prop · GQ031d9 · 2003-01-01 00:00:00 — Det är därför angeläget att se över möjligheter till en mer aktuell och kontinuerlig information om utvecklingen på stadsdelsnivå inom sysselsättningsområdet. Arbetet med att utveckla ett underifrånperspektiv som genomsyrar hela utvecklingsarbetet och stödja en väl fungerande boendedialog måste fortskrida. Även nationella strukturer för boendedialog bör främjas. Det är också av stor vikt att breda samverkansformer med många aktörer etableras. Regeringen ser det redan nu som viktigt att ytterligare utveckla myndigheternas roll i det storstadspolitiska arbetet. Statskontoret har därför fått ett särskilt uppdrag att rapportera om samverkan mellan statliga myndigheter och kommuner med lokala utvecklingsavtal. Långsiktighet kräver kontinuitet och uthållighet. Hur insatserna långsiktigt skall finansieras eller påverka befintliga strukturer bör ges mer tid i den strategiska planeringen av en insats. En viktig utgångspunkt för regeringens politik är att kommuner med lokala utvecklingsavtal i ett tidigt skede planerar för hur insatserna inom avtalen ska samordnas med och påverka reguljära verksamheter samt finansieras långsiktigt. De statliga medlen fördelade via avtalen är avsedda att täcka kostnader för utveckling av strukturer, metoder och verksamheter som blir en del i kommunen eller annan aktörs ordinarie verksamhet. Regeringen följer noga utvecklingen i denna fråga. antog kompletterande riktlinjer i syfte att vid avtalsrevideringar öka fokuseringen på tillväxt, sysselsättning och utbildning. Regeringen bedömer att fokuseringen har förstärkt arbetet i flera kommuner i önskad riktning. Vidare har diskussionen om tillväxtperspektivet i stadsdelarnas arbete stimulerats. I takt med att arbetet koncentreras mer till tillväxt, sysselsättning och utbildning kan regeringen överväga att ur befintliga ramar även finansiera vissa insatser för att underlätta övergången till reguljär verksamhet. Regeringens tidigare beräkningar av behovet av resurser för utbyggd förskoleverksamhet tog inte fullt ut hänsyn till reformen om allmän förskola. Regeringen bedömer att befintligt anslagssparande under storstadspolitikens anslag 11:1 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna under utgiftsområde 16 därför i större utsträckning kan disponeras för insatser för språkutveckling i skolan inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen. Slutligen kan regeringen konstatera att trots flera tecken på en positiv utveckling i berörda stadsdelar är tillståndet inom politikområdet inte tillfredsställande i förhållande till de mål som beslutat om. Skillnaderna är fortfarande mycket stora mellan kommuner och mellan bostadsområden inom en kommun. De storstadspolitiska målen tar att förverkliga och regeringen kommer att fortsätta arbeta för att främja en positiv utveckling i storstadskommunernas mest utsatta stadsdelar. För att långsiktigt kunna bedöma effekter av de storstadspolitiska insatserna måste utvecklingen följas både under hög- och lågkonjunktur. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna Från anslaget finansieras särskilda insatser som skall främja utvecklingen i storstadsregionernas socioekonomiskt mest utsatta stadsdelar. Medel fördelas till de kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal med staten. En mindre del av anslaget får användas för uppföljning, utvärdering, erfarenhetsspridning, internationellt erfarenhetsutbyte, information och utredningsinsatser. Anslaget disponeras av regeringen. An- slagssparandet beror på senarelagd igångsättning för vissa verksamheter och att avtalstecknandet med kommunerna har tagit än först uppskattat. Anslagssparandet förklaras också av att kommunerna rekvirerar beslutade medel i delar. I vissa fall kan därför relativt förflyta mellan beslut och slutlig utbetalning. Regeringen avser värdera utvärderingar, rapporter och särskilda studier. Detta blir ett viktigt underlag inför regeringens ställningstagande till storstadspolitikens fortsatta utformning. Re- geringen avser återkomma om storstadspolitikens utveckling. Mot denna bakgrund har inga nya medel beräknats . Regeringen föreslår att anvisar för . Regeringen bedömer att anvisade medel tillsammans med kommunernas eller annan aktörs medfinansiering skapar förutsättningar för att fortsätta bedriva ett utvecklingsarbete i berörda stadsdelar. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Migrationspolitiken omfattar frågor rörande migration till och från vårt land, flyktingpolitiken inkl. mottagande av asylsökande, utlänningars rätt att vistas i och internationellt arbete inom det migrationspolitiska området. Inom politikområdet verkar och . Området är indelat i fyra verksamheter asyl, besök och bosättning, svenskt medborgarskap samt prövning och överprövning av utlänningsärenden. För dessa verksamheter finns sex anslag inom utgiftsområdet. Dessutom finns ett anslag, som finansieras med EU-medel, för att utveckla mottagandesystemet för asylsökande, bidra till integrationsinsatser och hjälpa personer att återvända eller återvandra till sitt hemland. Inom verksamhetsområdet asyl prövar varje asylansökan individuellt och utifrån gällande lagstiftning. Ett avslag från kan överklagas till som är högsta instans. en ansökan prövas eller överprövning sker är de asylsökande registrerade i mottagandesystem och omfattas av lagen om mottagande av asylsökande (1994:137). De asylsökande har enligt utlänningslagen (1989:529) normalt rätt till rättshjälp genom offentligt biträde, som finansieras inom utgiftsområdet. ansvarar vidare för att de personer som fått avslag på sin asylansökan oftast efter överprövning av återvänder till ett annat land som den asylsökande kommit från eller har möjlighet att söka sig till. Om den av- eller utvisade personen vägrar att självmant lämna landet överlämnas ärendet till polisen. Verksamhetsområdet besök och bosättning omfattar olika typer av ansökningar om tillstånd att få vistas i . Vissa gäller tillfällig vistelse medan andra syftar till permanent vistelse i . Ansökan skall i första hand göras hos svensk utlandsmyndighet men kan även göras direkt hos . Ansökningarna avser t.ex. arbete, studier, släkt- eller turistbesök eller anknytning till anhörig. För att få bättre beslutsunderlag, flexibel ärendehantering och kortare handläggningstider har ett fullständigt datorstöd, kallat , införts för handläggning av utlänningsärenden på 15 utlandsmyndigheter. Medborgarskapsärenden, såsom naturaliseringsärenden samt bibehållande av och befrielse från svenskt medborgarskap prövas av och överprövas av . har som central utlänningsmyndighet ett processansvar gentemot utlandsmyndigheterna och ett samordningsansvar gentemot övriga berörda myndigheter i migrationsprocessen dvs. skall överpröva ärenden enligt utlänningslagen och lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. är ansvarigt för politikområdet inom . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Anslag 12:2 Mottagande av asylsökande Anslag 12:3 Migrationspolitiska åtgärder Anslag 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden Anslag12:6 Utresor för avvisade och utvisade Anslag 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande Totalt för politikområde Migrationspolitik 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Målen för migrationspolitiken är att migration till och från vårt land kan ske i ordnade former, den reglerade invandringen upprätthålls, asylrätten i och i ett internationellt perspektiv värnas samt att harmoniseringen av flykting- och invandringspolitiken i EU ökar. I arbetet med målens uppfyllande skall verksamheten präglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt för individens rättigheter. Den svenska migrationspolitiken utgår från ett helhetsperspektiv på hela migrationskedjan som omfattar flykting-, invandrings- och integrationspolitik, liksom återvändande och stöd för återvandring. I denna helhetssyn ingår insatser för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna, internationell samverkan samt förebyggande insatser. Insatser görs i utrikes-, säkerhets-, handels- och biståndspolitiken för att om möjligt undanröja orsaker till att människor känner sig tvingade att lämna sina länder och underlätta för dem att återvandra. Rättssäkerhet, humanitet, värdighet och effektivitet eftersträvas i alla led från mottagande av asylsökande till integration i eller återvändande till hemlandet. Asylrätten utgör en hörnsten i svensk flyktingpolitik. som asylprocessen måste präglas av en hög grad av rättssäkerhet, där det individuella behovet av skydd står i centrum, är korta handläggningstider av stor vikt både av humanitära och ekonomiska skäl. Möjligheterna att i praktiken tillämpa ett helhetsperspektiv har stärkts i och med att givits ansvaret för en större del av asylprocessen och för samordningen med andra myndigheter. Inom EU sker nu en harmonisering av migrations- och asylpolitiken, vilket är en förutsättning för en solidarisk flyktingpolitik inom unionen. Behovet av en helhetssyn i dessa frågor har vunnit ökat erkännande och omfattar allt fler länder i EU:s närområde. Problem med människosmuggling och människohandel har direkta effekter på EU:s medlemsstater. Insatser görs för att förbättra de migrationspolitiska rättsordningarna också i länderna i närområdet utanför EU. Syftet är att stärka asylrätten och att motverka illegal transitmigration och människosmuggling. I syfte att öka rättssäkerheten i prövningen av främst asylärenden har regeringen överlämnat ett förslag om ny instans- och processordning i utlänningsärenden till Lagrådet. Huvudsyftet med den föreslagna reformen är att öka rättssäkerheten i utlänningsärendena genom att införa en tvåpartsprocess med möjlighet till muntlig förhandling inför domstol i enlighet med förvaltningsprocesslagens bestämmelser. Överprövningen av utlännings- och medborgarskapsärenden skall inte längre ske hos . beslut skall i stället kunna överklagas till migrationsdomstolar som knyts till vissa länsrätter vars beslut i sin tur kan överklagas till Migrationsöverdomstolen som knyts till Kammarrätten i . Regeringen har för avsikt att lämna en proposition till i denna fråga. ändrades utlänningsförordningen (1989:547) så att kravet på arbetstillstånd har avskaffats för vissa artister och idrottsmän samt för specialister inom internationella koncerner som skall arbeta här än . Regeringen har tillsatt en särskild utredare som skall ta ställning till hur och under vilka villkor arbetstagare från de nya medlemsstaterna i EU kan få tillgång till den svenska arbetsmarknaden (dir. 2002:1). Uppdraget skall redovisas . har på regeringens uppdrag redovisat i vilken utsträckning gäststuderande inom grund- och forskarutbildning från länder utanför EES-området får arbetstillstånd i under och efter fullgjord utbildning. Verket föreslår också förenklingar av det nuvarande systemet. och redovisade uppdraget från regeringen att gemensamt och i samråd med och förbättra mottagandet av barn från annat land som kommer till utan medföljande legal vårdnadshavare. I redovisningen anges bl.a. vikten av att ansvarsfördelningen mellan berörda myndigheter tydliggörs. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 skall träffa överenskommelser med ett mindre antal kommuner om mottagande av ensamkommande barn samt att statens ersättning skall gå till den kommun som har ansvaret. Dessa kommuner bör få full täckning för sina kostnader för alla ensamkommande barn, asylsökande såväl som icke asylsökande. Dessutom föreslås införandet av ett nytt institut, företrädare för ensamkommande barn, med större ansvar och befogenheter än dagens gode män. I övrigt redovisas förslag rörande förbättrat samarbete mellan berörda myndigheter, förbättrad statistik samt förbättrad information till landsting, kommuner och berörda myndigheter. Regeringen beslutade att i enlighet med förslagen ge i uppdrag att undersöka förutsättningar för att träffa överenskommelser med ett antal kommuner att ta ett särskilt ansvar för mottagandet av ensamkommande barn. Vidare fick i uppdrag att beräkna de ekonomiska konsekvenserna av de förslag som och givit. Uppdraget skall redovisas . Förslagen kommer därefter att beredas inom . I utredning (N 2001:11) rörande översyn av mottagande av och introduktion för flyktingar ingår bl.a. att särskilt uppmärksamma situationen för barn som kommer till utan vårdnadshavare. Utredningen kan inom ramen för sitt direktiv komma att föreslå ytterligare åtgärder. Förslaget till förändringar av lagstiftningen rörande företrädare för ensamkommande barn kommer att beaktas inom ramen för utredning (Ju 2002:04) om förmyndare, gode män och förvaltare. Staten och träffade en överenskommelse om landstingens åtagande och statens ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande m.fl. Enligt överenskommelsen erbjuds asylsökande m.fl. akut sjuk- och tandvård samt sådan sjuk- och tandvård som inte kan anstå. Barn och ungdomar erhåller samma vård som barn bosatta i . I den omfattning som landstingen ger vård enligt överenskommelsen lämnas ersättning till landstingen enligt förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 att gälla tills vidare. träffades en överenskommelse om att barn som vistas i landet utan att vara bosatta här och som tidigare hade omfattats av överenskommelsen skulle erhålla hälso- och sjukvård enligt samma grunder som asylsökande barn. Dessa båda överenskommelser har , efter uppföljning i samråd med , och , ersatts av en ny överenskommelse mellan staten och . Den nya överenskommelsen innebär främst att statens ersättning höjts för att täcka landstingens ökade kostnader för denna vård. Vidare ersätts hälsoundersökningar/hälsosamtal i särskild ordning i syfte att fler asylsökande skall erbjudas sådan undersökning. Regeringen lämnade en proposition till om uppehållstillstånd med tillfälligt skydd vid massflykt. I propositionen behandlas genomförandet i svensk rätt av rådets direktiv /55/EG av om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EGT L 212, , s. 12). En proposition om ömsesidigt erkännande av avvisnings- och utvisningsbeslut har överlämnats till . Regeringen föreslår att rådets direktiv /40/EG av om ömsesidigt erkännande av beslut om avvisning eller utvisning av medborgare i tredje land (EGT L 149, , s. 34) skall genomföras genom en ändring i utlänningslagen så att avvisnings- och utvisningsbeslut som har fattats av en annan medlemsstat i EU kan verkställas av svenska myndigheter. Dock krävs att de svenska myndigheterna har gjort en egen prövning i sak innan verkställighet sker varvid det utländska beslutet skall ha vägts in i prövningen om utlänningen skall avvisas från . Under det svenska ordförandeskapet antogs rådets direktiv /51/EG av om komplettering av bestämmelserna i artikel 26 i konventionen om tillämpning av av (EGT L 187, 10.7.2001, s. 47). Direktivet rör utformningen av det s.k. transportörsansvaret. En arbetsgrupp inom har presenterat ett förslag till ändring av Förslaget har remissbehandlats och frågan bereds vidare. Statskontoret har på uppdrag av regeringen följt upp de genomförda förändringarna av samarbetsformerna för handläggningen av migrationsfrågorna i utrikesförvaltningen. I sin rapport har Statskontoret lämnat vissa förslag till åtgärder för att effektivisera arbetet med migrationsfrågorna avseende ansökningar om viseringar samt ansökningar om uppehålls- och arbetstillstånd. Förslagen kommer att behandlas . (UD 2001:05) skall inkomma med sitt betänkande rörande behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. beslutade regeringen att tillsätta en utredning (UD 2002:02) för att se över regler och praxis vid verkställighet enligt utlänningslagen och angränsande lagstiftning, särskilt när det gäller ärenden där utlänningens identitet är oklar. Utredningen skall lämna sin rapport . Den av regeringen tillsatta parlamentariska (dir. 2000:36, dir. 2000:81 och dir. 2001:64) lämnade delbetänkandet (SOU 2002:13) Vår anhöriginvandring. I betänkandet föreslår kommittén bl.a. att uppehållstillstånd i något ökad utsträckning skall kunna beviljas nära anhöriga utanför kärnfamiljen om anknytningspersonen i svarar för utlänningens försörjning under högst . Förslagen har remissbehandlats och bereds inom . Europeiska kommissionen lade fram ett förslag till direktiv angående flyktingdefinitionen samt alternativt skydd (KOM(2001)510 slutligt). Enligt förslaget skall förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning tolkas in under begreppet tillhörighet till viss samhällsgrupp och således omfattas av flyktingdefinitionen. I den svenska lagstiftningen finns en särskild bestämmelse som täcker förföljelse på grund av kön eller homosexualitet. För att förbereda en ändring av den svenska lagstiftningen i detta avseende har regeringen beslutat att tillsätta en utredare (dir. 2002:49). Europeiska unionens råd antog en övergripande plan för kampen mot olaglig invandring och 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 människohandel i EU (EGT C 142, , s. 23). Planen innehåller en rad områden som viseringspolitik, informationsutbyte, förebyggande insatser, gränskontroll, återvändandepolitik och sanktioner. Syftet med planen är att presentera en sammanhållen och gemensam politik, som kräver gemensamma insatser från medlemsstaterna. gav planen sitt fulla stöd i . Fingeravtryckssystemet Eurodac kommer att börja användas , och syftar till att effektivisera tillämpningen av och handläggningen av asylärenden. Europeiska unionens råd nådde en politisk överenskommelse om ett direktiv om miniminormer för mottagandet av asylsökande i medlemsländerna. Direktivet kommer troligtvis att antas vid ett ministerrådsmöte . Härefter kommer regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppgift att undersöka hur direktivet skall genomföras i svensk rätt. Europeiska kommissionen lade fram ett förslag till direktiv om tillfälligt uppehållstillstånd för offer för medhjälp till olaglig invandring och människohandel vilka samarbetar med myndigheterna (KOM(208)71 slutligt). Förslaget syftar till att på ett effektivare sätt bekämpa olaglig invandring och människohandel. Detta skall ske genom att offren beviljas ett tillfälligt uppehållstillstånd för att kunna vittna mot dem som misstänks ligga bakom brotten. För svensk del har utrett och lämnat förslag om hur uppehållstillstånd till offer för människosmuggling och människohandel skall kunna ges. Kommittén överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2002:69) Människosmuggling och människohandel. Utöver åtgärder vad gäller offren föreslår kommittén bl.a. att en ny brottsrubricering människosmuggling införs samt straffskärpningar på detta område. Regeringen har för avsikt att överlämna en proposition till . avser att bli medlem i organisationen (). Organisationen stöds av flertalet länder i Väst-, . har även tidigare lämnat stöd. Som medlem har för avsikt att mer aktivt verka för att stärka organisationens inriktning på förebyggande insatser inom det asyl- och migrationspolitiska området. ser bl.a. ICMPD som en viktig länk vad gäller samarbete mellan det framtida utvidgade EU och dess östra grannländer. Regeringen tillsatte en särskild utredare (dir. 2001:87) med uppdrag att, utifrån ett helhetsperspektiv, göra en översyn av mottagande och introduktion för flyktingar. Översynen skall även omfatta systemet för statlig ersättning till kommunerna för flyktingmottagandet samt i relevanta delar mottagandet av asylsökande. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Migrationspolitikens mål är att migration till och från vårt land kan ske i ordnade former, asylrätten i och i ett internationellt perspektiv värnas, den reglerade invandringen upprätthålls samt att harmoniseringen av flykting- och invandringspolitiken i EU ökar. I regleringsbrevet anges att målet för besök är att inom ramen för den reglerade invandringen medge besöksutbyte mellan länder i enlighet med den sökandes önskemål. lämnades ca 174 000 ansökningar om visering in vid svenska utlandsmyndigheter. Av de sökande beviljades viseringar. Av det totala antalet ansökningar om visering hänsköts 10 650 till . avgjorde verket 10 910 viseringsärenden, vilket är ca 7 000 färre än året innan. Andelen av ansökningarna som avgörs direkt på utlandsmyndigheterna har ökat. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 ärendena hade kortare handläggningstid än en månad, som är målet för orsaker till detta, bl.a. måste konsultationer med andra medlemsstater i genomföras i enlighet med . En konsultation tar i regel , vilket innebär att processen i flera fall blir alltför utdragen. gör konsultationer i av viseringsärendena. Antalet öppna viseringsärenden var 31 390. Målet för verksamhetsområdet bosättning är att värna rätten att förenas med nära anhöriga genom att väntetiden för beslut om bosättning görs så kort som möjligt med hänsyn till sökandes och övriga berördas behov. Beslut om uppehållstillstånd skall i första instans fattas . Målet uppnåddes i av ärendena och den genomsnittliga handläggningstiden var . Detta kan jämföras med då avgjorde av ärendena . Den främsta anledningen till att målet inte uppnåddes 2001 var dels kravet på ökad muntlig handläggning i dessa ärenden, dels ett ökat antal anknytningsärenden. handlade drygt 22 000 ärenden rörande uppehållstillstånd, vilket var ca 2 000 fler än . Den sammanlagda väntetiden hos och skall inte överstiga 12 månader. Detta uppfylldes endast i av ärendena och den genomsnittliga handläggningstiden för dessa ärenden var . Målet för verksamhetsområdet asyl är att värna asylrätten genom en tidig, rättssäker och förutsägbar prövning av den sökandes skyddsbehov. En strävan skall vara att personer som inte har rätt till uppehållstillstånd lämnar landet i nära anslutning till ett lagakraftvunnet avvisningsbeslut. Öppna ärenden som inte avgjorts i första instans skall som regel inte vara äldre än . Målet är vidare att den totala tiden som en sökande är berättigad till ersättning enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA) normalt inte skall överstiga . Den totala genomsnittliga handläggningstiden för grundärenden var , vilket var mer än . Av ärendena avgjordes inom verksamhetsmålet . En viktig orsak till avvikelsen är tidskrävande arbete med att klarlägga oklara identiteter, resvägar m.m. Av de drygt 23 500 personer som sökte asyl i saknade pass eller andra identitetshandlingar. Ytterligare en orsak till ökade handläggningstider är att organisationens kapacitet inte kunnat höjas i takt med att antalet asylsökande ökade . var antalet registrerade i mottagandesystem drygt 28 800 personer, vilket skall jämföras med 20 150 . Av dessa bodde ca 14 600 i och ca 14 200 hade ordnat boendet på egen hand. Den genomsnittliga vistelsetiden för dessa personer var , vilket är mindre än verksamhetsmålet . Jämfört med 2000 har den genomsnittliga vistelsetiden minskat . Den genomsnittliga dygnskostnaden exkl. förvar var mot beräknat . Anledning till den högre kostnaden är främst att i samband med den ökade inströmningen av asylsökande fått högre initialkostnader på grund av att antalet platser vid verkets anläggningar utökats. Dessa kostnader finansieras via anslaget. hade antalet registrerade i mottagandesystem ökat till 35 347 personer. Därav bodde 18 997 personer i medan 16 350 personer hade ordnat boendet på egen hand. Den genomsnittliga vistelsetiden var . Kostnaderna för förvarsverksamheten ligger högre än det angivna villkoret om i regleringsbrevet .