prop · GR0330d2 · 2003-11-13 00:00:00 — (1974:203) om kriminalvård i an- (1974:203) om kriminalvård i an- stalt samt mål enligt lagen stalt samt mål enligt lagen fattningarna, mål rörande prelimi- fattningarna, mål rörande prelimi- när skatt eller om anstånd med att när skatt eller om anstånd med att betala skatt eller avgifter enligt betala skatt eller avgifter enligt 5. mål enligt lagen (1992:1528) 5. mål enligt lagen (1992:1528) om offentlig upphandling, om offentlig upphandling, 6. mål som avser en fråga av 6. mål som avser en fråga av ningen, dock endast om värdet av ningen, dock endast om värdet av vad som yrkas i målet uppenbart vad som yrkas i målet uppenbart inte överstiger hälften av bas- inte överstiger hälften av bas- lagen (1962:381) om allmän försäkring. om allmän försäkring. Denna lag träder i kraft den Lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare Härigenom föreskrivs att 3 §, 8 §, 10 § och 11 § lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare skall ha följande lydelse. En smittbärare har rätt till smitt- En smittbärare har rätt till smitt- bärarpenning, om han måste avstå bärarpenning, om han måste avstå från förvärvsarbete på grund av från förvärvsarbete på grund av 1. beslut enligt smittskyddslagen 1. beslut eller av läkare anvisad (1971:511) eller har meddelats med stöd av sist- det är fråga om en sjukdom som nämnda lag, eller avses i 22 § smittskyddslagen 2. läkarundersökning eller häl- 2. beslut eller föreskrifter som sokontroll som smittbäraren ge- har meddelats med stöd av livs- nomgår utan att beslut enligt 1 har medelslagen (1971:511) eller fattats men som syftar till att klar- 3. läkarundersökning eller hälso- lägga om han är smittad av en kontroll som smittbäraren genom- samhällsfarlig sjukdom eller har en går och som syftar till att klarlägga sjukdom, en smitta, ett sår eller en om han har en sjukdom, en smitta, annan skada som kan göra livs- ett sår eller en annan skada som medel som han hanterar otjänligt kan göra livsmedel som han han- terar otjänligt till människoföda. Smittbärarpenning får sättas ned Smittbärarpenning får sättas ned eller dras in om smittbäraren inte eller dras in om smittbäraren inte iakttar de råd som läkaren medde- getts med stöd av smittskyddslagen lar enligt 26 § smittskyddslagen (1988:1472) eller särskilda villkor i (1999:000) eller särskilda villkor i samband med ett beslut enligt samband med ett beslut enligt livsmedelslagen (1971:511) föreskrifter som har meddelats med föreskrifter som har meddelats med stöd av sistnämnda lag. stöd av sistnämnda lag. En smittbärare har rätt till skälig En smittbärare har rätt till skälig ersättning för resekostnader i sam- ersättning för resekostnader i sam- som sker på grund av bestämmel- som sker på grund av bestämmel- (1971:511) eller har meddelats med stöd av sist- har meddelats med stöd av sist- utges inte till den del ersättning för utges inte till den del ersättning för resan kan utges enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, om allmän försäkring, lagen (1976:380) om arbetsskade- lagen (1976:380) om arbetsskade- försäkring, lagen (1977:265) motsvarande äldre lagstiftning. motsvarande äldre lagstiftning. En ansökan om ersättning skall En ansökan om ersättning skall göras skriftligen hos den allmänna göras skriftligen hos den allmänna försäkringskassa som anges i 12 §. försäkringskassa som anges i 12 §. Till en ansökan om smittbärarpenning som grundas på beslut enligt 3 § 1 skall fogas en kopia av beslutet eller ett intyg med uppgift om beslutets innehåll. Till en ansökan om smittbärarpenning som grundas på förhållande som anges i 3 § 2 eller en ansökan om resekostnadsersättning skall fogas ett intyg om den företagna åtgärden. Till en ansökan om smittbärarpenning som grundas på förhållande som anges i 3 § 1 skall fogas ett intyg eller kopia av beslutet som styrker behovet av åtgärden. Till en ansökan om smittbärarpenning som grundas på beslut enligt 3 § 2 skall fogas en kopia av beslutet eller ett intyg med uppgift om beslutets innehåll. Till en ansökan om smittbärarpenning som grundas på företagen läkarundersökning eller hälsokontroll som anges i 3 § 3 eller en ansökan om resekostnadsersättning skall fogas ett intyg om den företagna åtgärden. Denna lag träder i kraft den Lag om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall Härigenom föreskrivs att 26 a § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall skall ha följande lydelse. Får någon som tillhör hälso- och Får någon som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen och är verksjukvårdspersonalen och är verksam vid ett LVM-hem kännedom sam vid ett LVM-hem kännedom om att en intagen har en sådan om att en intagen har en sådan smittsam sjukdom som enligt smittsam sjukdom som enligt 2 § smittskyddslagen (1988:1472) utgör en samhällsfarlig sjukdom, skall den som förestår vården vid hemmet underrättas, om det inte står klart att det inte finns risk för smittspridning. andra stycket smittskyddslagen (1999:000) utgör allmänfarlig smittsam sjukdom, skall den som förestår vården vid hemmet underrättas, om det inte står klart att det inte finns risk för smittspridning. Denna lag träder i kraft den Lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga Härigenom föreskrivs att 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga skall ha följande lydelse. För vård av unga som på någon För vård av unga som på någon grund som anges i 3 § behöver stå grund som anges i 3 § behöver stå skall det finnas särskilda ungdoms- skall det finnas särskilda ungdoms- att den unge skall vistas i ett hem att den unge skall vistas i ett hem som avses i första stycket skall som avses i första stycket skall plats i ett sådant hem. plats i ett sådant hem. Får någon som tillhör hälso- och Får någon som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen och är verk- sjukvårdspersonalen och är verk- sam vid ett särskilt ungdomshem sam vid ett särskilt ungdomshem kännedom om att den unge har en kännedom om att den unge har en sådan smittsam sjukdom som enligt sådan smittsam sjukdom som enligt (1988:1472) ut- 2 § andra stycket smittskyddslagen (1999:000) utgör smittsam sjukdom, skall förestån- underrättas, om det inte står klart daren för hemmet underrättas, om att det inte finns risk för smitt- det inte står klart att det inte finns risk för smittspridning. Denna lag träder i kraft den Lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård Härigenom föreskrivs att 19 § lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om den dömde behöver hälso- Om den dömde behöver hälso- och sjukvård, skall han vårdas en- och sjukvård, skall han vårdas en- ligt de anvisningar som ges av ligt de anvisningar som ges av ning och behandling inte lämpligen ning och behandling inte lämpligen genomföras vid det särskilda ung- genomföras vid det särskilda ung- Om det behövs, Om det behövs, får den dömde föras över till ett får den dömde föras över till ett tillhör hälso- och sjukvårdsper- tillhör hälso- och sjukvårdsper- sonalen och är verksam vid ett sär- sonalen och är verksam vid ett sär- att den dömde har en sådan smitt- att den dömde har en sådan smitt- sam sjukdom som enligt smitt- sam sjukdom som enligt 2 § andra skyddslagen (1988:1472) utgör en som förestår vården vid hemmet smittsam sjukdom, skall den som underrättas, om det inte står klart förestår vården vid hemmet under- att det inte finns risk för smitt- rättas, om det inte står klart att det inte finns risk för smittspridning. risk tvångsvård ges i lagen Föreskrifter om psykiatrisk tvångs- vård ges i lagen (1991:1129) om Om det finns anledning till det, Om det finns anledning till det, skall den som enligt första stycket skall den som enligt första stycket vistas utanför det särskilda ung- vistas utanför det särskilda ung- domshemmet stå under bevakning domshemmet stå under bevakning Tiden för sådan vis- Tiden för sådan vis- telse skall räknas in i verkställig- telse skall räknas in i verkställig- I fråga om behandlingen av den I fråga om behandlingen av den som har förts över till en sådan som har förts över till en sådan sjukvårdsinrättning som avses i 6 § sjukvårdsinrättning som avses i 6 § lagen om rättspsykiatrisk vård för lagen om rättspsykiatrisk vård för frivillig psykiatrisk vård, tillämpas frivillig psykiatrisk vård, tillämpas (1991:1128) om psykiatrisk tvångs- (1991:1128) om psykiatrisk tvångs- andra stycket lagen om rättspsykiatrisk vård om befogenhet för att besluta om särskilda restriktioner. Denna lag träder i kraft den andra stycket lagen om rättspsy- Prop. 2003/04:30 kiatrisk vård om befogenhet för Bilaga 2 att besluta om särskilda restriktioner. Lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt Härigenom föreskrivs att 37 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt skall ha följande lydelse. Om en intagen behöver hälso- Om en intagen behöver hälso- och sjukvård, skall han vårdas en- och sjukvård, skall han vårdas en- ligt de anvisningar som ges av lä- ligt de anvisningar som ges av lä- och behandling ej lämpligen ske och behandling ej lämpligen ske inom anstalten bör den allmänna inom anstalten bör den allmänna Om det behövs, Om det behövs, får intagen föras över till allmänt får intagen föras över till allmänt Får hälso- och sjukvårds- Får hälso- och sjukvårds- personal inom kriminalvården kän- personal inom kriminalvården kän- nedom om att en intagen lider av nedom om att en intagen lider av en sådan smittsam sjukdom som en sådan smittsam sjukdom som enligt 2 § andra stycket smitt- (1988:1472) utgör en samhällsfar- skyddslagen (1999:000) utgör all- mänfarlig smittsam sjukdom, skall underrättas om detta, om det be- hövs med hänsyn till fara för att inte står klart att det inte finns risk smittan skall spridas. om psykiatrisk tvångsvård för en psykiatrisk tvångsvård för en inta- intagen ges i lagen (1991:1129) om gen ges i lagen (1991:1129) om skall såvitt möjligt ske på sjukhus. skall såvitt möjligt ske på sjukhus. Om det behövs, skall kvinnan i god Om det behövs, skall kvinnan i god tid före förlossningen överföras dit tid före förlossningen överföras dit eller till annan institution där hon eller till annan institution där hon kan erhålla lämplig vård. kan erhålla lämplig vård. skall den som enligt första eller skall den som enligt första eller andra stycket vistas utom anstalt andra stycket vistas utom anstalt stå under bevakning eller vara un- stå under bevakning eller vara un- derkastad särskilda föreskrifter. derkastad särskilda föreskrifter. Beträffande behandlingen av en Beträffande behandlingen av en intagen, som har förts över till en intagen, som har förts över till en sådan sjukvårdsinrättning som av- sådan sjukvårdsinrättning som av- lagen (1991:1129) om (1991:1129) om psykiatrisk vård, tillämpas före- psykiatrisk vård, tillämpas före- (1991:1128) om psykiatrisk tvångs- (1991:1128) om psykiatrisk tvångs- vård samt bestämmelserna i 8 § andra och tredje styckena lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård om befogenhet för och regeringen att besluta om särskilda restriktioner beträffande en viss intagen. Denna lag träder i kraft den vård samt bestämmelserna i 8 § Prop. 2003/04:30 andra och tredje styckena lagen Bilaga 2 (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård om befogenhet för och regeringen att besluta om särskilda restriktioner beträffande en viss intagen. Lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl. Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl. skall ha följande lydelse. Vid behandlingen skall hänsyn tas till den häktades hälsotillstånd. tas till den häktades hälsotillstånd. En häktad som bedöms behöva En häktad som bedöms behöva hälso- och sjukvård eller som begär hälso- och sjukvård eller som begär att läkare skall tillkallas, skall så att läkare skall tillkallas, skall så snart som möjligt undersökas av snart som möjligt undersökas av läkare, om inte sådan undersökning läkare, om inte sådan undersökning uppenbarligen är onödig. uppenbarligen är onödig. En läkares anvisningar om vår- En läkares anvisningar om vår- den av en häktad som är sjuk skall den av en häktad som är sjuk skall Behöver den häktade sjuk- Behöver den häktade sjuk- honom eller henne så snart som honom eller henne så snart som tvångsvård finns i lagen (1991:1129) tvångsvård finns i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. om rättspsykiatrisk vård. och sjukvårdspersonal inom krimi- och sjukvårdspersonal inom krimi- nalvården kännedom om att en nalvården kännedom om att en häktad lider av en smittsam sjuk- häktad lider av en smittsam sjuk- dom som enligt 2 § andra stycket (1988:1472) utgör en samhälls- smittskyddslagen (1999:000) utgör farlig sjukdom, skall chefen för detta, om det behövs med hänsyn underrättas, om det inte står klart till fara för att smittan skall att det inte finns risk för Kan det befaras att transport Kan det befaras att transport medför skada för den häktades medför skada för den häktades hälsa, behövs läkares medgivande Förlossning av en häktad kvinna Förlossning av en häktad kvinna skall om möjligt ske på sjukhus. skall om möjligt ske på sjukhus. Om det finns anledning till det, Om det finns anledning till det, skall den som enligt andra eller skall den som enligt andra eller fjärde stycket vistas på sjukhus stå fjärde stycket vistas på sjukhus stå Denna lag träder i kraft den Lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs att 29 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) skall ha följande lydelse. Inom hälso- och sjukvård skall Inom hälso- och sjukvård skall det finnas någon som svarar för det finnas någon som svarar för verksamheten (verksamhetschef). (verksamhetschef). Verksamhetschefen får dock be- Verksamhetschefen får dock be- stämma över diagnostik eller vård stämma över diagnostik eller vård patienter endast om han eller hon patienter endast om han eller hon har tillräcklig kompetens och erfa- har tillräcklig kompetens och erfa- renhet för detta. renhet för detta. rörande den psykiatriska tvångs- rörande den psykiatriska tvångs- vården utövas av en läkare med vården utövas av en läkare med en läkare med sådan kompetens, en läkare med sådan kompetens, fullgörs dessa uppgifter av en sär- fullgörs dessa uppgifter av en sär- skilt utsedd chefsöverläkare. skilt utsedd chefsöverläkare. utövas av en läkare med specialist- enligt smittskyddslagen (1999:000) (chefsöverläkare). utövas av en läkare med specialist- (chefsöverläkare). dessa uppgifter av en särskilt ut- sedd chefsöverläkare eller av en dessa uppgifter av en särskilt ut- enligt 50 a § smittskyddslagen. Denna lag träder i kraft den Utdrag ur uppdrag angående vissa smittskyddsfrågor Regeringen har (S1999/4118/HS) uppdragit åt att utföra vissa kompletterande utredningar samt föreslå justeringar på några punkter med anledning av förslaget till ny smittskyddslag som överlämnade i betänkande Smittskydd, samhälle och individ (SOU 1999:51). Med anledning av regeringens uppdrag får lämna följande förslag. Kriterier för ändamålsenlig avgränsning av allmänfarliga smittsamma sjukdomar. För att uppnå en ändamålsenlig definition av termen allmänfarlig smittsam sjukdom behöver även termerna smittsam sjukdom liksom anmälningspliktig smittsam sjukdom definieras. föreslår att följande definitioner tillämpas och införes i lagen. Med smittsamma sjukdomar avses i denna lag sjukdomar som orsakats av förökningsbart agens ( t.ex. virus, bakterier, svampar, parasiter) eller deras toxiner eller bärarskap av sådana sjukdomsframkallande agens och som kan överföras till eller mellan människor. Smittskyddslagens syfte är att hindra spridning av smittsamma sjukdomar till eller mellan människor. Termen smittsam sjukdom får i detta sammanhang ses som en samlingsterm för flera olika tillstånd. Grundläggande för alla tillstånden är att det som framkallar sjukdom utgår från någon typ av mikroorganism (virus, bakterier, parasiter, svampar). Dessa kan i sig ge upphov till sjukdom eller de kan bilda gifter som utlöser sjukdom. För att hindra smittspridning är det inte bara de som är sjuka som behöver följas utan även de som är bärare av mikroben. Dessutom är det skillnad mellan olika mikrober, i vissa fall är inte bärarskapet i sig allvarligt. I lagtexten föreslås en samlande term smittsamma sjukdomar även om det i vissa fall inte är fråga om överförbara smittämnen och i andra fall inte utvecklade sjukdomar då det likväl finns ett samhälleligt intresse att antingen följa sjukdomarna eller försöka begränsa utbredningen av dem. Ett exempel på det första är stelkramp. En patient med stelkramp är inte smittsam men vi har ett vaccinationsprogram med syfte att hindra uppkomst av stelkramp. Det är angeläget att alla insjuknanden i stelkramp utreds för att upptäcka svagheter i vaccinationsprogrammet. Exempel på det andra är difteri. Alla som bär på en giftig difteribakterie behöver inte vara sjuka men det finns likväl ett behov av att känna till dessa personer för att kunna förhindra vidare smittspridning. Många av de smittsamma sjukdomarna finns i vår omgivning och över- förs genom t.ex. föda eller genom vektorer såsom myggor. överföras mellan människor eller också både från människor och omgiv- För alla gäller att smittämnet diagnostiseras inom sjukvården. Smittskyddsarbetet utgår ifrån individen med den smittsamma sjuk- Därifrån påbörjas smittspårning oavsett var smittämnet kommer När väl smittkällan har kartlagts finns också andra regelverk för att förhindra vidare smittspridning. har i detta sammanhang inte beaktat de särskilda nya smittämnen som kan uppkomma i samband med transplantation av organ från djur t.ex. gris till människa. Anmälningspliktiga smittsamma sjukdomar: Definition: Anmälningspliktig kan en smittsam sjukdom bli där smitt- spridnings förebyggande åtgärder kan behöva genomföras eller har Förekomsten av vissa smittsamma sjukdomar behöver följas för att ge underlag för analys av möjligheterna att minska förekomsten. sjukdomar är de som anges i de allmänna vaccinationsprogrammen t.ex. Sjukdomsförekomsten följs för att tidigt upptäcka eventuella svagheter i vaccinet eller förändringar i smittämnet. fall såsom vid de i tropikerna vanligt förekommande sjukdomarna an- vänds underlaget för att kunna ge korrekt information om hur man kan undvika att utsätta sig för sjukdomarna t.ex. malaria. En tredje typ är sjukdomar som överförs från djur zoonoser. Dessa förekommer i låg omfattning men ökningar kan tyda på att speciella insatser behöver till- gripas t.ex. vid listerios eller ornithos. Vidare gäller att vid vissa sjuk- domar smittspridning kan undvikas genom att den enskilde smittade gör inskränkningar i sin livsföring i frågor som rör hygien och arbete bl.a.. föreslår att de anmälningspliktiga smittsamma sjuk- domarna indelas i två grupper A och B. Enligt 18 § Kommitténs förslag kan myndighet bemyndigas att meddela undantag från anmälningsskyldigheten vad avser viss sjukdom, viss upp- gift i anmälan eller till vilka anmälan skall göras. att för varje smittsam sjukdom som är anmälnings- pliktig utforma kriterier för klinisk anmälan, laboratorieanmälan och anmälan av misstänkta fall ger förutsättningar för effektivitet i anmäl- I grupp A förtecknas allmänfarliga smittsamma sjukdomar. Definition: Allmänfarlig smittsam sjukdom är en smittsam sjukdom med särskilt hög smittsamhet eller hög dödlighet eller som kan ge upphov till svårt lidande eller vars spridningsförmåga är sådan att den kan ge allvarliga negativa konsekvenser hos befolkningen och där möjlighet finns till individuella förebyggande åtgärder Vid allmänfarlig smittsam sjukdom kan åtgärder riktas mot den enskilde som kan innebära restriktioner i det vardagliga livet. Det är då viktigt att de sjukdomar som införs i denna kategori verkligen utgör ett hot mot andra och att det med individuella råd går att förhindra smittspridning. Åtgärderna som skall vara möjliga att tillgripa skall vara baserade på vetenskap och beprövad erfarenhet d.v.s. det ska finnas ett tydligt underlag för att smittspridning kan hindras. Sjukdomarna i gruppen skiljer sig från varandra. Så t.ex. är multiresistent tuberkulos en potentiellt dödlig, luftburen smitta där en patient i smittsam fas utgör en risk för sin omgivning. Andra tillstånd såsom bärarskap av multiresistenta stafylokocker (MRSA) behöver inte utgöra en allvarlig risk för den enskilde men om spridningen av resistens sker inom samhället så kommer folkhälsan i sin helhet att påverkas med förlängda sjukvårdstider och ökad dödlighet. Detta gör att även en individ med MRSA kan behöva iaktta vissa begränsningar i sina aktiviteter. Gemensamt för de allmänfarliga smittsamma sjukdomarna är att smittspridningen kan begränsas om den smittade vidtar försiktighetsåtgärder i sitt leverne. Ett sätt kan vara att inte medverka vid vissa arbetsmoment - vid salmonella och shigella, ett annat att barriärvård tillämpas tills smittfrihet uppnåtts - vid difteri och multiresistent tuberkulos. I grupp B förtecknas övriga anmälningspliktiga smittsamma sjukdomar. Se bilaga B. har vid utformningen av grupp B utgått från att 18 § i författningsförslaget kommer att tillämpas. För vissa av sjukdomarna i grupp B kan anmälan från laboratorium vara tillfyllest förutsatt att smittskyddsläkaren följer upp anmälningarna. De som kan komma att omfattas av en sådan inskränkning i anmälningsplikten är markerade med en asterisk. Som ovan angetts finns ett behov av att utforma kriterier för anmälan, vilket bör göras av i samråd med . Sjukdomarna är olika till karaktären, diagnostiken skiljer sig mellan sjukdomarna och det sker en ständig förfining av diagnostiken. Det bör tydliggöras vad som krävs för anmälan av ett misstänkt sjukdoms fall, klinisk sjukdom och laboratoriediagnos. Detta bör i huvudsak överensstämma med de kriterier som kan komma att tillämpas inom den europeiska unionen. Sjukdomar som skall omfattas av bestämmelserna om smittspårning Smittspårning är en av grundpelarna i ett effektivt smittskydd. Smittspårning skall alltid göras när det är fråga om fall eller misstänkt fall av sjukdom grupp A. Dessutom skall behandlande läkare alt. smittskyddsläkare överväga smittspårning vid varje nytt fall, misstänkt eller konstaterat, av sjukdom grupp B. Härav följer att smittspårning kan bli aktuell vid var och en av de i grupp A och grupp B förtecknade sjukdomarna. Termen smittspårning har använts i smittskyddskommitténs författningsförslag och används även i detta dokument men avser att täcka det som kan kallas smittspårning, kontaktspårning och omgivningsundersökning. Vid vissa sjukdomar är smittspårning inte tillämpligt t.ex. stelkramp. Vid förekomst av enstaka fall av t.ex. yersinia är det sällan meningsfullt men skulle många sjukdomsfall med yersinia inträffa inom ett begränsat geografiskt område blir situationen annorlunda. Huruvida utredning skall genomföras vid sjukdomar i grupp B blir med nödvändighet en bedömning utifrån den givna situationen medan för sjukdomar i grupp A smittspårning alltid sker. Överväganden och skäl till ställningstagande, speciellt då man avstår från smittspårning, skall framgå av journalanteckningar. Införande av förhållningsregler för att förhindra smittspridning. föreslår att i den nya smittskyddslagen bibehålles skyldighet för behandlande läkare att ge den som är smittad med en allmänfarlig smittsam sjukdom förhållningsregler som denne är skyldig att följa. Förhållningsregler, givna enligt nuvarande smittskyddslag för att förhindra smittspridning, har enligt bedömning visat sig vara av stort värde och bör därför bibehållas. Sjukdomar, som anges i grupp A, kan alla begränsas i spridning genom att den smittade iakttar vissa försiktighetsåtgärder. För den absoluta majoriteten smittade utgör detta inget problem. Det är dock viktigt att den smittade tydligt och klart vet vad denne kan göra för att hindra smittspridning.