prop · GQ031d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Kammarkollegiet har också tillhandahållit administrativ service till ett 80-tal kunder, erbjudit myndigheter möjlighet att teckna försäkringar, ansvarat för kapitalförvaltning åt drygt 400 fonder och stiftelser, tillhandahållit fordringsbevakning åt statliga myndigheter, ansvarat för statlig inköpssamordning samt ansvarat för trossamfundsregistret. har genomfört ett stort antal utbildnings- och utvecklingsinsatser för chefer och tjänstemän i statsförvaltningen. Rådet har därutöver bl.a. tagit fram ett längre utvecklingsprogram för kvalitetsledare i staten tillsammans med . Rådet har varit en av huvudarrangörerna av 2001, där goda exempel på systematiskt kvalitetsarbete inom den statliga förvaltningen lyftes fram. Rådets medverkan är av betydelse för kunskapsspridning och erfarenhetsutveckling i hela den offentliga sektorn. Rådet har genomfört utvecklingsprogram inom områdena strategiskt chefskap, program för kvinnliga chefer samt mentorprogram. har rådet genomfört kvalificerade introduktionsprogram för nyanställda handläggare i statsförvaltningen samt i samarbete med RSV, AMS, ESV och tagit fram en webbaserad basutbildning i förvaltningskunskap. Rådet stödjer även myndigheternas arbete med att få en ökad andel välutbildade unga medarbetare samt en ökad etnisk och kulturell mångfald bland statsanställda och har bl.a. haft i uppdrag att utveckla en metod för kompetensanalys, anpassad till statliga förhållanden. Rådet har också arbetat med att främja erfarenhetsutbyte mellan statsförvaltningen och forskare. Insatserna inom politikområdet syftar till att på olika sätt stödja och utveckla statsförvaltningen i dess genomförande av den statliga verksamheten och riktar sig därmed till samtliga politikområden. Verksamhetsutveckling och kvalitetsarbete etc. som bedrivs inom respektive politikområde är därmed insatser som i mer eller mindre stor utsträckning bidrar till målen för politikområdet Ekonomisk styrning och förvaltningsutveckling. Utvecklingen av statsförvaltningen Det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet Det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet har fått ett brett genomslag i förvaltningen. De statliga myndigheterna har i allt högre grad vinnlagt sig om att vara tillgängliga och serviceinriktade i sina kontakter med medborgare och företag. Detta har framgått av dialoger med myndigheter, av rapporter från stabsmyndigheter, vid konferenser och seminarier m.m. Programmet har också fått genomslag i forskningsprogram och i universitetsutbildningar. En långsiktig utveckling av den statliga förvaltningen fordrar att myndigheternas ledning även fortsättningsvis aktivt driver förändringsarbetet. Myndighetschefer och överdirektörer har en nyckelroll i detta arbete. Regeringen som ansvarig arbetsgivare för myndighetschefer och överdirektörer har en viktig uppgift att stödja denna process genom att erbjuda utveckling i rollen som chef och ledare. Rekrytering av myndighetschefer sker brett från samhällets alla sektorer. Behovet av bättre kunskap om de förvaltningspolitiska grunderna parallellt med ledarskapsutveckling är stort. Ett samlat ledarskapsprogram för myndighetschefer stärker samarbetet mellan myndigheter och ökar samverkan mellan olika verksamhetsområden. Medborgarnas förtroende för de myndigheter som ingick i den medborgarundersökning som genomfördes /2002 är varken högt eller lågt. Verksamheternas kvalitet, service och korrekt behandling får högre betyg än reglernas lättbegriplighet och förmågan att samarbeta. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Hur myndigheterna sköter sina huvuduppgifter är det som mest påverkat hur nöjda medborgarna är. Företagarna ger myndigheterna ett något högre betyg för tillgänglighet, kunskap och kompetens samt kunskapsutbyte/samverkan, medan myndighetsutövning, handläggningstider och klagomålshantering får lägst betyg. Medborgare och företag utnyttjar i allt större utsträckning myndigheternas webbplatser. hade de statliga myndigheternas, kommunernas resp. landstingens webbplatser ca 1,6, 1,4 respektive 0,3 miljoner besökare. Det motsvarar en ökning med 50, för myndigheter, kommuner och landsting. Det innebär att av alla som använde Internet tog kontakt med någon statlig myndighet. Antalet besökare på myndigheternas webbplatser ökar därmed väsentligt snabbare än det totala antalet webbesökare. Ökningen är särskilt markant hos de mest välbesökta myndigheterna, RSV och AMS. Utvecklingen av elektroniska tjänster är också ett viktigt instrument i regeringens arbete med regelförenklingar och för att skapa bättre förutsättningar för småföretagen. Webbplatserna Företagsguiden och Kontakt-N är exempel på sådana initiativ. Även innehållsmässigt går utvecklingen av den offentliga förvaltningens webbplatser snabbt, även om det är stora skillnader mellan olika myndigheter. erbjuder webbplatserna främst tjänster för att hämta information. Vissa myndigheter som RSV, AMS, och erbjuder emellertid mycket avancerad service även vid en internationell jämförelse. Vad gäller myndigheters försöksverksamheter med serviceåtagande och servicedialog, har myndigheterna inte i nämnvärd utsträckning valt e-lösningar för att konsultera medborgarna utan istället valt mer traditionella metoder såsom enkäter. Endast var tionde hade en tydlig e- lösning för att ta emot synpunkter eller klagomål. Motsvarande andel för kommuner var betydligt större: en tredjedel av webbplatserna hade en sådan funktion. Utvecklingen av den ekonomiska styrningen En väsentlig del i utvecklingsarbetet är att skapa ett IT-stöd som kan bidra till att effektivisera och förbättra kvaliteten i den statliga budgetprocessen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 som successivt tas i bruk under 20022003 består av ett budgeteringssystem, elektronisk hantering av regleringsbrev samt ett nytt inrapporteringssystem för myndigheternas redovisningsdata (se avsnitt 5.4.1). Även den nya transaktionsdatabas som () utvecklat inom ramen för ett kontrollprojekt ingår som en del i det samlade, och för statsförvaltningen gemensamma, koncerninformationssystemet. Informationen i transaktionsdatabasen avser framför allt att ge underlag för en mer effektiv statlig upphandling av varor och tjänster genom såväl flera ramavtal som bonusvolymer. Vissa effektiviseringsvinster bedöms även finnas för verksamhet som är kopplad till kronofogdemyndigheterna och skattemyndigheterna. Bättre kontrollmöjligheter av leverantörer samt bättre möjligheter att organisera arbetet med att få återbetalning av mervärdesskatt som erlagts vid köp av varor och tjänster utomlands ger i förlängningen fördelar för samtliga myndigheter. Regeringen avser att återkomma med information om transaktionsdatabasens samlade effekter så snart en uppföljning av dess användning etc. har kunnat genomföras. ESV gör en bedömning av i princip samtliga myndigheters ekonomiadminstrativa förmåga, den s.k. EA-värderingen. Bedömningen görs utifrån fastställda kriterier och det samlade resultatet är det bästa sedan EA- värderingarna startade . Av de 223 myndigheter som ingår i värderingen fick 129 högsta EA-värdet. Bland de ingående myndigheterna fick av myndigheterna betyget tillfredsställande eller fullt tillfredsställande, vilket kan jämföras för . Diagram 5.1 Ekonomiadministrativa värden (%) 21 stycken myndigheter uppfyller alla kriterier i EA-värderingen 2001. Åtta myndigheter fick "ej tillfredsställande", att jämföras med 19 stycken 2000. Den största förbättringen som skett jämfört gäller myndigheternas krav på att undersöka skuldförhållanden hos leverantörer vid inköp och upphandling. Området med fortsatt sämst efterlevnad är kravet på att ha en aktuell riskanalys som täcker hela myndighetens verksamhetsområde. () verksamhet avseende resultatstyrning och finansiell styrning består av utvecklingsinsatser (), rådgivning, utbildning och konsultstöd () samt löpande verksamhet (). Resultatet av den kundenkät som genomförts verksamhet visar att den samlade bedömningen från av de svarande är bra eller mycket bra medan en fjärdedel ger omdömet tillfredsställande. Handläggningstiderna i den löpande verksamheten har minskat för såväl avgiftssamråd som konsekvensutredningar jämfört med och 2000. Myndigheternas bedömning av de personal- och ekonomiadministrativa systemen ligger på en fortsatt hög nivå. Faktorer som påverkar resultatet är såväl service som systemens kvalitet. Genomströmningstiden för supportärenden har förbättrats jämfört med och 2000. Ett kontinuerligt arbete pågår inom ESV för att skapa bättre produkter och tjänster. har bl.a. ett analysarbete inletts avseende myndigheternas behov av IT-baserad information som stöd för myndighetsledningarnas verksamhetsstyrning. Utöver det utvecklingsarbete som redovisas ovan har ESV inlett ett flertal projekt för att utveckla och förbättra såväl den finansiella redovisningen som resultatredovisningen. Områden som behandlas är bl.a. avgiftsfinansierad verksamhet (avkastningskrav, avgränsning m.m.) och generella riktlinjer för resultatredovisning i årsredovisningar. Ett flertal projekt och uppdrag som genomförts har resulterat i förslag till regeländringar inom bl.a. redovisningsområdet samt avseende hanteringen av myndigheternas ingående mervärdesskatt och lånemodell. ESV har i sitt arbete även inlett en ökad samverkan med forskarvärlden i syfte att långsiktigt utveckla den ekonomiska styrningen i staten. Tjänsteexporten inom det ekonomiadministrativa området utgörs av s.k. förvaltningsbistånd till olika utvecklingsländer vilket huvudsakligen finansieras via Sida. ESV har bedrivit projekt i och avseende budgeterings- och redovisningssystem. deltar även som EU-medlem i ett flertal samarbetsprojekt som syftar till att stödja utvecklingen av kandidatländernas institutioner inför deras medlemskap i , s.k. twinning-projekt. Exempel på insatser är samarbetet kring utformningen av budgetprocess. Den svenska statsförvaltningen har stor betydelse för medborgarnas vardag, demokratin, välfärden, den ekonomiska tillväxten och för nationens förmåga att verka internationellt. Regeringens mål är en statsförvaltning som med höga krav på rättsäkerhet, effektivitet och demokrati är tillgänglig och tillmötesgående. Den har medborgarnas fulla förtroende och ger näringslivet goda arbets- och tillväxtförutsättningar. Den är framgångsrik och respekterad internationellt. Regeringens bedömning är att det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet har fått ett stort genomslag i förvaltningen. Allt fler myndigheter ökar sina ansträngningar att t.ex. förbättra servicen till medborgare och företag. Utvecklingen av elektroniska tjänster har i sammanhanget stor betydelse. En aktiv chefsförsörjning är ett viktigt medel i arbetet med regeringens förvaltningspolitik. Målet för regeringens chefspolicy är att uppnå kvalitet i chefsförsörjningen. Regeringens chefsutvecklingsprogram är en nödvändig förutsättning för att åstadkomma kvalitet i det statliga ledarskapet. Att utveckla myndighetschefernas ledarskap är ett arbete som måste pågå ständigt. En förutsättning för att statliga styrelser skall vara en effektiv ledningsform är att ledamöterna har kunskap om styrelsernas roll och ansvar. Den studie som genomförts av behovet av utvidgat stöd till styrelser och råd visar att det finns kunskaps- och kompetensluckor bland ledamöterna. Regeringen avser att fortsätta det utvecklingsarbete som inletts. Målen för den ekonomiska styrningen i staten ställer krav på en ständigt pågående utveckling av såväl arbets- och beslutsprocesser som regelverk. En övergång till enhetliga principer för budgetering och redovisning stärker förutsättningarna 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 att skapa en mer sammanhållen och tydlig styrning av den statliga verksamheten, dvs. en bättre koppling mellan den finansiella styrningen och resultatstyrningen. Bedömningen är att () fullföljer sitt uppdrag inom området på ett sätt som väl svarar mot de olika krav och förväntningar som ställs av såväl regeringen som myndigheterna, vilket avser både stöd- och utvecklingsinsatser. Ett samlat resultat av detta är en successiv kvalitetshöjning av statsförvaltningens ekonomiadministration samt ett fortsatt positivt gensvar från myndighetens kundkrets som består av såväl som övriga myndigheter. Flera av de insatser som ESV genomför ligger även i linje med de utvecklingsbehov som regeringen fastställt i det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet. Statskontoret har bl.a. genomfört ett 50-tal utrednings- och utvärderingsuppdrag som huvudsakligen har rört strategiska förvaltningspolitiska frågor, politikområdesövergripande åtgärder samt samverkan mellan stat och kommun. Efterfrågan på Statskontorets tjänster har även varit mycket hög och av den årliga kvalitetsundersökning som genomförs framgår att Statskontoret utför sina uppdrag med god kvalitet och till stor nytta för sina uppdragsgivare. Genom Statskontorets inköpssamordning på IT-området sänks kostnaderna för hela den offentliga sektorn samt främjas en önskvärd teknikutveckling. I den offentliga sektorn använder de upphandlade ramavtalen, vilket bedöms motsvara en årlig besparing på mellan 500 miljoner och . Sammantaget konstaterar regeringen att Statskontoret har uppnått verksamhetsmålen med ett gott resultat. Kammarkollegiet har genom insatser inom ett stort antal områden uppnått ett i huvudsak gott resultat som bidragit till målet för politikområdet. Inom vissa verksamheter har dock uppställda mål för handläggningstider inte kunnat uppnås. För vissa verksamheter har kostnaderna överskridit intäkterna. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 har genomfört en målgruppsundersökning som bl.a. visar att rådet är mer känt än tidigare och att man är ökat positivt inställt till rådet vid mätningen 1999 samt att rådets arbete stimulerar och påverkar utvecklingen i statsförvaltningen. Regeringen gör bedömningen att genom sina insatser för verksamhetsutvecklingen inom den statliga förvaltningen med ett gott resultat uppnått målen för verksamheten. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Statliga arbetsgivarfrågor omfattar personal- och lönepolitiska frågor, såsom löneutveckling, pensionsvillkor, kompetensförsörjning, arbetsorganisation, jämställdhet inom staten m.m. samt myndigheterna , och vissa nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området. Målet för området är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att relevant kompetens finns för att åstadkomma efterfrågat resultat. Målet , mot vilket resultatbedömningen nedan görs, är följande: N Arbetsgivarpolitiken skall vara väl utvecklad och samordnad. Myndigheterna skall bedriva arbetsgivarpolitiken så att relevant kompetens finns för att åstadkomma efterfrågat resultat. Regeringens ambition inom det förvaltningspolitiska området är att de statliga arbetsgivarna skall : N totalt sett inte vara löneledande, N sträva efter att i sin personalstruktur avspegla den arbetsföra befolkningens etniska sammansättning (prop. 1997/98:16), N öka andelen kvinnor på ledande befattningar samt N verka för en god arbetsmiljö i syfte att minska sjukfrånvaron. Regeringen fäster därutöver stor vikt vid, och följer noga utvecklingen av genomsnittsåldern och personalrörligheten i statsförvaltningen. Väsentliga frågor under det närmaste året är: N Hanteringen av den arbetsgivarpolitiska utredningens betänkande N Statens pensionsverks (SPV:s) renodling N Utvärdering av modellen som reglerar åta- ganden för myndigheter anslutna till de statliga avtalsförsäkringarna N Konsekvenser av det nya pensionsavtalet för staten (PA 03) samt myndigheternas tillämpning av delpensionsavtalet Den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten har behandlats i ett betänkande (SOU 2002:32 Den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten en samlad utvärdering) som är föremål för remisshantering. Remissvaren skall vara inkomna . Utredningen anser att den arbetsgivarpolitiska delegeringen i grunden är rätt. Utredningen presenterar ett antal förslag vad avser konstruktion, arbetsgivarsamverkan, systemet 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 för löneomräkning av myndigheternas förvaltningsanslag samt systemet för regeringens uppföljning av myndigheternas kompetensförsörjning. har regeringen i sin arbetsgivarpolitiska uppföljning utöver uppgifter om t.ex. respektive myndighets löneutveckling, könsfördelning, åldersstruktur och personalrörlighet begärt in uppgifter om sjukfrånvaron vid myndigheterna. Av redovisningen skall framgå sjukfrånvarons omfattning för kvinnor respektive män. Myndigheterna skall även lämna uppgift om vilka åtgärder som har vidtagits i syfte att minska och förebygga ohälsan i arbetet, särskilt med avseende på ledarskapets nyckelroll. Regeringen har gett () i uppdrag att fullfölja renodlingen av dess roll som administratör av de statliga tjänstepensionsförmånerna. SPV skall lämna en lägesrapport till regeringen. Nuvarande modell som reglerar åtaganden för myndigheter anslutna till de statliga avtalsförsäkringarna infördes . Reformen bör utvärderas i syfte att bl.a. åstadkomma bättre ekonomiska planeringsförutsättningar för myndigheterna och att motverka de eventuella snedvridningar som nuvarande system kan medföra. Regeringens förslag: Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att godkänna det nya pensionsavtalet för arbetagare i staten m.fl. (PA 03). Skälen för regeringens förslag: Det nya tjänstepensionsavtalet för arbetstagare hos staten m.fl. (PA 03) innebär en övergång från ett förmånstill ett i huvudsak avgiftsbaserat system för stora grupper statsanställda. Avtalet kommer att ha direkt påverkan på statsbudgeten i och med att pensionspremier som har betalats av myndigheterna inom den interna statliga försäkringsmodellen kommer att betalas till externa försäkringsgivare. har därför slutit avtalet under förbehåll om regeringens godkännande. Förutsatt att regeringen godkänner avtalet kommer PA 03, liksom det nya avtalet om delpension, att träda i kraft . omfattar alla anställda i staten, medan PA 03 omfattar statsanställda som är födda eller senare (i vissa fall 1947 eller senare). För övriga gäller nuvarande pensionsavtal (PA-91). Det nya pensionsavtalet är enligt beräkningar kostnadsneutralt i förhållande till nuvarande statliga pensionsavtal (PA 91). Avtalets statsfinansiella konsekvenser kommer främst till uttryck genom att den offentliga sektorns finansiella sparande försvagas med, , i genomsnitt ca . Saldoförsvagningen inträffar på grund av det inkomstbortfall som sker när pensionspremier inte längre betalas in på inkomsttitel utan i stället fonderas på kapitalmarknaden. Efter hand så kommer även de pensionsutbetalningar som belastar det statliga pensionsanslaget att minska, vilket på lång sikt kommer att balansera inkomstbortfallet. Regeringens förslag: Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta att ett ömsesidigt försäkringsbolag för statliga pensionsförmåner bildas. Skälen för regeringens förslag: har vidare hemställt att regeringen medger att tillsammans med arbetstagarnas huvudorganisationer på det statliga området bildar ett ömsesidigt försäkringsbolag för meddelande av försäkring av individuell ålderspension och andra avgiftsbaserade pensionsförmåner som regleras i pensionsavtalet. Eftersom det är av betydelse att det statliga avtalsområdets parter kan ges ett avgörande inflytande över bl.a. utformningen av alternativet för s.k. icke-väljare föreslås regeringen få bemyndigande att besluta om bildandet av ett ömsesidigt försäkringsbolag för statliga pensionsförmåner. Bolagets garantikapital finansieras med medel som har avsatts av parterna inom ramen för för det statliga området (FSO), medan bolagets driftskostnader finansieras genom de premieavsättningar som görs inom ramen för den individuella avgiftsbaserade pensionen. Verksamheten inom området statliga arbetsgivarfrågor var och början av 2002 starkt präglat av förhandlingsarbete. Centrala förhandlingar pågick , först i och med förhandlingarna om ett nytt ramavtal för anställda i staten m.fl (RALS 2001), sedan förhandlingar om ett nytt pensionsavtal (PA 03 resp. avtal om delpension) och därefter nya löneförhandlingar (RALS 20022004). Förändringarna i pensionsavtalet i kombination med översynen av verksamhetsinriktning och verksamhetsform har även präglat SPV:s verksamhet . Genom att politikområdets mål och verksamheter avser hela statsförvaltningen är måluppfyllelsen i hög grad avhängig utfallet av insatser utanför politikområdet. Några exempel på relevanta insatser utanför politikområdet ges nedan. Graden av måluppfyllelse av arbetsgivarfrågorna beror på hur varje enskild myndighet agerar som arbetsgivare. Enligt avtal på det statliga området betalar samtliga statliga myndigheter f.n. avgifter motsvarande ca till de partssammansatta organen och . I RALS 2001 (ramavtalet för den statliga sektorn) enades parterna om en temporär sänkning av avgiften till från till av lönesumman. De temporärt frigjorda medlen (ca ) skall användas på sätt som de lokala parterna enas om i det lokala omställningsarbetet. I årets avtalsrörelse avtalades dels att avsättningen för det lokala omställningsarbetet fr.o.m. skall vara , dels att förs över från avgiften till till den kompletterande ålderspensionen (KÅPAN) från . Därefter är avgiften till KÅPAN . Avgiften till är från samma datum . En närmare redogörelse för verksamhet och resultat lämnas i bilaga 1, avsnitt 4. Inom delområdet Statliga arbetsgivarfrågor har och gången genomfört undersökningen Konjunkturbarometer för den 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Syftet är att ge snabb och framåtblickande information om sysselsättningen och den ekonomiska situationen hos medlemmar. Vårundersökningen är i huvudsak en avstämning av de prognoser som myndigheterna gör till höstbarometern. Det är en totalundersökning som genomförs bland verkets medlemmar med minst 10 anställda. I vårens undersökning svarade av de tillfrågade medlemmarna. En sammanfattning av avstämningen ges nedan (viktat efter antalet anställda). Minskade rekryteringsproblem i staten. av myndigheterna (oviktat) anger att de haft problem att få lämpliga sökande till någon befattning. Det är den lägsta nivå som uppmätts sedan konjunkturmätningarna inleddes . Nivån kan jämföras med samma tidpunkt , då andelen var den högsta , . Det finns dock myndigheter där rekryteringsproblemen upplevs som besvärliga, dvs. de har en negativ påverkan på verksamheten. Dessa myndigheter utgör (oviktat) av det totala antalet myndigheter i staten och återfinns inom sektorerna Rättsväsende samt Universitet, högskolor och forskning. Personalbristen inom rättsväsendet finns främst inom befattningstyperna bevakning och räddningspersonal och rör sig om befattningar på lägre svårighetsnivåer. , högskolor och forskning uppger myndigheterna brist på forsknings- och utbildningspersonal, som är befattningar på högre svårighetsnivåer. Personalomsättningen fortsätter att öka. Trots de minskade rekryteringsproblemen förväntar sig myndigheterna att personalomsättningen kommer fortsätta att öka . Enligt undersökningen tyder myndigheternas förväntningar på att övertidsuttaget, som ökat samtliga år , kommer att minska . Det är vad man kan förvänta sig när rekryteringsproblemen minskar. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 6.5.2Resultatet i enskilda delverksamheter inom området efterfrågar , , medlemmarnas bedömning av sin verksamhet. Av resultaten Servicebarometer kan sammanfattningsvis utläsas att medlemmarna visar stor tillfredsställelse med det arbete utför. Regeringen noterar bl.a. att N är nöjda med delegationsverksamheten inom ramen för arbetsgivarsamverkan. En något lägre andel än 1999 och 2000. Andelen negativa har inte ökat, i stället är det fler som inte tar ställning. N av medlemmarna anser att deras behov och synpunkter har beaktats i avtalsrörelsen. En sannolik förklaring till den låga andelen är att avtalsperioden var ettårig. N av medlemmarna är nöjda med stöd- och rådgivningsverksamheten när det gäller att vara samtalspartner i arbetsgivarfrågor, vilket är en något högre andel än föregående år.