prop · GQ031d31 · 2003-01-01 00:00:00 — Uppgången drevs av en stärkt exporttillväxt medan den inhemska efterfrågan var fortsatt svag. Tillväxten framöver förutses påverkas negativt av den osäkerhet som präglar de finansiella marknaderna, vilket hämmar investeringarna. Särskilt allvarlig är situationen inom telekomsektorn där många företag har 2002/03:1 BILAGA 2 stora finansiella problem. väntas den globala konjunkturförstärkningen medföra att exporttillväxten fortsätter att öka och hushållens konsumtionsutgifter bedöms stärkas något. Ett osäkerhetsmoment är den fortsatta arbetsmarknadsutvecklingen. har sysselsättningstillväxten mattats av och arbetslösheten har ökat. Bryts inte denna utveckling är risken stor att konsumtionstillväxten förblir svag. Sammantaget väntas BNP i euroområdet öka med och 2003 med . I och var tillväxten svag 2001, och i dämpades den betydligt under slutet av året. väntas en god utveckling av hushållens konsumtion bidra till en ökad efterfrågan i alla tre länderna. I understöds konsumtionen av en expansiv finanspolitik och höga reallöneökningar. I och stimuleras konsumtionen av låga räntor och ett gynnsamt läge på arbetsmarknaden. Tillväxten stärks av att den globala återhämtningen väntas få positiva effekter på export och investeringar. Tillväxten i beräknas uppgå till och . I bedöms BNP öka och . I väntas exporttillväxten hållas tillbaka av ett högt kostnadsläge i industrin. Oljeföretagens investeringsplaner talar dock för en hög investeringstillväxt. I förutses BNP stiga och . Räntor, valutor och inflation Finansmarknaderna har karaktäriserats av stigande osäkerhet och successivt dämpade framtidsförväntningar. Ut- tryck för detta är fallande börskurser, vidgade kreditmarginaler och ett historiskt lågt ränteläge. Särskilt i , men även i allt högre utsträckning i EU-området, förefaller de framtidsbedömningar som ligger till grund för penningpolitikens inriktning och för värderingen av aktier ha reviderats kraftigt . På den amerikanska obligationsmarknaden har räntorna sjunkit betydligt. , då värderingen av finansiella tillgångar indikerade högt ställda framtidsförväntningar, låg 10-årsräntan . föll 10-årsräntan till . En stor del av nedgången har ägt rum . och i har de 10-åriga obligationsräntorna fallit. Den svenska och den tyska långräntan har legat respektive över den amerikanska. Räntenedgången har skett parallellt med att kurserna har fallit kraftigt på världens stora börser. Till en viss del kan långräntenedgången förklaras av att många aktieplacerare i och med börsnedgången har önskat öka sina investeringar i statsobligationer. Räntan på företagsobligationer har däremot inte fallit lika kraftigt, vilket är ett tecken på att riskbenägenheten hos de finansiella aktörerna är låg. I bedöms styrräntan ligga kvar på den historiskt låga nivån under innevarande år, men den väntas successivt höjas och uppgå till . Den antas sänka styrräntan till och höja styrräntan till under loppet av 2003. Den dollarförstärkning som inleddes avstannade och har vänts till en försvagning. Dollarförsvagningen visavi euron avspeglar sannolikt att en viss förskjutning har skett i de finansiella aktörernas förväntningar om relativa avkastningsmöjligheter till förmån för euroområdet, vilket bl.a. har påverkat kapitalflödena. Den omvärdering av dollarn som har ägt rum är dock ännu blygsam i förhållande till den tidigare dollarförstärkningen. Den kraftiga kronförsvagning som inleddes och upphörde året efter, var sannolikt till stor del orsakad av finansiella faktorer såsom den svaga börsutvecklingen och ökad diversifiering av institutionella placerares portföljer. 2002 har kronan stärkts från ca 146 till ca 132 i termer av det handelsviktade TCW-indexet. Nya beräkningar som redovisats i kapitel 3 indikerar att kronan är undervärderad i ett medelfristigt perspektiv, dock i mindre omfattning än vad tidigare beräkningar har visat. Sammantaget görs bedömningen att kronan i slutet av innevarande år, i termer av det handelsvägda TCW-in- dexet, ligger på 131 och att TCW-index och 2004 ligger på 127. 2002/03:1 BILAGA 2 -0,5 2Exklusive effekten av att överfördes från kommunsektorn till hushållssektorn i nationalräkenskaperna. Inklusive denna effekt är utvecklingstalen för för hushållens konsumtion , för offentlig konsumtion och för konsumtion . 3Förändring uttryckt i procent av BNP föregående år. Källor: och . Den svenska penningpolitiken vägleds av ett in- Inflationen mätt som förändringen i Den svenska varuexporten väntas öka i takt med konsumentprisindex (KPI) över skall uppgå till med ett toleransintervall på att den internationella återhämtningen förstärks. att det är UND1X som styr ut- visar på en överraskande stark exportutveckling. formningen av penningpolitiken. De senaste indikatorerna och statistikutfallen mått på den underliggande inflatio- tyder dock på en viss dämpning av den interna- nen där de direkta effekterna av förändrade rän- efterfrågan och varuexportens öknings- tor, indirekta skatter och subventioner har ex- takt bedöms nu bli lägre än vad som kluderats från KPI. antogs i vårpropositionen. anpassa penningpolitiken så att inflationen ut- nadstillväxten, dvs. vecklas i linje med inflationsmålet. bearbetade varor i svenska exportländer, bedöms I handeln bedöms det finnas ett behov att höja uppgå till och 2003 till . En viss marginalhöjning väntas Svenska exportföretag gynnas av en också bli möjlig att genomföra i och med att ef- mycket god konkurrenskraft och varuexporten Dess effekter på inflationen beräknas öka , dvs. motverkas dock av att importpriserna förutses sjunka och av att ökningen i enhetsarbetskost- svenska kronan förstärkas vilket leder till en viss naden i tjänstesektorn bedöms dämpas. försvagning av konkurrenskraften. som lediga resurser successivt tas i anspråk be- döms höja den s.k. reporäntan med stigande produktionstillväxt och ett lågt kapaci- tetsutnyttjande i utgångsläget. mantaget bedöms inflationen och dustri med sin relativt stora tonvikt på invester- utvecklas i linje med inflationsmålet. ingsvaror kommer därför att möta en mer för- 2003 väntas UND1X ligga något . delaktig sammansättning av efterfrågan KPI bedöms vara något högre till följd av den eftersom investeringsbehoven i omvärlden då är väntade ränteutvecklingen och vissa skatteför- De svenska exportföretagen kan sanno- likt av detta skäl behålla en del av de marknads- andelsvinster som görs . 2002/03:1 BILAGA 2 Varuimporten föll med föregående år. Detta kan till viss del förklaras av att de efterfrågekomponenter som har ett högt importinnehåll utvecklades svagt, t.ex. varuexport och lager. Därtill torde den kraftiga försvagningen av kronan 2001 ha inneburit att importerade varor i viss utsträckning ersattes med inhemskt producerade varor och att importbeslut sköts . Uppgången i exporttillväxten som väntas bidrar till en ökad varuimport. Den pågående lageravvecklingen i industrin och handeln begränsar även behoven att importera. Varuimporten bedöms öka med . De faktorer som håller tillbaka varuimporten förutsätts stärka den . Exporten av investeringsvaror, som har ett mycket högt importinnehåll, väntas stärkas. Vidare stärks importen av att lageravvecklingen vänds till en lageruppbyggnad och av att kronan antas stärkas, vilket gör det billigare att importera. Varuimporten bedöms 2003 öka med . Tjänstebalansen, dvs. export av tjänster minus import av tjänster, gav föregående år ett positivt bidrag till BNP- tillväxten. Bidraget uppgick till . Detta förklaras framför allt av att svenskar, till följd av kronförsvagningen, kraftigt minskade sitt turistande i utlandet som turisttillströmningen från utlandet till utvecklades väl. Terrorattacken har emellertid inneburit att flygresandet har minskat, vilket bidrar till att såväl tjänsteimporten som tjänstexporten sjunker . Tjänstenettot bedöms bli svagt positivt. Den antagna kronförstärkningen innebär dock att det blir dyrare för utlänningar att vistas i (och billigare för svenskar att resa utomlands) och tjänstenettots tillväxtbidrag bedöms därför bli svagt negativt 2003. Investeringskonjunkturen väntas , liksom 2001, vara svag i de flesta sektorer, med undantag av bostadsinvesteringar. Totalt sett bedöms investeringarna minska . bedöms investeringarna öka . Därigenom kan efterfrågan tillgodoses utan att några generella kapacitetsbrister uppstår. I industrin sjönk kapacitetsutnyttjandet kraftigt till följd av minskad internationell och inhemsk efterfrågan. Industriföretagen svarade med att minska investeringsvolymen med . Det bedöms fortfarande finnas ledig kapacitet i industrin och en investeringsminskning i ungefär samma storleksordning som 2001 väntas förutses industriproduktionen ha stärkts så pass mycket att behov föreligger att öka kapacitetstillväxten varför industriinvesteringarna väntas öka . Även tjänstebranscherna drabbades 2001 av en vikande efterfrågan. Därtill låg investeringarna, efter med snabb expansion, på mycket höga nivåer. Investeringarna ökade dock något 2001, men bedöms tjänstebranscherna minska sina investeringar . bedöms den allmänna konjunkturförstärkningen leda till att tjänstebranscherna ökar sina investeringar med . Investeringstillväxten i branschen för post- och telekommunikation har reviderats ned kraftigt jämfört med tidigare prognoser. Endast en blygsam investeringsökning förutses i denna bransch både och , vilket beror på att utbyggnaden av tredje generationens mobiltelefoni nu enbart antas kompensera minskningar av andra investeringar i denna bransch. Bostadsinvesteringarna väntas öka . Det är framför allt flerbostadsbyggandet som ökar i snabb takt, medan småhusbyggandet har varit mera dämpat. Hushållens goda inkomstutveckling, det låga ränteläget och stigande småhuspriser på andrahandsmarknaden innebär att förutsättningarna är gynnsamma även vad gäller småhusbyggandet. Flerbostadsbyggandet stimuleras av statliga insatser inriktade mot hyresrätter, studentbostäder och ekologiskt byggande. Nivån på det totala nybyggandet är dock fortfarande låg vid historiska och internationella jämförelser. Bostadsinvesteringarna hämmas av brist på planerad tomtmark och av att produktionskostnaderna har stigit kraftig. Bostadsinvesteringarna bedöms, trots dessa problem, öka med . Produktionstillväxten i den svenska ekonomin hölls tillbaka av att efterfrågan möttes av stora lageruttag inom handel och industri. Handelns lageranpassning förefaller nu vara avslutad. Industriföretagen är enligt KI:s septemberbarometer fortsatt bekymrade över lagersituationen och en lageranpassning väntas därför fortgå . förutses lagerinvesteringarna ge ett negativt bidrag till BNP-tillväxten , för att bidra positivt i motsvarande omfattning. Efter med mycket hög tillväxt i hushållens konsumtionsutgifter ökade dessa knappt alls , trots att de disponibla inkomsterna steg . Den tolkning som i efterhand kan ges åt denna något oväntade utveckling är att hushållen bedömde att konsumtionen låg på en för hög nivå i förhållande till inkomsterna och att det därför fanns ett behov att använda en större del av inkomsterna till sparande. Den svaga börsutvecklingen, hushållens försämrade finansiella förmögenhetsställning och avmattningen på arbetsmarknaden underströk detta behov ytterligare. stärktes hushållens disponibla inkomster av sänkta inkomstskatter och reducerade daghemsavgifter. Hushållens disponibelinkomster bedöms öka med . Detta innebär att det finns ett utrymme för hushållen att öka både sparandet och konsumtionen. De preliminära nationalräkenskaperna visar på en relativt stark konsekutiv konsumtionstillväxt, framför allt . Utfall i form av detaljhandelsförsäljning och inregistrerade bilar ger också stöd för en fortsatt god tillväxt under inledningen av . Hushållens tillförsikt är stabil i , till skillnad från i en del andra länder. Mot denna bakgrund bedöms konsumtionen öka , vilket är en upprevidering i förhållande till prognosen i vårpropositionen. Trots hushållens försvagade finansiella ställning har konsumtionen utvecklats förhållandevis väl. En förklaring till detta kan vara att hushållens samlade förmögenhetsställning är fortsatt god tack vare stigande priser på småhus och bostadsrätter. I riskbilden finns dock att den positiva effekten på konsumtionen av den inkomstförstärkning hushållen fick vid årets början gradvis klingar av, och att de negativa effekterna av en försvagad finansiell förmögenhetsställning blir tydliga först . Ar- gumenten för en fortsatt relativt stark konsumtionstillväxt väger dock tyngre. En kraftig förstärkning har skett av hushållens sparande. beräknas sparkvoten ha ökat till . Hushållens disponibelinkomster väntas stiga och den samlade förmögenhetsställningen förväntas fortsätta vara förhållandevis god. Hushållens konsumtionsutgifter bedöms därför öka . Den offentliga konsumtionen ökade i volym med . Både statlig och konsumtion ökade starkare än väntat. förutses såväl statlig som 2002/03:1 BILAGA 2 väntas den statliga konsumtionen minska och förutses oförändrad volym. De nu föreslagna statliga stöden till den kommunala sektorn och en antagen höjning av landstingsskatten bidrar till en fortsatt god tillväxt i den kommunala sektorns konsumtion 2003 . Inom ramen för balanskravet dämpas sedan ökningen till 2004. Tabell 1.4 Bidrag till BNP-tillväxt Källor: och . Tillväxtens och sparandets sammansättning Uppgången i BNP-tillväxten från 2001 till förväntade förklaras till stora delar av återhämtningen i hushållens konsumtionsutgifter. Nästa års konsumtionsuppgång innebär att tillväxtbidraget ökar ytterligare. I likhet med 2001 bedöms utrikeshandeln ge ett stort positivt tillväxtbidrag. En viktig skillnad är dock att förra årets tillväxtbidrag i hög grad förklarades av en mycket svag importutveckling medan årets tillväxtbidrag beror på en god exportutveckling. bedöms importtillväxten öka relativt kraftigt vilket reducerar utrikeshandelns tillväxtbidrag. Viktiga drivkrafter bakom tillväxten är att såväl fasta investeringar som lagerinvesteringarna förutses ge positiva tillväxtbidrag. Bruttosparandet som andel av BNP förutses falla 2002 till följd av ett försämrat realt sparande. förväntas de fasta investeringarna och lagerinvesteringarna bidra till att bruttosparandet ökar som andel av BNP. Även det finansiella sparandet som andel av BNP stärks , vilket framför allt hänger samman med ett förbättrat, men fortsatt negativt, företagssparande. 2002/03:1 BILAGA 2 Tabell 1.5 Sparandets sammansättning Löpande priser, procent av BNP Källor: , och . med en mycket kraftig sysselsättningsuppgång dämpades sysselsättningstillväxten i mitten av 2001. har sysselsättningen endast ökat blygsamt. Särskilt svag är utvecklingen inom industrin där sysselsättningen minskat kraftigt . Näringslivets tjänstesektorer, som stod för en mycket stor andel av den tidigare sysselsättningsuppgången, visar dock fortfarande en svagt positiv utveckling. Även inom den offentliga sektorn har sysselsättningen ökat. KI:s barometer och SCB:s vakansundersökning tyder på en ganska svag arbetskraftsefterfrågan . Den totala sysselsättningen väntas förbli oförändrad jämfört med . förutses en viss förstärkning av det allmänna efterfrågeläget och sysselsättningen bedöms öka . Jämfört med prognosen i vårpropositionen innebär detta en upprevidering av sysselsättningsnivån med 13 000 personer 2003. Antalet arbetade timmar har utvecklats betydligt svagare än antalet sysselsatta. I kalenderkorrigerade termer minskade antalet arbetade timmar jämfört med . bedöms medelarbetstiden minska . Gi- vet att denna prognos är korrekt kommer medelarbetstiden ha minskat . Utvecklingen av medelarbetstiden är svårbedömd. Det finns ett antal faktorer som drar åt olika håll. Regeringens program för ökad hälsa i arbetslivet kan väntas påverka medelarbetstiden i positiv riktning eftersom sjukfrånvarande klassificeras som sysselsatta i SCB:s arbetskraftsundersökning. Demografiska faktorer och det faktum att ett antal löneavtal innehåller uppgörelser om arbetstidsförkortning kan å andra sidan påverka medelarbetstiden i negativ riktning. Bedömningen är dock att medelarbetstiden ökar något . Den öppna arbetslösheten beräknas uppgå till . väntas tillflödet till arbetskraften öka dels genom att antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program förutses minska från beräknade 115 000 personer till 97 000 personer, dels genom att antalet personer i beräknas sjunka något. Sammantaget väntas arbetsutbudet öka och den öppna arbetslösheten faller därmed till . Den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick till av BNP 2001. Det höga sparandet på beror delvis på periodiseringar och tillfälligt höga skatteinkomster, som förstärkte det redovisade sparandet med . Periodiseringseffekten uppkommer huvudsakligen till följd av variationer på bolagsvinster och reavinster. Skatten på dessa redovisas i nationalräkenskaperna med eftersläpning. Den exceptionellt höga nivån på skattinkomster från bolagsvinster och reavinster redovisas således 2001. Justerat för skatteperiodiseringen uppgick sparandet till eller av BNP. Tabell 1.6 De offentliga finanserna 1 Inklusive skatter till EU. Källor: och . Skatteinkomsterna som andel av BNP minskar kraftigt . Det beror delvis på skattesänkningarna men framför allt på den stora periodiseringseffekten 2001. Utgifterna som andel av BNP stiger något. Det finansiella sparandet beräknas uppgå till eller av BNP. Det redovisade sparandet sjunker med . Efter att hänsyn tagits till skatteperiodiseringen minskar sparandet med . sjunker både inkomster och utgifter som andel av BNP trots att en omläggning till beskattade garantipensioner medför att både skatter och utgifter stiger av BNP. Det finansiella sparandet beräknas uppgå till av BNP. fortsätter nedgången av inkomster och utgifter som andel av BNP och det finansiella sparandet beräknas till av BNP. Sparandets strukturella nivå beräknas till av BNP. Det minskar successivt till 2002. Denna utveckling avspeglar bl.a. skattesänkningar och andra reformer. beräknas det strukturella sparandet uppgå till av BNP, vilket ligger i linje med målet om ett överskott på av BNP i genomsnitt över konjunkturcykeln. Jämfört med bedömningen i den ekonomiska vårpropositionen är det finansiella sparandet lägre för hela prognosperioden. Såväl inkomster som utgifter är högre än vad som beräknades i vårpropositionen. har inkomsterna reviderats upp med och utgifterna med , varav beror på högre kommunala konsumtionsutgifter. Fördelningen av sparandet mellan staten och ålderspensionssystemet påverkades av den finansiella infasningen av det reformerade ålderspensionssystemet. , när effekten av infasningen är borta, beräknas sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonden och premiepensionssystemet, uppgå till av BNP. Det innebär att mer än hela det finansiella överskottsmålet för den samlade offentliga sektorn används för att bygga upp pensionsfonderna inför den belastning som väntar . Statens finansiella sparande visar ett underskott på av BNP, medan den kommunala sektorns finanser i stort sett är i balans. Överskotten i den offentliga sektorns finansiella sparande medför en fortsatt förbättring av den finansiella ställningen. Nettoskulden har vänts till en positiv förmögenhet, som växer i takt med det finansiella sparandet. Genom att överskotten ligger i ålders- 2002/03:1 BILAGA 2 pensionssystemet kommer förmögenheten att växa genom ackumulering av finansiella tillgångar både i fördelningssystemet och i premiepensionssystemet. Den konsoliderade skulden uppgick vid utgången av 2001 till som andel av BNP, vilket underskrider referensvärdet inom EU på av BNP. Statsskulden uppgick till av BNP. Både den offentliga sektorns konsoliderade skuld och statsskulden minskar . väntas en nominell ökning av såväl statsskulden som den konsoliderade skulden. Ökningen är dock inte större än att båda skuldmåtten fortsätter att minska som andel av BNP. 2002/03:1 BILAGA 2 Efter en svag utveckling under det skedde en återhämtning av den globala ekonomin under inledningen av innevarande år. Världsekonomin fortsatte att utvecklas stabilt , även om en viss inbromsning skedde i tillväxttakten. uppstod dock en viss oro om styrkan i den globala återhämtningen. Kraftiga börsfall har bidragit till denna oro. Under slutet av och återhämtade sig den amerikanska ekonomin, som förtroendet bland hushåll och företag stärktes. Därefter har emellertid tillväxten dämpats och förtroendet försvagats, något som sannolikt har att göra med det betydande börsfallet och de oegentligheter som uppdagats i företagssektorn. Det kan heller inte uteslutas att en del av de positiva effekterna av den mycket expansiva ekonomiska politiken har börjat klinga av. Även i euroområdet stärktes konjunkturen under inledningen av året och förtroendet förbättrades fram . Bakom uppgången låg framför allt en tilltagande export. Den inhemska efterfrågan har dock ännu inte tagit fart och framåtblickande indikatorer har dämpats, om än i betydligt mindre omfattning än i . Läget i den japanska ekonomin är fortsatt osäkert, även om en viss återhämtning kunde skönjas . Deflation fortsätter att råda, arbetslösheten ligger på en historiskt hög nivå och de offentliga finanserna fortsätter att försämras. Den dominerande drivkraften är exporten, som stimuleras av en förbättrad efterfrågan i övriga samt i . Situationen i har förvärrats . kris har fördjupats och förefaller ha givit upphov till spridningseffekter i flera andra länder i regionen. Även om en del av den senaste tidens globala utveckling varit relativt negativ så finns det även positiva inslag. Generellt har situationen inom industrisektorn fortsatt att förbättras. I fortsätter konsumtionen att öka trots den finansiella oron och efterfrågan synes fortsätta att utvecklas positivt i . Världsekonomin väntas fortsätta att återhämta sig . Skälen till detta är främst att den ekonomiska politiken är och har varit expansiv, att efterfrågeutvecklingen i , trots turbulensen på de finansiella marknaderna, varit relativt stark samt att förtroendet bland hushåll och företag ligger på en förhållandevis hög nivå. Företagsvinsterna väntas återhämta sig och därmed ge ökade möjligheter att investera och nyanställa. Mot denna bakgrund förutses en återhämtning av investeringarna globalt under loppet av . Även om den ekonomisk-politiska stimulansen, särskilt i , blir mindre , antas stigande reallöner och en ökad sysselsättning bidra till en stabil konsumtionstillväxt globalt. Tabell 2.1 BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet Procentuell förändring om inget annat anges Arbetslöshet, procent av arbetskraften2 1HIKP för EUländer och KPI för . 2ILOdefinitionen för EUländer och nationell definition för . Källor: Nationella källor och . Återhämtningen i den amerikanska konjunkturen bedöms dock bli svagare än vad som varit fallet vid tidigare konjunkturuppgångar. Förklaringen ligger främst i att börsfallet dämpar konsumtionstillväxten och investering- Då andelen hushåll som innehar aktier är betydligt större i än i andra regioner är konsumtionen där mer känslig för förändringar på börsen än i t.ex. euroområdet. Mot bakgrund av låga räntor och en förbättrad situation på arbetsmarknaden väntas dock BNP- tillväxten successivt återhämta sig och som genomsnitt uppgå till för att sedan stiga till . I euroområdet förutses en försiktig återhämtning, till följd av en stigande efterfrågan i främst och delar av , förra årets räntesänkningar, samt en antagen ytterligare räntesänkning . Detta får positiva effekter på sysselsättningen. I ljuset av stigande reala disponibla inkomster och ett gradvis förbättrat arbetsmarknadsläge förutses en återhämtning av konsumtionen och . BNP-tillväxten i euroområdet prognoseras till och . Även i väntas läget förbättras något i takt med att den stigande exporten får positiva effekter på resten av ekonomin. Någon markant ökning av den inhemska efterfrågan väntas dock inte och BNP förutses minska för att sedan öka med .