prop · GQ031d8 · 2003-01-01 00:00:00 — Tabell 3.13 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden inom det multilaterala utvecklingssamarbetet Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Bemyndiganderamen inom det bilaterala utvecklingssamarbetet baseras på de faktiska förpliktelser som beräknas ingås. Mot bakgrund av anslagsökningarna framåt har ett antagande gjorts om ökning av nya ekonomiska förpliktelser och, med viss eftersläpning även av infriade förpliktelser. För det bilaterala utvecklingssamarbetet föreslås bemyndiganderamen fastställas till för , enligt nedan. Sammanlagt för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet, multi- och bilateralt utvecklingssamarbete, uppgår således den föreslagna bemyndiganderamen till . Tabell 3.14 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden inom det bilaterala utvecklingssamarbetet Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 har fastställt en ram för Sidas garantigivning, varav huvuddelen utgörs av biståndsgarantier för u-krediter. uppgick garantiförbindelserna för u-krediter till . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar till ett belopp inklusive tidigare ställda garantier, om för garantigivning inom det internationella utvecklingssamarbetet. Regeringen beslutade om riktlinjer för en treårig försöksverksamhet med en fristående garantigivning för biståndsändamål. beslöt regeringen att förlänga försöksverksamheten emedan alltför få garantier utfärdats för att en utvärdering skall vara möjlig. Sida får inom ramen för den totala garantiramen utställa fristående garantier till ett belopp av högst . Säkerhetsreserven för de fristående garantierna uppgår till . Anslagen inom Internationellt utvecklingssamarbete beräknas som biståndsramen exklusive de avräkningar som görs för kostnader inom andra utgiftsområden (se avsnitt 3.1 Omfattning). Anslagsbeloppet för 8:1 Biståndsverksamhet framkommer efter att förvaltningsanslagen för Sida och avräknats. Anslaget 8:1 påverkas således i mycket hög grad av förändringar i den beslutade procentandelen av BNI, av förändringar i BNI- prognoser samt av förändringar i avräkningarnas storlek. Det prognosticerade anslagsbeloppet framgår av tabell 3.10. beräknar regeringen anslaget 8:1 Biståndsverksamhet till . Tabell 3.15 Härledning av anslagsnivån 20032004, för Biståndsverksamhet, 8:1 Anvisat 2002 i 2002 års Förändring till följd av: Överföring andra utg.omr. Förslag/beräknat anslag 1 Avser kompensation för för statliga avtalsförsäkringar avseende av Sida finansierad personal vid universitet och högskolor. En närmare beskrivning av fördelningen av dessa medel finns i budgetpropositionen, volym 8, avsnitt 7.3. Motsvarar 492 740 prisnivå. Tabell 3.17 Beräkning av anslaget Sida är enligt förordningen (1995:869) med instruktion för central förvaltningsmyndighet för bilaterala utvecklingssamarbete och för stödet till länder i . Sida inkom med en redogörelse och analys av myndighetens kapacitet att hantera ökande biståndsvolymer. Redogörelsen visar hur biståndsvolym, antalet länder och länderval samt intensitet, komplexitet och bredd i samarbetet har betydelse för Sidas behov av förvaltningsresurser. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Mellan ökar disponibla medel inom biståndet med . En stor del av ökningen avser åtaganden på det multilaterala området. Volymökningen som Sida skall hantera är Regeringen avser återkomma till frågor om arbetsmetoder, biståndsformer, länderval och kopplingen till förvaltningsresurser Motsvarar 11 437 prisnivå Tabell 3.20 Beräkning av anslaget om politik för global utveckling. Verksamhetskostnaderna för det idé och utbildningsinstitut som öppnades i institutet bör i fortsättningen i stället belasta anslaget 8:1 Biståndsverksamhet, anslagsposten 2 har enligt sin in- struktion till uppgift att inom främja och belastningen beräknas medföra att Sida får ett driva vetenskaplig forskning om , främja ökat utrymme på förvaltningsanslaget om ca 12 samarbete och kontakter mellan nordiska och Det ökade utrymmet ger Sida afrikanska forskare, utgöra ett dokumenta- möjlighet till att fortsätta sin förberedelse för tionscentrum för forskning och studier om samt informera om Afrikaforskning och Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa aktuella afrikanska förhållanden. statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. föreslagit att en gästprofessur knuten till Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 20032004, för Anvisat 2002 i 2002 års Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag projektet , som avslutades har ett unikt och ytterst värdefullt projektarkiv upprättats. I samband härmed har behovet av motsvarande arkivering och dokumentation i flera tydligt uttalats från afrikanskt håll. Samarbetsavtalen med , och har omförhandlats. De nya treårsavtalen för innebär att de nordiska bidragen räknats upp med . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Regeringen anser att möjligheterna till utbyte med och nätverksskapande ytterligare bör förstärkas och förordar således inrättandet av en gästprofessur på . Vidare anser Regeringen att bör fungera som koordinator av ett arbete med att förbättra arkivering och dokumentation samt i vissa fall även fungera som tillfällig förvaltare av material som samlas in, systematiseras och görs tillgängligt för framtiden. Det långsiktiga syftet är dock att materialet överförs till respektive berört land. Medel för detta kommer att tillföras genom det årliga verksamhetsbidrag som regeringen beslutar om. justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1 Tabell 3.21 Härledning av anslagsnivån 20032004, för , 8:3 Anvisat 2002 i 2002 års Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 4 Politikområde 9 Samarbete med Politikområdet Samarbete med består av utvecklingssamarbete med , som främst bedrivs genom Sida och , samt avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom uo 7 9:2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier Anslag inom andra uo Uo 1:F1 Samarbete och utveckling Totalt för politikområde 9 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Avvikelsen mellan anslag och utfall och mellan anslag och prognos beror på att en del av reservationen tas i anspråk. Det av fastställda målet för samarbetet med för perioden 2002- 2003 är: att främja en hållbar utveckling, fördjupad integration och partnerskap i och dess omgivningar, utifrån behoven i samarbetsländerna och med utnyttjande av den svenska resursbasen. beslutade om ett nytt program för samarbetet med för . Programmet baseras på regeringens proposition 2000/01:119 i omvandling utvecklingssamarbete med . För samarbetet gäller följande huvudområden: utbildning och forskning. Tre riktlinjer skall styra samarbetet: att främja EU-anpassningen i kandidatländerna, samt vad avser , och , att främja systemförändringar och integration i europeiska samarbetsstrukturer, att främja relationerna med samt att låta ett jämställdhetsperspektiv prägla samarbetet. Relationerna till länderna i är en högt prioriterad fråga för regeringen. Utvecklingssamarbetet med dessa länder är ett viktigt instrument både för att främja utvecklingen i länderna och relationerna med . Att verka för en utvidgning av EU, fördjupade relationer med och , en demokratisering av och intensifierat samarbete i är centrala element i regeringens politik. Regeringen anser att främjandet av relationerna till och att därigenom långsiktigt stärka relationerna mellan och samarbetsländerna är en självklar och viktig del i utvecklingssamarbetet med länderna i . Relationsbyggandet med är också ett led i övergången till reguljärt grannlandssamarbete. Med samarbetsländernas behov som utgångspunkt skall insatserna inriktas på sådana områden där har erkänd och efterfrågad kompetens. Svenska intressen skall tillgodoses såväl i utformningen av programmet som i dess genomförande och den svenska resursbasen utnyttjas. Samarbetet skall huvudsakligen inriktas på , , , , och . Dessutom kan vissa insatser fortsatt bli aktuella i och övriga kandidatländer. Landstrategier för samarbetet med de baltiska länderna har beslutats av regeringen för och strategierna för , och är under beredning. Dessa anger riktlinjer och prioriteringar för samarbetet med respektive land. Utvecklingssamarbetet med kandidatländerna kommer att präglas av stödet till EU- anpassningen. Harmoniseringen av olika regelverk och administrativa förstärkningar för att möta EU-kraven kommer att utgöra viktiga delar av detta stöd. I samband med att kandidatländerna i närområdet uppnår medlemskap i unionen skall utvecklingssamarbetet med dessa länder fasas ut. Takten i utfasningen bör bedömas bl.a. utifrån beräknad tidpunkt för medlemskap, samarbetsländernas behov och absorptionsförmåga samt svensk kompetens och svenskt intresse. och behov av stöd kommer särskilt att uppmärksammas. I , och är omfattningen av de samarbetsinsatser som krävs betydligt större än i kandidatländerna. Den ryska reformprocessen skapar förutsättningar för en god utväxling av utvecklingssamarbetet. OECD- ländernas statligt finansierade utvecklingssamarbete med kan därför förväntas öka. Även i kan en ökad reformtakt motivera en ökning av bilaterala och multilaterala insatser. moderniseringsarbete, inklusive deras accelererade WTO-anslutningsprocess, samt dessa länders integrering i den europeiska värdegemenskapen och det europeiska samarbetet är av fundamental betydelse för . Sammantaget ställer detta ökade krav på omfattningen av det svenska utvecklingssamarbetet i dessa länder. Trots de minskade behov som finns i kandidatländerna efter deras anslutning till EU bör anslaget därför fortsätta att vara på ungefär samma nivå som när anslaget upphör att vara ett tillfälligt program . Det arbete för att befästa och konkretisera utvecklandet av EU:s Nordliga Dimension (ND), vilket aktivt bedrevs under det svenska EU-ordförandeskapet , har fortsatt under ordförandeskap . Ett ND-ministermöte har hållits på och ett annat kommer att hållas i . hölls en givarkonferens för Northern Dimension Environmental Partnership, NDEP, varvid utlovade ett bidrag på . Dessutom utarbetas under det danska ordförandeskapet riktlinjer för den nya handlingsplan för ND som kommer att gälla för . har även tagit initiativ för att vidareutveckla samarbetet inom ND-områdets nordligaste områden, inom ramen för det s.k. kommer aktivt att verka för att de riktlinjer som planeras antas av i kommer att få genomslag i den nya handlingsplan som skall gälla . Inte minst avser verka för att den ledande roll som den Europeiska kommissionen givits för genomförandet av handlingsplanen också bibehålls och förstärks. Målet för det säkerhetsfrämjande samarbetet är att främja den gemensamma säkerheten i , inom såväl det militära som det civila området. Samarbetet är i första hand inriktat på insatser i , , , och . Vissa insatser har gjorts i . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 beredskap för olyckor och katastrofer gränsbevakning och insatser för stärkt yttre gränskontroll asyl- och migrationspolitisk kompetens Det säkerhetsfrämjande samarbetet avser främst olika former av kunskapsöverföring och institutionsuppbyggnad (utbildning och rådgivning), men omfattar även visst materielstöd. Samarbetet skall främja kandidatländernas framtida inträde i EU och anpassning till internationella samarbetsstrukturer. och integration i europeiska samarbetsstrukturer är vidare av stor betydelse ur ett säkerhetsfrämjande perspektiv. Stöd till säkerhetspolitisk kompetens är av fortsatt stor vikt och kommer att fortgå. Insatser för demokratiskt totalförsvar, däribland utbildning av baltiska officerare och annan militär personal, är också av stor betydelse och kommer att fortsätta även efter dessa länders EU-inträde. Ytterligare stöd till fredsfrämjande insatser kommer också att bli aktuellt, främst via försvarsmaktens s.k. årsplaner. En utfasning har skett av stödet till den baltiska bataljonen BALTBAT och påbörjats beträffande den baltiska försvarshögskolan BALTDEFCOL och den sjöstyrkan BALTRON. Stöd kommer fortsatt att lämnas till försvarsmiljöinsatser, både i och . På detta område synes förutsättningarna för regionalt samarbete vara särskilt goda. Inom icke-spridning av massförstörelsevapen, som också har hög prioritet, förväntas stöd till för destruktion av kemiska vapen, liksom olika åtgärder mot spridning av nukleärt materiel respektive biologiska vapen. Inom beredskap för olyckor och katastrofer sker nu en utfasning av stödet till de baltiska länderna. Främst vissa regionala insatser och projekt i och lär bli aktuella. Regional samverkan kommer att betonas. Stöd till gränsbevakning och insatser för stärkt yttre gränskontroll till de baltiska länderna har lämnats 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 och kan förväntas fortsätta där i begränsad omfattning fram till EU-medlemskapet, medan insatser i och bör ges fortsatt stöd. Insatser inom det asyl- och migrationspolitiska området syftar till att stärka asylrätten och motverka transit och människosmuggling. Samarbetet har tidigare främst varit inriktat på , och , men förväntas nu öka i omfattning, i första hand med , och . Demokratiska samhällssystem är en förutsättning för stabilitet och säkerhet i vårt närområde. Den demokratiska processen i samarbetsländerna fortsätter med vissa undantag att utvecklas positivt. Den formella grunden för demokrati är i huvudsak lagd. Det återstår dock fortfarande mycket att göra för att stärka förtroendet för demokratin och för att bidra till att ett aktivt folkligt deltagande blir i samarbetsländerna. Målet för samarbetet skall därför vara att fördjupa demokratin genom att bidra till att stärka demokratiska strukturer, främja en demokratisk kultur och ett aktivt medborgerligt deltagande. Insatser skall genomföras för uppbyggnad och stärkande av det civila samhället i samarbetsländerna. Det samarbete som genomförs av enskilda organisationer, folkrörelser och partinära organisationer skall få fortsatt stöd. Det skall även stödet till utbyte och samarbete inom kultur- och samhällsliv, stödet till utvecklingen av fria och oberoende massmedier samt det integrationsfrämjande stödet till ickemedborgarna i och . I det senare fallet är en målsättning att det nationella ansvarstagandet och medfinansieringen successivt skall öka i samband med den förestående utfasningen av det svenska stödet. Samarbetet på rättsområdet med de baltiska länderna syftar till att underlätta EU- integrationen och har resulterat i ett flertal projekt såsom domar- och polisutbildning, fängelsesamarbete och frivårdsprojekt. Samarbetet på området förväntas i större utsträckning än präglas av ett rättskedjeperspektiv. Förutsättningarna för ett utökat samarbete på rättsområdet med och skall undersökas. Insatser förväntas för att stärka förmågan att bekämpa internatio- nell organiserad brottslighet, inklusive människohandel. Samarbete på lokal och regional nivå mellan kommuner, länsstyrelser, landsting och storregioner spelar en stor roll inom utvecklingssamarbetet med . Verksamheten avser att utveckla lokal och regional förvaltning och demokrati, men också eftersatta samhällsområden under dessa instansers ansvar, såsom hälso- och sjukvård, omvårdnad, primärskola m.m. Verksamheten, som bärs upp av ett brett folkligt engagemang på båda sidor om , förväntas fortsätta . Bilaterala och multilaterala nätverk och liknande samarbetsstrukturer byggs ut allt mer inom det regionala samarbetet och vänortssamarbetet fortsätter att utvecklas på lokal nivå. De baltiska länderna har nått långt i sin ekonomiska omvandling och räknas som marknadsekonomier. De marknadsekonomiska institutionerna behöver fortsatt stärkas och reformerna konsolideras. I övriga f.d. sovjetrepubliker har den ekonomiska reformprocessen varit mer utdragen, men man kan nu se en mer positiv utveckling. Många reformer återstår dock där och det är nödvändigt att skapa stabila marknadsekonomiska institutioner. Stödet till kandidatländerna på det ekonomiska området förutses minska ytterligare . Visst bilateralt stöd kommer att behövas som komplement till EU:s stöd, i synnerhet på förvaltningsområdet. Det näringslivsinriktade stödet är dock i det närmaste utfasat. Stödet kommer att förskjutas mot och , där insatser inom det ekonomiska området kommer att ha fortsatt stor betydelse. Förutsättningar finns i dessa länder för en bredare ansats i samarbetet, både inom förvaltningsreformer och näringslivsinriktade insatser. Konkret innebär det stöd till förvaltning, t.ex. utbildning för tjänstemän, erfarenhetsutbyte mellan myndigheter, projekt beträffande skatter, statistik, arbetsmarknad och lantmäteri. Vad gäller näringslivsinriktade insatser omfattar det främst stöd till utveckling av små- och medelstora företag samt företagarutbildning. Den snabba ekonomiska omvandling som har skett i regionen, särskilt i kandidatländerna men i ökande takt även i och , är ojämnt fördelad mellan olika samhällsgrupper. Det är av stor vikt för legitimiteten hos demokratin och den ekonomiska reformprocessen att en politik för en god ekonomisk tillväxt kombineras med en politik för social trygghet och en rimlig fördelningspolitik. Stödet till den sociala sektorn förväntas därför vara fortsatt stort och koncentreras på uppbyggnad av hållbara socialtjänst- och socialförsäkringssystem, förbättring av folkhälsan, reformer av hälso- och sjukvårdssystemen och den sociala omsorgssektorn. Härvidlag skall samarbetsländernas egna reformansträngningar stödjas. Utvecklingssamarbetet inom området bör även kunna inkludera arbete med enskilda organisationer i såväl som i samarbetsländerna. Särskilda satsningar skall göras för att förhindra spridning av smittsamma sjukdomar såsom tbc och hiv/aids samt på särskilt svaga grupper i samhället såsom utsatta barn, barn på institution, funktionshindrade barn och gatubarn. Satsningar skall också göras för kvinnor och barn som utsatts för misshandel eller sexuell exploatering genom exempelvis människohandel. Vad gäller kampen mot människohandel är det viktigt att arbeta med hela problembilden genom att förebygga men också ingripa samt att stödja insatser inriktade på rehabilitering och återintegrering av offer. Det svenska stödet på miljöområdet i bör fortsatt inriktas mot att bevara, skydda och förbättra miljön, särskilt i och omkring samt att stödja en hållbar utveckling. För kandidatländerna inriktas det svenska stödet på de krav som ställs inför dessa länders kommande EU-medlemskap. Det är regeringens bedömning att fortsatta svenska insatser på miljöområdet i och är fortsatt centrala. De svenska insatserna på energiområdet in- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 riktas på energieffektivisering och institutionell uppbyggnad inom värmeförsörjningen, samt på utnyttjandet av förnybara energislag. Fortsatta svenska insatser på energiområdet i och kan förväntas. Regeringen har för avsikt att verka för internationellt koordinerade åtgärder i syfte att underlätta för att och på ett miljömässigt hållbart sätt anpassa sitt energisystem till de nya förutsättningar som en nedläggning av Ignalinareaktorerna medför. Målet med det svenska kärnsäkerhetsprogrammet, kanaliserat via () och (), bör fortsatt vara att så långt som möjligt minska sannolikheten för att en kärnkraftolycka med stora radioaktiva utsläpp skall inträffa vid något av kärnkraftverken i samarbetsområdet. Behovet av stöd till på områdena reaktorsäkerhet, utbränt kärnbränsle och radioaktivt avfall är stort. Möjligheterna att bistå på dessa områden begränsas på grund av avsaknaden av ett juridiskt ramverk, som bl.a. reglerar frågor om tullar, skatter och ansvar i händelse av en olycka. Regeringen är beredd, så snart de juridiska frågorna fått en acceptabel lösning, att öka stödet till på dessa områden. Samarbete på utbildnings- och forskningsområdet är ett viktigt verktyg för att stödja reformprocessen och generera ekonomisk tillväxt i . Tyngdpunkten i samarbetet ligger därför på bidrag till att stärka forsknings- och utbildningskapaciteten i samarbetsländerna samt att skapa fungerande och långsiktiga nätverk mellan främst universitet och högskolor i och i vårt prioriterade närområde. Individuell stipendiering är här ett viktigt verktyg för både främjande av institutionssamarbete och skapandet av kontaktytor och nätverk mellan individer. I övrigt skall särskild prioritet ges till utvecklingen av forskningskapaciteten i samarbetsländerna samt till folkbildning. En bestående brain-drain av akademisk och annan kompetens från samarbetsländerna till och andra västländer bör motverkas och förebyggas. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Det svenska utvecklingssamarbetet med skall präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Det innebär att utvecklingssamarbetet i stort skall utformas så att det bidrar till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män i samarbetsländerna och att planerade enskilda insatser skall analyseras utifrån de effekter de kan få på kvinnor och män. Exempelvis skall varje insats analyseras utifrån förväntad eller uppnådd jämställdhetseffekt och all rapportering, alla översyner och utvärderingar utförda av och dess myndigheter skall redovisas med en uppdelning av fakta och analys för såväl kvinnor som män. Därutöver görs särskilda insatser inom det bilaterala utvecklingssamarbetet för att främja kvinnors deltagande i samhällslivet, både i politiska församlingar på lokal och central nivå och på arbetsmarknaden. Ledarskapsutbildningar ordnas också för kvinnor i ledande positioner i samhället och projekt med fokus på män och jämställdhet genomförs. Det är viktigt att intresset för jämställdhetsfrågor uppmuntras i vårt närområde och att insatser som görs får ordentlig genomslagskraft. Vikten av att anlägga ett jämställdhetsperspektiv bör därför förmedlas både till beslutsfattare i samarbetsländerna och till de svenska genomförande parterna. Östersjöstaternas råds 10-årsjubileum bekräftade det multilaterala östersjösamarbetets stora betydelse för att främja utvecklingen i i form av samarbete inom ett stort antal olika områden. Jubileumsdeklarationen förutser en fortsatt breddning och konkretisering av samarbetet. Östersjöstaternas råds framtida styrka ligger i att det inom praktiskt taget alla samhällsområden finns någon eller några viktiga frågor inom vilken politiken kan föras framåt och problem lösas genom samarbete mellan medlemsregeringarna. Östersjötoppmötet på regeringschefsnivå gav direktiv för en intensifiering av samarbetet i en rad sådana frågor under huvudrubrikerna tillväxt och hållbar utveckling samt mänsklig säkerhet. Samarbetet kommer att domineras av praktiska insatser för att förverkliga ambitionerna. I detta syfte behövs en väl fungerande samarbetsstruktur med samordnade arbetsgrupper och ett effektivt sekretariat. Östersjöstaternas råds sekretariat i har därför utvidgats med ytterligare enheter. blir ett märkesår inom . Resultaten av nära samarbete kommer att manifesteras runt om i . Ett toppmöte på hög politisk nivå kommer att hållas för att konsolidera arbetet och dra upp riktlinjer för fortsatt samarbete i frågor av gemensamt intresse och nya satsningar inom särskilt prioriterade områden. Det pågående svenska ordförandeskapet i avslutas med ett utrikesministermöte . blir ordförande i , länens eget samarbetsforum, för kommande . Regeringen avser bibehålla sitt engagemang i på nuvarande nivå även . av regionalt samarbete i mellan de nordiska länderna, och Europeiska kommissionen har resulterat i omfattande mellanfolkliga kontakter och ett mycket brett samarbete mellan myndigheter, institutioner och andra aktörer på nationell, läns- och lokal nivå. Handel och näringslivssamarbete har ökat, men ligger fortfarande långt under sin potential. omfattar numera tretton län, inklusive fem ryska federationssubjekt (, , Archangelsk, Nenets och Komi).