prop · GQ03137 · 2003-06-11 00:00:00 — Statliga medel inom utbildningspolitiken och de delar av forskningspolitiken som avser innovationssystem bör vidare användas för finansiering av åtgärder inom tillväxtprogrammen, under förutsättning att det sker inom ramen för politikområdets mål, prioriteringar och gällande regler. Avsikten är att tydliggöra universitets och högskolors roll i arbetet med programmen. -Programmen skall utformas utifrån en tydlig målstruktur med därtill hörande indikatorer. En extern granskare skall även följa arbetsprocessen . Därutöver skall varje programansvarig organisation system som säkerställer uppföljning och utvärdering av insatser i programmet. -Statliga myndigheter medverkar i tillväxtprogrammen med utgångspunkt från de mål som gäller för berört politikområde och det regelverk som styr användningen av aktuellt anslag. Regeringen har i berörda myndigheters regleringsbrev tydliggjort på vilket sätt myndigheten kan medverka i tillväxtprogrammen. Av riktlinjerna framgår vidare att ett samarbete mellan de regionala kompetensråden, som finns i varje län, och de regionala partnerskapen skall utvecklas. Råden bör arbeta med arbetskrafts- och kompetensförsörjningsfrågorna inom ramen för tillväxtprogrammen. I detta avses även ingå analyser samt uppföljning och utvärdering. Totalt 19 projekt har genomförts inom området kontroll av EU-medel. Några av projekten redovisas i det följande (medelsförbrukningen anges inom parentes). 3.2.1Risk för sanktioner mot svenska staten inom jordbruksområdet () projekt för sanktioner mot svenska staten inom jordbruksområdet (0,), som genomfördes , har syftat till att granska den interna kontrollen m.m. i hanteringen av de stöd som finansieras från utvecklingssektionen inom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (FEOGA). Granskningen visar att den interna kontrollen är tillfredsställande avseende kompensationsbidrag, startstöd och investeringsstöd under förutsättning att berörda myndigheter vidtar åtgärder enligt . 2002/03:137 När det gäller strukturfondsprojekt inom mål 5b och 6 anser RRV att den interna kontrollen är bristfällig. RRV anser att det finns risk för att drabbas av nettokorrigeringar/sanktioner från EG. RRV:s bedömning är att den interna kontrollen inom strukturfondsprojekten inte uppfyller kraven som anges i rådets förordning (2082/93) samt kommissionens förordning (2064/97). RRV har rekommenderat berörda myndigheter att förbättra den interna kontrollen i denna del genom att föreslå lämpliga åtgärder. RRV föreslår därutöver att regeringen bl.a.: ger någon myndighet i uppdrag att se över befintligt systemstöd inklusive den nationella databasen samt utveckla ett för ändamålet säkert, effektivt och integrerat system för samtliga fonder, omfördelar resurser för att förstärka kompetensen hos de myndigheter som beslutar om strukturfondsprojekt inom mål 5b och 6, uppdrar åt de fondansvariga myndigheterna att inrätta rutiner och redovisningskrav som, i den mån det är möjligt, är generella för alla fonder vid rekvisition av medel, i förordning fastställer och reglerar de fondansvariga myndigheternas kontrollbefogenheter samt utser ett ansvarigt oberoende revisionsorgan för upprättande av revisionsutlåtandet i enlighet med artikel 8 i kommissionens förordning (2064/97). RRV har även granskat den interna kontrollen m.m. avseende handläggning, beslut och utbetalning av stöd och projektmedel som finansieras av Fonden för fiskets utveckling (FFU, kallat fiskefonden). Granskningen visar att den interna kontrollen, under förutsättning att vissa förstärkningar i kontrollerna införs, säkrar att i behörig ordning beviljade bidrag blir korrekt utbetalda. RRV lämnar förslag till avseende förbättringar i den interna kontrollstrukturen och kontrollrutinerna. RRV riktar även förslag till regeringen. Till vissa delar är de samma som avseende jordbruksfonden (se ovan). 3.2.2Anpassning till EU:s kontroll och administrationskrav har genomfört projektet kontroll och administrationskrav () (3,), som genomfördes perioden 19971999. Projektet har syftat till att säkerställa att den svenska administrationen av exportbidrag och interventionsåtgärder sker i överensstämmelse med EU:s förvaltnings krav. Projektet har omfattat tre områden. En kartläggning gjordes av de olika krav EU:s revisorer ställt på olika medlemsländer och hur den svenska administrationen har anpassat sig till dessa krav. Genomgången av revisionsrapporterna visar att särskild uppmärksamhet ägnats åt intern kontroll, förvaltnings- och redovisningsrutiner samt ADB-säkerhet på utbetalningsställen. Parallellt med inventeringen av revisionsrapporterna utarbetades flödesscheman avseende handläggning av olika typer av stöd. Dessutom togs direkta kontakter med utbetalningsställen i andra medlemsländer. En annan del av projektet avsåg att införa kontroller i datasystemen. En dominerande del av systemutvecklingsarbetet har inriktats på att bygga in automatiska kontroller och beräkningar i systemet. Projektet omfattade även utbildning av personal i kontroll- och revisionsmetodik med koppling till EU:s förvaltningsmodell. Totalt 16 personer som direkt och indirekt arbetar med exportbidrag och interventionsåtgärder har utbildats i revisions- och kontrollmetodik, primärt inriktad på självkontroll enligt den s.k. COSO-modellen. Denna kontrollmodell syftar till att förebygga att fel uppstår och begränsa konsekvenserna av de fel som ändå uppstår genom att garantera upptäckt och därefter korrigering av upptäckta fel. Som ett resultat av projektet har en rad åtgärder vidtagits för att säkerställa att den framtida hanteringen av exportbidrag och interventionsåtgärder uppfyller EU:s förvaltningskrav. En slutsats är att kontinuerliga ansträngningar måste göras för att följa upp och göra anpassningar i den nationella administrationen i syfte att undvika sanktioner från EU. Statens jordbruksverks (SJV) projekt (3,), som genomfördes perioden 19971999, har syftat till att få en likformig tillämpning av reglerna för miljöstöden, att kontrollen skall utföras på ett korrekt och likartat sätt samt att hanteringen av miljöstöden vid länsstyrelserna skall följas upp. Projektet har i huvudsak genomförts i samarbete med länsstyrelserna. Representanter för miljöstödsprojektet har besökt samtliga länsstyrelser. Vid besöken genomfördes en kartläggning av länsstyrelsernas sätt att handlägga och kontrollera miljöstöden, men information lämnades även om vilka regler som gäller för administration och vid kontroll. I samband med besöken genomfördes även fältkontroller. De miljöstöd som kontrollerades var: stöd till biologisk mångfald i betesmarker, stöd till natur- och kulturmiljöer samt stöd till ekologisk odling. Projektet har resulterat i att länsstyrelsernas rutiner för handläggning av miljöstöd och övriga jordbrukarstöd har fastställts. Vidare har tidigare omotiverade skillnader i kontrollresultat mellan länen minskat. Även risken för sanktioner från EU bedöms ha minskat som en konsekvens av projektet. 3.2.4Förstärkt kontroll av exportbidrag har () även genomfört projektet kontroll av exportbidrag (3,0 miljoner Det har syftat till att öka kunskapen bland de personer på SJV som arbetar med kontroll av exportbidrag samt att förstärka arbetet med riskanalyser så att genomförda kontroller fokuserar på de områden som utgör störst risk. En del av projektets resurser har även använts för att specialgranska den svenska mjölksektorn, en sektor som kännetecknas av en omfattande bidragsvolym och som traditionellt utsatts för bedrägerier i stor omfattning. Vad gäller fusk och bedrägerier med exportbidrag är ofta mer än en medlemsstat inblandad. Därför har SJV tillsammans med och genomfört en gemensam granskning av företag som arbetar inom sockersektorn i dessa länder. SJV bedömer att projektet har bidragit till att avsevärt öka kunskapen om kontroll och revision av exportbidrag. Statens jordbruksverks (SJV) projekt (3,), som genomfördes perioden 19971999, har haft två syften. Ett syfte var att samordna rutinerna på länsstyrelserna för att därigenom uppnå enhetlighet och likabehandling vid hantering av EU- stöd till jordbruket. Ett annat syfte var att uppnå en tillfredsställande kontrollnivå i de administrativa system som används vid hantering av EU-stöd för att därigenom undvika sanktioner. Projektet har omfattat fyra typer av direktstöd: miljöstöd, arealstöd, regionalstöd och djurbidrag. En tidig iakttagelse i projektarbetet var att behövde ges rätt att utfärda föreskrifter gentemot länsstyrelserna vad gäller handläggning av EU-stöd. Det medförde i sin tur att regeringen bemyndigade att meddela sådana föreskrifter. har därefter utarbetat rutinbeskrivningar och checklistor som används i samtliga län. Ett annat resultat av projektet är att beslutat att länsstyrelsernas stödhantering skall kvalitetssäkras genom årliga besök från verkets sida. () har även genomfört ett särskilt projekt avseende strukturstöd, projektet av strukturstöd (3,), som genomfördes 19972000. Det har syftat till att förbättra den interna kontrollen vid t.ex. länsstyrelser. Härigenom kan de rekvisitioner om strukturfondsmedel som når för utbetalning kvalitetssäkras. De stöd som studerats inom projektet är investeringsstöd till företagare med jordbruks- och trädgårdsverksamhet samt renskötselföretag, startstöd till unga brukare samt projektstöd inom ramen för mål 5b och mål 6 (jordbruksfonden). Projektet har bidragit till att samordningen ökat, men också till bättre och säkrare rutiner vid granskning av länen och sekretariaten. Successivt har en ömsesidig förståelse utvecklats för respektive myndighets roll i stödhanteringen. Samarbetet med , och rörande främst finansiell kontroll har därtill utvecklats. SJV bedömer att projektet bidragit till att riskerna för kännbara sanktioner i form av utebliven medfinansiering från EU har reducerats avsevärt. Under projektets genomförande har det vidare skett viktiga preciseringar av den förordning som styr jordbruksfondens utvecklingssektion. Enligt förordningen (1998:579) om vissa stöd från ansvarar utbetalningsmyndigheterna (för jordbruksfonden) för tillsyn och kontroll av efterlevnaden av gemenskapsregler. Vidare får även den utbetalande myndigheten överlämna till annan myndighet att utöva tillsyn och kontroll samt meddela föreskrifter om hur tillsynen skall utövas. Samtliga utbetalningsmyndigheter har enats om att behålla genomförandet av tillsynen och kontrollen på de egna myndigheterna. Förtydligandet av kontrollansvaret innebär att det är som är ansvarig för finansiell kontroll av utbetalda stöd från jordbruksfonden (Interreg II undantagen) i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2064/97. Vidare får utbetalningsmyndigheterna bl.a. föreskriva om stödmyndigheternas handläggning av stödärenden. Organisationen för genomförande av strukturfondsprojekt ändrades i och med den nya programperioden, som började . Förordning (1999:1424) om förvaltning av reglerar numera genomförandet av strukturfondsprogrammen. Statens jordbruksverks (SJV) projekt av direktstöd (3,), som genomfördes perioden 19972000, syftade till att länsstyrelsernas arbete med fältkontroller skall genomföras och ledas mer enhetligt. Risken för att medel utbetalas felaktigt förväntas därmed minska. Huvuddelen av projektets resurser har använts för att genomföra mer omfattande fältkontrollkurser med inriktning mot de arealbaserade stöden. Flertalet kontrollanter har tagit del av denna utbildning. genomfördes regionala återsamlingar, vilket gav kontrollanterna möjlighet att efter några veckors arbete i fält få en direkt reaktion på de bedömningar de hade gjort. Projektet har även resulterat i föreskrifter om rutiner för kontroll i fält av jordbrukarstöd. För att kunna göra en uppföljning av den verksamhet som bedrivs på länsstyrelserna har en särskild rapportmall tagits fram. SJV konstaterar att kvaliteten på de genomförda fältkontrollerna har ökat avsevärt som ett resultat av det genomförda projektet, att de som söker stöd behandlas på ett mer likartat sätt oberoende av var den sökande bor i landet samt att risken för felaktigt utbetalda medel har minskat. Statens jordbruksverks projekt av miljöprogrammet (3,), som genomfördes perioden 19972000, har syftat till att stärka kontrollen av medelsförvaltningen inom stödet för utbildning, information och demonstrationsprojekt (UID) inom det svenska miljöprogrammet för jordbruket. Projektet har omfattat dels utbildning av personal vid länsstyrelser och övriga berörda organisationer i syfte att öka säkerheten och effektiviteten i administrationen, dels utveckling och tillämpning av en modell för kvalitets- och effektuppföljning för verksamheten. Den senare delen, uppföljningsmodellen, består av dels ett IT-stöd för kontroll och uppföljning, dels ett enkätsystem som kan användas vid utvärdering av kurser och rådgivning. Projektet har resulterat i att hanteringen av ansökningar och rekvisitioner sker på ett effektivare och säkrare sätt. Länsstyrelsernas rutiner har därtill blivit mer likartade som kunskapen om regelverket har ökat. 3.2.9Säkra skyddet av EU-medel EU-bedrägeridelegationens projekt skyddet av EU-medel (0,) genomfördes dels 1997, dels 2000. EU-bedrägeridelegationen gav () i uppdrag att kartlägga de regelverk som styr kontrollen av hantering av EU-medel samt regelverken för sanktioner vid missbruk av dessa medel. Kartläggningen syftade till kunskapsuppbyggnad och underlag för analys och jämförelse av skyddsnivån inom olika sektorer. Kartläggningen visar bland annat att: -ansvaret för finansiell kontroll enligt framgår tydligast för jordbruksfondens garantisektion, -ansvaret för EU:s medelshantering i , med utgångspunkt i myndigheternas instruktioner, är otydligt, -skyddsnivån för strukturfonderna är i kontrollhänseende lägre än för de andra två sektorerna, -de detaljerade nationella reglerna för främst miljöstöd medför ett lågt skydd för de bidrag reglerna avser och -skyddsnivån vad gäller möjlighet till återkrav är lägre för strukturfonderna än för Garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket och för traditionella egna medel. RRV lämnar därutöver en rad förslag till EU-bedrägeridelegationen för att åtgärda bristerna. EU-bedrägeridelegationen har även givit Statskontoret i uppdrag att genomföra en översiktlig studie och analys av skyddsnivån avseende EU- medel i för tre sektorer: tullverksamhet för inkomster, strukturfonderna och jordbruksstöden för utgifter. Syftet med studien har varit att: -klara ut vilka komponenter som kan anses bidra till skyddet av gemenskapsmedlen och bedöma den institutionella skyddsnivån inom sektorerna samt -göra en första bedömning av den faktiska skyddsnivån genom att dels göra en översiktlig bedömning av hur regelverk och tilldelade befogenheter utnyttjas av ansvariga myndigheter, dels med utgångspunkt i fel som upptäcks i handläggningen analysera hur myndigheternas kontrollapparat fungerar. Statskontoret konstaterar att det finns behov av att höja kvaliteten på skyddsnivån för EU-medel i ytterligare. Med skyddsnivå avses komponenter som regelverk, organisation, administrativa processer, befogenheter, m.m. övertog, på förslag av EU- bedrägeridelegationen, från EU-bedrägeridelegationen ansvaret för att samordna skyddet för EG-gemenskapernas finansiella intressen i . Statskontoret framför att myndigheten delar EU- bedrägeridelegationens uppfattning att ett särskilt råd för skydd av EU- medel bör inrättas och knytas till . Statens jordbruksverks (SJV) svarar för utbetalning av medel från jordbruksfonden, men utgör även fondkoordinator för EU-stöden inom jordbruksområdet. SJV:s projekt (11,), som genomfördes perioden 19972001, har genomförts för att effektivisera denna verksamhet. Inledningsvis syftade projektet till att möjliggöra elektronisk fångst av data från SAM-blanketten den blankett som används för att ansöka om jordbrukarstöd från EU. Tre olika sätt att samla data prövades inledningsvis: scanning, EDI-överföring (= Interchange) från jordbrukarnas konsulter samt att jordbrukarna själva registrerade ansökningsdata via Internet. Inom ramen för projektet togs därefter beslutet att fortsätta utvecklingen av datafångst med hjälp av scanning och . Resultatet av projektet gjorde det möjligt för samtliga länsstyrelser att utnyttja scanning vid datafångst. EDI-lösningen blev även tillgänglig för alla konsulter. Detta medförde stora tidsbesparingar. beräknades besparingarna uppgå till ca , vilket motsvarar ca . Dessutom var kvaliteten på de ansökningar som inkom via högre. Det fortsatta arbetet med projektet resulterade i en fristående webbapplikation . Till skillnad från projektets inledande resultat minskade ledtider i registreringsmomentet syftade SAM- Internet till att minska handläggningstiderna. Då lantbrukarna lämnar sin ansökan via Internet uppnås effektiviseringar. Genom interaktivitet och elektroniska kontroller får lantbrukaren stöd i arbetet med att fylla i en korrekt ansökan, vilket i sin tur avsevärt reducerar länsstyrelsernas behov av handläggning. Under använde ca 5 000 lantbrukare SAM- Internet och ansökningarna var i stort sett utan fel. Besparingen per SAM-ansökan har av SJV uppskattats till ca . 3.2.11Säkerhet m.m. i tullproceduren () projekt m.m. i tullproceduren (3,), som genomfördes perioden 19972001, har syftat till att se över kredit- och säkerhetshanteringen för att så långt möjligt säkerställa att varken EU eller svenska staten åsamkas förluster. har projektet syftat till att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft genom att inte ta ut säkerheter i de fall det inte krävs. Projektet resulterade i att ett nytt säkerhetssystem infördes , vilket omfattar ett system för redovisning av andra säkerheter än transitsäkerheter. Systemet gör det bl.a. möjligt för företag att ställa en gemensam säkerhet till för alla förfaranden utom vid transitering. Vidare har ett nytt EU-redovisningssystem tagits i drift . Systemet innebär automatisering av tidigare rutiner för att tillgodose Kommissionens redovisningskrav. 3.2.12Samordning och säkring av EU:s kontrollkrav hos länsstyrelserna Ett annat projekt som () genomfört är Samordning och säkring av EU:s kontrollkrav hos länsstyrelserna (SeQnd) (4,), som genomfördes perioden 19992002. Det har haft som mål att bl.a. skapa förutsättningar för systematiska förbättringar i jordbrukarstödsprocessen. Vidare har projektet syftat till att öka delaktigheten och motivationen bland SJV:s anställda samt att skapa förutsättningar för en ökad samsyn mellan länsstyrelserna och SJV vad gäller det gemensamma uppdraget att administrera EU:s jordbrukarstöd. Inom ramen för projektet skapades s.k. förbättringsgrupper inom sju strategiska områden, en kvalitetsutbildning för samtliga 700 medarbetare verksamma i stödprocessen samt seminarier kring processorientering, mål och ledning. Projektet har bl.a. resulterat i en förenklad ansökningsblankett (SAM- blanketten), en handledningsmanual, förändrad logistik i och med att den sista ansökningsdagen tidigarelagts, förbättrad förståelse för processens värdekedja samt ett ökat samarbete mellan såväl inblandade myndigheter som funktioner på myndigheterna. 3.2.13Övriga projekt inom området Utöver de ovan redovisade projekten har följande genomförts inom området (berörd myndighet anges inom parentes): -ADB-stött kontrollarbete (), -Utveckling av produktionsgrenskalkyler för kontrolländamål (), -Samverkansprojekt för att bekämpa ekonomisk brottslighet (i ), -Meddelande- och informationsdelningsprojektet (), -Analys- och kontrollsystem för marknadsanalys () samt -Vidareutveckling av veterinärmedicinskt system (). En närmare redovisning av dessa projekt återfinns i bilaga 1. Sedan ATEKA:s avslutande har SJV fortsatt arbetet med att kvalitetssäkra verksamheten. Automatiska kontroller har byggts in i IT-systemen. Inom projektet utvecklades IT-systemet för exportbidrag till råvaror, en ombyggnad har på motsvarande sätt skett för sammansatta produkter. En samordning har gjorts så att IT-systemen nu har gemensamma funktionaliteter. Organisatoriska förändringar har vidtagits för att bl.a. samordna uppdatering och utveckling av manualer, checklistor och IT- system. Projektet medförde att ett kontaktnät bestående av SJV:s motsvarigheter i andra länder byggdes upp och detta används fortsatt till avstämning av såväl tillämpning av regelverket i enskilda ärenden som i mer generella frågor. Vad gäller Miljöstöds-, Fondkoordinators- och kontroll av strukturstödsprojekten kan regeringen konstatera att SJV har beslutat att fortsätta med kontroller inom ramen för den ordinarie verksamheten. Förbättringar pågår ständigt av handläggnings- och kontrollrutinerna. Behovet av fortsatt arbete med förebyggande kontroller framgår tydligt av det stora antalet anmärkningar från kontroller i efterhand av strukturstöden från den gamla programperioden. Vidare har SJV i förlängningen av fastställt nya rutiner i föreskrifter gentemot länsstyrelserna, , som tar hänsyn till de nya formerna för insamling av information. Det IT-stöd som utvecklades i Kontroll av miljöprogrammet har vidareutvecklats och används för motsvarande rapportering inom Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000 2006. Även utvärderingssystemet har vidareutvecklats. Ur båda systemen erhålls uppgifter som behövs för att rapportera indikatorer till EU och för den halvtidsutvärdering av LBU- programmet som pågår. Resultaten från har till stor del införts i den årliga stödhanteringen, t.ex. förenklad stödansökningsblankett, ändrad logistik och en elektronisk kvalitetshandbok som finns tillgänglig på det gemensamma nätet. Det är nödvändigt att kontinuerligt arbeta med uppföljning och anpassning i den nationella administrationen för att undvika sanktioner. SJV har efter projektens avslutande fortsatt att kvalitetssäkra administrationen. Ett led i detta arbete är att i processform beskriva marknadsavdelningens verksamhet och därefter att ytterligare kvalitetssäkra processerna och göra dem mer enhetliga. Det fortsatta utvecklandet av IT-systemen är också ett led i kvalitetssäkringen av arbetet. Inom ramen för det s.k. Comp-net projektet fortsätter arbetet med att utbyta erfarenheter med verkets motsvarigheter i andra länder. Regeringen konstaterar att SJV och länsstyrelserna arbetar aktivt med marknadsföring till lantbrukarna för att öka antalet Internetanvändare. Säkra skyddet av EU-medel beslutade regeringen om förändringar i förordningen (1997:898) med instruktion för på så sätt att det infördes bestämmelser som innebar att gavs ansvaret för samordningen av de nationella åtgärderna mot bedrägerier och annan felaktigt hantering med EU- relaterade medel i landet samt att det vid myndigheten inrättades ett EU- bedrägeriråd med uppgift att främja samverkan mellan berörda myndigheter på området. I rådet ingår företrädare för Riksåklagaren, , , , , , , samt länsstyrelserna i län och . Dessutom får rådet vid behov förordna en eller flera personer med särskild sakkunskap på området. 3.3Kontroll av skatter och tullar Totalt 14 projekt har genomförts inom området kontroll av skatter och tullar. Några av projekten redovisas i det följande (medelsförbrukningen anges inom parentes). () projekt arbete (3,), som genomfördes perioden 19971998, har syftat till att kartlägga det svarta arbetets omfattning och struktur samt att lämna förslag till hur det svarta arbetet kan motverkas. En telefonundersökning har genomförts med ca 3 000 personer i åldrarna , men också ett stort antal personliga djupintervjuer med personer som är, eller har varit, delaktiga i den svarta ekonomin. Resultatet av RRV:s granskning visar att av befolkningen , dvs. mellan 650 000 och 800 000 personer, har utfört svart arbete . Det motsvarar av BNP och ett skattebortfall i intervallet 20 till . RRV konstaterar att det svarta arbetet är integrerat i den formella ekonomin, men att det inte är hänförbart till några särskilda branscher där det samlade svarta arbetet utförs.