prop · GQ031d20 · 2003-01-01 00:00:00 — Det statliga lantmäteriets verksamhet är föremål för en översyn avseende bl.a. syftet med och omfattningen av verksamheten, organisationen samt finansierings- och avgiftssystemen. En särskild utredare har tillkallats (dir. 2002:86) för översynen. Utredningens resultat skall presenteras . Flertalet av de frågor som behandlat med anledning av revisorers förslag i rapporten Det nya Lantmäteriet har inarbetats i utredningsdirektiven (bet. 2001/02:BoU7, 2001/02:RR10, rskr. 2001/02:156). 4.6.2 Analys och slutsatser I bostadsbeståndet finns drygt 4,3 miljoner permanenta bostäder. Uppgiften baseras på en uppräkning av Folk- och bostadsräkningen 1990 med senare års bostadsproduktion. Antalet motsvarar ca 480 bostäder per tusen invånare. har ett relativt ungt bostadsbestånd och endast några procent av bostäderna saknar modern utrustningsstandard. har dock underhållet legat på en något lägre nivå än som är motiverat av tekniska och åldersskäl, varför en växande del av beståndet är moget för underhåll. Även bostadsbyggandet har varit mycket lågt . Under 19931999 uppgick antalet påbörjade lägenheter enligt SCB till i genomsnitt drygt 12 000 lägenheter . Bostadsbyggandet har ökat successivt men volymerna är fortfarande begränsade. påbörjades ca 16 700 lägenheter och påbörjades ca 19 000 lägenheter, varav ca en tredjedel i småhus. Den resterande delen av nyproduktionen består främst av bostadsrätter och hyresbostäder. Ungefär hälften av de ca 6 000 hyresrätterna är specialbostäder (studentbostäder, äldreboende, gruppboende, osv.). Ombildningar från hyresrätt till bostadsrätt gör att tillgången på hyresrätter i främst minskar även totalt sett. Bostadsmarknadsläget varierar dock stort mellan olika regioner i landet. Resultaten från bostadsmarknadsenkät visar på en ökad bostadsefterfrågan inte bara i storstadsregionerna. Hälften av alla kommuner med bostadsbrist ligger utanför storstadsområdena. I synnerhet i regionerna som angränsar till storstadsområdena ökar antalet kommuner med brist på bostäder. Allt fler kommuner rapporterar om bostadsbrist; i 77 kommuner råder det bostadsbrist jämfört med 61 och bara 45 . Ytterligare 39 kommuner har redovisat bostadsbrist i centralorten eller i innerstaden medan de i övrigt i stort sett har balans på bostadsmarknaden. Sammanlagt råder det således bostadsbrist i 116 kommuner. I likhet med föregående år är bostadsbristen störst i . Vissa grupper har svårare än andra att hävda sig på bostadsmarknader med brist på bostäder. bostadsmarknadsenkät visar att för ungdomar och studenter är det särskilt svårt att hävda sig på bostadsmarknaden och att svårigheterna har ökat för dem sedan undersökningen . Mer än hälften av befolkningen bor i de kommuner som har bostadsbrist. Förändringen är mycket stor jämfört med , 1994 var det av befolkningen som bodde i kommuner med bostadsbrist. prognostiserar en nybyggnation om 21 000 respektive 21 800 lägenheter i landet. Sammantaget kan konstateras att regeringens insatser för att stimulera bostadsbyggandet har medfört en ökad byggvolym men att den inte nått upp till de nivåer som krävs för att möta bostadsefterfrågan i tillväxtregionerna. I närmare hälften av landets kommuner är situationen den omvända med ett överskott av bostäder. Antalet outhyrda lägenheter har dock minskat genom bl.a. rivningar och försäljning. Enligt SCB stod drygt 73 000 lägenheter tomma, varav 62 200 lägenheter var lediga för omedelbar uthyrning. Detta är det största antalet outhyrda lägenheter som har noterats. Därefter har antalet lediga lägenheter minskat och stod sammanlagt ca 36 700 lägenheter tomma i allmännyttiga och privatägda fastigheter. Av dessa var ungefär 29 400 lägenheter lediga för omedelbar uthyrning. Merparten av de lediga lägenheterna finns i kommuner med färre än 75 000 invånare. Bostadsdelegationens insatser för att stödja kommunernas arbete med omstrukturering av kommunala bostadsföretag har bidragit till att minska obalanserna på bostadsmarknaden på orter med vikande befolkningsunderlag. Den nya myndigheten övertog delegationens uppgift att stödja kommunerna i denna omställning . De regionala skillnaderna på bostadsmarknaden är betydande och förväntas bestå. Hushållens utgifter för boendet ökade kraftigt . Bostadskonsumtion som andel av disponibel inkomst har också ökat och uppgick enligt nationalräkenskaperna till i genomsnitt . var motsvarande andel . Enligt nationalräkenskaperna har utgifterna för bostadskonsumtionen som andel av den disponibla inkomsten sjunkit till 2001. Detta är en liten minskning (28,). Enligt SCB:s bostads- och hyresundersökning (BHU) är dock hushållens bostadsutgifter lägre än så. betalade ett genomsnittligt hushåll av sin 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 disponibla inkomst för att bo i en hyreslägenhet. Hushåll som bor i bostadsrätt betalar, enligt undersökningen, i genomsnitt av sin disponibla inkomst för sitt boende; motsvarande siffra för hushåll som bor med äganderätt är . Olika metoder för att mäta boendets kostnader ger således olika resultat, vilket delvis förklaras av olika definitioner. Nationalräkenskaperna mäter egentligen värdet av bostadskonsumtionen och antar i princip att värdet av att bo i bostadsrätt respektive egnahem kan bedömas med utgångspunkt från hyrorna i hyresrätten. I bostads- och hyresundersökningarna mäter SCB däremot de faktiska boendeutgifterna. Oavsett vilken metod som används har dock bostadsutgifternas genomsnittliga andel av hushållens disponibla inkomster minskat i rad. Regeringen har målsättningen att boendeutgifterna, som andel av disponibel inkomst, skall minska. Viktiga insatser för denna målsättning har bl.a. varit de riktade bidragen som främjat byggande av bostäder med boendekostnader som kan efterfrågas av ungdomar och bredare hushållsgrupper. Byggkostnadsforum, som är tillfälligt inrättat inom , har i ett antal uppmärksammade fall pekat på att det går att bygga billiga hyresbostäder utan att sänka standarden. Sänkningen av fastighetsskatten har också bidragit till att hålla nere kostnadsökningarna för boendet. För hushåll i egna hem har kostnadsökningarna dessutom stävjats genom införande av spärregel för fastighetsskatten tillsammans med höjda nivåer för förmögenhetsskatt. Villkoren för den fysiska planeringen och byggandet har förändrats i väsentliga avseenden . I många kommuner ökar befolkningen med stora krav på bostadsbyggande och infrastruktur som följd. I andra delar av landet är utvecklingen den motsatta. sker en vitalisering av arbetet med utvecklingsfrågor på regional och lokal nivå. In- sikten om betydelsen av att samverka över sektorsgränser och större geografiska områden ökar. Kraven på medborgarinflytande ökar som önskemål om att effektivisera plan- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 processen gör sig gällande. medlemskap i innebär också på många sätt förändringar, bl.a. genom att olika initiativ, rekommendationer och direktiv skall genomföras i den lagstiftning som styr den fysiska planeringen och byggandet. Sammantaget har de nya förutsättningarna och de ökade kraven på plan- och bygglagstiftningen lett till den av regeringen beslutade översynen av lagstiftningen. Den fysiska planeringen, byggandet och förvaltningen betraktas som en del i den samlade politiken för hållbar utveckling. Den ekologiska dimensionen av hållbar utveckling har till stor del fångats upp i arbetet med de 15 miljökvalitetsmålen. De insatser som pågår med inriktning på hållbarhet i den fysiska planeringen kan därmed förtydligas. Genom att systematiskt arbeta med miljömål med hjälp av en bred uppsättning av verktyg, metoder och processer kan planeringens former förnyas. Utvecklingen inom den fysiska planeringen innebär också att miljö- och hushållningsaspekter kommer in i ett tidigare skede av planeringsprocessen, vilket medverkar till att beslutsunderlaget blir bättre som effektiviteten i processen kan upprätthållas. Med genomförandet av EG-direktivet om miljöbedömningar av vissa planer och program kommer miljöpåverkan av bl.a. kommunernas fysiska planer att redovisas tydligare och mer utförligt än . Regeringens samlade bedömning är att de statliga insatserna inom samhällsplaneringen bidragit till att främja utvecklingen av metoder och processer inom området som syftar till hållbar utveckling. Kvalitet i byggande och förvaltning Brister i kvalitet och utförande av det byggda samt frågan om bostadsbrist har präglat debatten . I en rad uppmärksammade fall i dagspressen görs gällande att byggbranschen saknar fungerande kvalitetssäkring och konkurrens. Med anledning härav tillsatte regeringen en byggkommission . Det är viktigt att även intensifierar sina insatser på detta område genom sin föreskriftsrätt och bidrar med en effektivare tillämpning av gällande lagstiftning. Strävandena att höja kompetensen och kunskapsnivån inom byggsektorn är en annan angelägen insats inte minst mot bakgrund av de stora investeringar som görs i sektorn och med tanke på hur dessa investeringar dels påverkar människors hälsa och ekonomi, dels byggnadernas livslängd. verksamhet har påverkats av det angelägna arbetet att åstadkomma en fungerande inre marknad på byggområdet vad gäller bl.a. byggprodukter, hissar och linbanor. Ytterligare förhållanden som måste betonas och som påverkar arbete är följande: inriktning mot en ekologiskt hållbar utveckling samt miljömålsarbetet. Regeringen bedömer att de statliga insatserna har varit betydelsefulla för att nå uppsatta målen. Regeringen bedömer att de mål som lagts fast för lantmäteriverksamheten i huvudsak har uppnåtts och att verksamheten har bedrivits i enlighet med de av regeringen fastslagna riktlinjerna. Regeringen överväger en revidering av de mål som gällt för fastighetsbildningsverksamheten. Den nya handläggningsordningen som började införas har förändrats över tiden och vissa av de mål och riktlinjer som sattes upp då är inte längre aktuella. är för den nioåriga planen för produktion av geografisk information som regeringen beslutat om. I och med detta har en övergång från analog till digital teknik genomförts för såväl geografisk information som fastighetsinformation. Detta utvecklings- och uppbyggnadsarbete måste nu avlösas av ytterligare insatser för förvaltning och utveckling av aktuella databaser. () har inte haft några invändningar mot årsredovisningarna för , , och . RRV har haft en invändning mot en upptagen post i balansräkningen angående tilläggslån i samband med granskningen av årsredovisning. har efter dialog med RRV ändrat redovisningsprincip. i övrigt att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. () genomför på regeringens uppdrag årliga ekonomiadministrativa värderingar (EA-värderingar) av alla statliga myndigheter och försäkringskassor. I EA- värderingen avseende 2001 fick , och betyget fullt tillfredsställande (AA). fick betyget tillfredsställande (BA). undantas från EA-värderingen på grund av liten omsättning. Tabell 4.2 Anslagsutveckling för 31:1 1 Motsvarar 141 705 tkr prisnivå. är en central förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö, hushållning med mark och vatten, den fysiska miljön i övrigt, fysisk planering, byggande och boende. Verket svarar också för den centrala administrationen av statligt bostadsstöd i form av bidrag för finansiering av bostäder. Utöver förvaltningskostnader belastas anslaget med för internationellt arbete inom boende-, samhällsplanerings- och byggområdet. Stiftelsen , vars uppgift är att göra resultaten från forskningen om bebyggelse och samhällsplanering tillgängliga via databaser, har delvis finansierats av för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Regeringen anser att ansvaret för ett fortsatt statligt stöd till stiftelsen bör flyttas till . Av detta skäl föreslår regeringen att överförs till för stöd till stiftelsen från utgiftsområde 20 anslag 26:2 för 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning. Anslaget tillförs även permanent avseende bidrag till standardisering, forskning och utveckling inom experimentell teknik m.m. Myndigheten har tidigare disponerat medel för denna verksamhet inom utgiftsområde 24 under anslag 38:12 Bidrag till standardisering och FoU inom experimentell teknik m.m. Regeringen beräknar vidare att en permanent överföring av medel görs med avseende kostnader för VASAB-samarbetet (Vision and Strategies around the Baltic Sea). Medlen överförs från anslag 31:1 till anslag 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Regeringen föreslår att anvisas anslag 31:1 . beräknas anslaget till . Anslaget har för beräknats fördelas enligt följande: Tabell 4.3 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga komponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning Tabell 4.4 Anslagsutveckling för 31:2 Räntebidrag m.m. De utgifter som belastar anslaget avser statliga räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder. administrerar ett periodiskt stöd i 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 form av räntebidrag enligt förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention, system. Anslaget disponeras även för bidrag till förvaltningsförluster, s.k. § 33-er- sättning, till kommuner. Regeringens förslag samt de beräknade utgifterna baseras på ett antagande om att subventionsräntan i genomsnitt blir samt . antas subventionsräntan i genomsnitt bli respektive år. Den s.k. bopremien, som uttrycker marknadens bedömning av risken med att placera i bostadsobligationer i förhållande till att placera i statsobligationer, antas i genomsnitt vara . Regeringens förslag baseras vidare på en förväntad bostadsproduktion enligt tabell 4.5 nedan. Tabell 4.5 Antaganden om byggvolym 1 varav är egna hem Känslighetsanalyser visar att om räntan ökar med en procentenhet utöver gällande antaganden beräknas utgifterna för räntebidrag öka med ca under innevarande år, ca 2003 och ca 135 miljoner 2004. Den ungefärliga fördelningen av utgifterna för räntebidrag på upplåtelseformer framgår av tabell 4.6 nedan. Tabell 4.6 Beräknade utbetalningar av räntebidrag Miljarder kronor (löpande priser) Antalet ärenden om räntebidrag enligt system kommer att öka i takt med att nya bidragsärenden tillkommer. Av de totala utgifterna för räntebidrag beräknas ca utbetalas för bidrag till s.k. § 33-ersättning till kommuner. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslag 31:2 Räntebidrag mm samt att anslaget beräknas till 1 2004. Anslaget har för beräknats enligt följande: Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:2 Räntebidrag m.m. Anvisat i 2002 års Överföring till/från Tabell 4.8 Anslagsutveckling för 31:3 : Förvaltningskostnader 1Inklusive en minskning med 700 tkr på tilläggsbudget i samband budgetproposition 2003 2Motsvarar 14 064 tkr prisnivå. () utfärdar kreditgarantier för lån till bostadsinvesteringar affärsmässigt inom ramen för de fastlagda bostadspolitiska målen. Anslaget får användas för de förvaltningskostnader som är hänförliga till verksamhetsgrenen Äldre garantier. Regeringen föreslår att anvisas under anslag 31:3 : Förvaltningskostnader samt att anslaget beräknas till 2004. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Anslaget har för beräknats enligt följande: Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:3 : Förvaltningskostnader Anvisat i 2002 års Överföring till/från 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslagsutveckling för 31:4 : Garantiverksamhet Garantiverksamheten är indelad i sex verksamhetsgrenar: Äldre garantier, Nya garantier, Kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden, Kreditgarantier för kommunala bostadsföretag, Kreditgarantier för lån till koo- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 perativa hyresrättsföreningar samt Kreditgarantier för vissa kommunala åtaganden för boendet. Med Äldre garantier avses garantier utfärdade samt omfördelningsgarantier. Med Nya garantier avses i princip garantier utfärdade som inte avser omfördelningsgarantier. Kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden utfärdades . Anslaget får användas för att täcka förluster till följd av statliga garantier för ny- och ombyggnad av bostäder inom verksamhetsgrenen Äldre garantier. Med kreditgarantier för kommunala bostadsföretag avses sådana kreditgarantier som lämnats med stöd av 3 § 2 förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet, verksamhetsgrenen tillkom 2002. Med Kreditgarantier för lån till kooperativa hyresrättsföreningar avses sådana kreditgarantier som lämnats med stöd av förordningen (2002:670) om statliga kreditgarantier för bostäder, verksamhetsgrenen tillkom 2002. Med Kreditgarantier för vissa kommunala åtaganden för boendet avses sådana kreditgarantier som lämnats med stöd av 4 § i den upphävda förordningen (1998:666) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet eller 3 § 1 förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet, verksamhetsgrenen tillkom 2002. Finansieringen av verksamhetsgrenen Nya garantier sker helt utanför statsbudgeten . Detta resultatområde finansieras genom avgifter som skall täcka både garantiverksamheten och förvaltningskostnaderna. I tabellerna nedan redovisas budget för verksamhetsgrenarna Förvaltning och Garantiverksamhet, Äldre garantier, Nya garantier, Kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden, Kreditgarantier för kommunala bostadsföretag, Kreditgarantier för lån till kooperativa hyresrättsföreningar samt Kreditgarantier för vissa kommunala åtaganden för boendet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.11 Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Äldre Garantier (Som inte får Tabell 4.12 Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Nya Garantier (Som inte får Tabell 4.13 Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden (Som inte får Tabell 4.14 Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Kreditgarantier för lån till kommunala bostadsföretag (Som inte får Tabell 4.15 Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Kreditgarantier för lån till kooperativa hyresrättsföreningar (Som inte får Tabell 4.16 Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Kreditgarantier för vissa kommunala åtaganden för boendet (Som inte får Regeringens förslag samt de beräknade utgifterna baseras på de ränteantaganden som ligger till grund för budgetpropositionen. BKN:s känslighetsanalys visar att nivån på skadeutfallet i hög grad är beroende av ränteläget. För perioden beräknas förlustrisken vid 5 procents bostadslåneränta till ca 1 medan den vid beräknas till ca 6 . Regeringen föreslår att anvisas under anslag 31:4 : Garantiverksamhet samt att anslaget beräknas till 2004. Anslaget har för beräknats enligt följande: Tabell 4.17 Tabell Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:4 : Garantiverksamhet Anvisat i 2002 års Överföring till/från Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att intill ett belopp på högst ställa ut kreditgarantier i obeståndshanteringen så att en ny långivare kan lämna ett lika stort bottenlån som den tidigare långivaren. Skälen för regeringens förslag: Förslaget innebär att () ges bättre möjlighet att begränsa de sammanlagda kostnaderna för administration och ersättningar. Regeringen behöver ett bemyndigande att till ett belopp på högst ställa ut kreditgarantier i obeståndshanteringen genom att fördjupa den ursprungliga kreditgarantin så att en ny långivare kan lämna ett lika stort bottenlån som den tidigare långivaren. Regeringens förslag: Regeringen får besluta om en rörlig kredit på konto i intill ett belopp av 1 för hanteringen av de kreditgarantier som utfärdats och utfärdas för avlösen av kommunala borgensåtaganden. Regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för lån till kommunala bo- 3 000 000 000 Garantierna får motsvara högst av det bokförda värdet på ett företags fastigheter när garantiavtalet träffas. Regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp för nybyggnation eller förvärv av fastigheter för ombildning till koope- Garantierna får motsvara högst av en fastighets marknadsvärde när garantiavtalet träffas. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har bemyndigande att utfärda kreditgarantier för avlösen av borgen för lån till bostadsrättsföreningar (prop.1997/98:119, bet.1997/98:BoU10, rskr.1997/97:306). Bestämmelser kring dessa kreditgarantier återfinns i förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet. Den hittillsvarande ordningen har inneburit att Bostadsdelegationen, fr.o.m. , sätter av de belopp som bedöms nödvändiga för att täcka framtida förluster på kreditgarantierna till en särskild post under anslaget 91:2. Om reserverade medel inte längre behövs skall de återföras. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 kreditnämnd bestämmer vilka reserveringar som skall göras och begär ersättning från för förluster på garantierna. Fram till har sammanlagt förts över till den särskilda anslagsposten, varav tagits i anspråk för realiserade förluster. Regeringen bedömer att dessa kreditgarantier från och med fullt ut bör hanteras i enlighet med den nya garantimodellen. Detta innebär att BKN skall ta ut en avgift som täcker kostnaden för garantin. Avgifterna placeras på särskilt räntekonto i . Detta konto belastas vid infrianden i garantiverksamheten. Även redan utfärdade garantier skall hanteras på detta sätt. Regeringen avser därför att föra de anslagsmedel som anvisats för framtida förluster till detta konto, varefter garantiverksamhetens kostnader skall belasta kontot och inte statsbudgetens utgiftssida. Regeringen har även bemyndigande att ställa ut kreditgarantier för lån till kommunala bostadsföretag respektive för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp för nybyggnation eller förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt (prop. 2001/02:100, bet 2001/02:FiU21, rskr. 2001/02:326). De totala ramarna för dessa kreditgarantier bör vara desamma som . 4.8.531:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador Tabell 4.18 Anslagsutveckling för 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till kostnader för att avhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem. Bidragsbestämmelserna finns i förodningen (1993:712) om den statliga fonden för fukt- och mögelskador i småhus, m.m. Vidare får anslaget belastas med utgifter för kansli- och utredningskostnader samt för att sprida en sammanställning av kunskap och erfarenheter. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador . beräknas anslaget till . Anslaget har för beräknats enligt följande: Tabell 4.19 Tabell Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 4.8.631:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Tabell 4.20 Anslagsutveckling för 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder mot radon i småhus. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egna hem. inomhusmiljön där radon ingår är uttryck för den stora vikt regeringen och lägger vid radon som hälsorisk. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder . beräknas anslaget till . Anslaget har för beräknats enligt följande: