. För prognosåren 2003 och 2004 antas kapitalvinsterna successivt öka för att 2006 uppgå till av BNP. Även bolagens inkomstskatt varierar mycket mellan olika år. uppgick inkomstskatten till , vilket var en ökning med jämfört med . vände bolagsvinsterna ned, vilket minskade in- komstskatten till .