prop · GQ03111 · 2003-05-28 00:00:00 — Syftet med kompetensutvecklingen inom miljö- och landsbygds- programmet är bland annat att öka jordbrukarnas kunskaper om vilka åtgärder som lämpligen kan vidtas på gårdsnivå för att bidra till att uppnå de fyra miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning, Giftfri miljö och Levande skogar. Målet för åtgärden kompetensutveckling är att 60 000 jordbrukare skall delta i olika verksamheter. Inom sats- ningarna på kompetensutveckling genomförs ett särskilt kunskaps- och rådgivningsprojekt för lantbrukare, kallat Greppa Näringen. Målet för projektet är att kväveutlakningen skall minska med N/år. Projektet inleddes i , och och genomförs i samarbete med länsstyrelserna, och en mängd företag i lantbruksnäringen. har planeringen men också en försöksverksamhet startats som går ut på att utvidga projektet till att även omfatta hanteringen av bekämpningsmedel på gårdsnivå. I , och kommer verk- samhet inom projektet att startas upp . En uppföljning av uppnådda resultat för projektet är planerad . Avslutande kurser och enskild rådgivning för jordbrukare anslutna till den i det tidigare miljöprogrammet ingående ersättningen för resurshushållande konven- tionellt jordbruk () har också genomförts . Deltagar- antalet i dessa utbildningar var cirka 6 000 stycken. I nedanstående tabell anges antalet deltagare som fått enskild råd- givning respektive deltagit i utbildningar med syfte att bidra till att de tre miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning och Giftfri miljö uppnås. Uppmärksammas bör att en jordbrukare kan ha del- tagit i enskild rådgivning eller i utbildning och inom flera miljökvalitetsmål. Antalet jordbrukare som deltagit i enskild rådgivning respektive utbildningar inom kompetensutvecklingsområdet , 2001 och deltog totalt cirka 38 400 jordbrukare i de i tabellen redo- visade satsningarna. var deltagarantalet något högre. Förutom dessa genomfördes utbildningar inom ekologisk produktion både såsom enskild rådgivning och utbildning med totalt 15 500 deltagare. Det medför att 59 900 stycken deltog i antingen enskild rådgivning eller i utbildning . Att deltagarantalet skiljer sig åt mellan åren beror bland annat på om satsningar gjorts på utbildningar eller enskild rådgivning. Till exempel omfattas den stora satsningen för miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap av arbetet med att upprätta åtgärdsplaner. var det totala deltagarantalet något högre än för . Det höga antalet deltagare visar på en god efterfrågan bland jordbrukare och mål- sättningen med åtgärden uppnådd för alla tre åren. Kostnaden för kompetensutvecklingssatsningarna i miljö- och landsbygdsprogrammet var . Inom skogsbruket har medel för kompetensutveckling använts för att motivera skogsbrukare och andra aktörer att bedriva ett skogsbruk som tillgodoser de skogspolitiska målen. Det innebär att biologisk mångfald bevaras eller utvecklas, värdefulla kulturmiljöer samt sociala och este- tiska värden värnas som skogen nyttjas effektivt och ger en uthålligt god avkastning. Insatserna har genomförts inom Skogsvårds- organisations rådgivnings- och . Antalet deltagare , uppgick till 120 960 stycken, varav 62 889 i utbild- ning och resterande i kvalificerade informationsinsatser. Den totala med- finansieringen från EU inom ram för miljö- och landsbygdsprogrammet uppgick till . genomfördes utbildningsinsatser i form av fördjupningskurser, deltagarantalet 2002 var 29 870 skogsägare plus 3 743 från övriga skogsbruket. Kostnaderna för motsvarande . Att handelsgödsel- och bekämpningsmedelskatterna skulle återföras till jordbruket i lämplig form aviserades i regeringsförklaringen . Beslut om medlen har därefter fattas genom olika regeringsbeslut. har också hos anmält och fått godkänt för statligt stöd till växtodlingsplaner samt statligt stöd till Stiftelsen lant- bruksforskning för åtgärder inom trädgårdsnäringen. En mindre del av medlen återförs kollektivt till jordbruksnäringen för bland annat infor- mations- och rådgivningssatsningar med syfte att främja hållbara produktionsmetoder. Skatten på bekämpningsmedel återförs kollektivt för forsknings- och utvecklingsinsatser med syfte att främja en hållbar utveckling inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Det nationella stödet för upprättande av växtodlingsplaner infördes . Syftet med stödet är att det skall bidra till att uppfylla miljö- kvalitetsmålet Ingen övergödning. Den som ansökte om stödet åtog sig att upprätta en växtodlingsplan för all åker- mark på jordbruksföretaget. I planen skall bland annat årets gröda och förfrukten redovisas samt förväntat växtnäringsbehov av kväve, fosfor och kalium. Totalt har cirka 29 000 brukare ansökt om stödet vilket mot- svarar , eller av den totala åkerarealen. Någon uppskattning av vilka positiva effekter som uppnåtts med stödet har ännu inte genomförts. En övergripande bedömning är dock att stödet generellt förbättrar planeringen på gårdsnivå. En förbättrad planering bör på leda till minskad risk för växtnäringsförluster. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgift att utvärdera skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Utredarens uppgift var dels att analysera och bedöma skatternas påverkan på användningen av handelsgödsel och bekämpningsmedel, dels att bedöma vilka effekter de har på miljön. Med utgångspunkt häri skulle det utredas om skatterna bör förändras så att de kan fungera som effektivare styr- medel på miljöområdet utan att kraven på kostnadseffektivitet eftersätts. Utredaren överlämnade sitt betänkande (SOU 2003:9) . remissbehandlas betänkandet och remissvaren skall vara regeringen tillhanda . visar beräkningsresultat på en minskning av kväveutlakningen från jordbruket till havet med . Kväveutlakningen från åkermarken (såsom rotzonsutlakning) har därefter varit oförändrad enligt genomförda modell- beräkningar. I miljömålsrådets rapport deFacto2002 anges en positiv riktning för utvecklingen för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. framhålls att det kan krävas fler åtgärder för att nå målet. Vid miljömålsrådets rapportering har dock inte uppnådda resultat av åtgärderna enligt miljö- och landsbygdsprogrammet varit Skr. 2002/03:111 möjliga att beakta. Jordbrukets kväveförluster till havet torde ha minskat både beroende på den stora anslutningen till åtgärden Minskat kväveläckage och anlägg- ningen av våtmarker. Statistiska uppgifter visar på en minskad spridning av flytgödsel . Denna minskning är troligen ett resultat av kompetensutvecklingssatsningar. Tillsammans beräknas åt- gärden Minskat kväveläckage, de anlagda våtmarkerna och en minskad spridning av flytgödsel reducera kväveutsläppen från jordbruket med cirka 2 N/år. Flera av de vidtagna åtgärderna kan förväntas ha haft positiva effekter för att minska fosforförlusterna från jordbruket, särskilt gäller det er- sättningen till skyddszoner. Att närmare uppskatta vilka resultat som kan ha uppnåtts med avseende på fosfor är dock inte möjligt att göra. finns kunskapsbrister framför allt beträffande när fosforförlusterna upp- står men också hur varje en enskild åtgärd bidrar till att minska fosfor- förlusterna. Ytterligare positiva effekter för att minska jordbrukets kväveutsläpp men också för att minska fosforförlusterna bör fås genom projektet samt stödet till växtodlingsplaner. Det är dock ännu inte möjligt att storleksmässigt uppskatta dessa effekter. Försäljningen av handelsgödsel till jordbruket och trädgårdsnäringen har för växtodlingsåren 1996/97 till 2000/2001 som ett genomsnitt legat på cirka 195 tusen ton. Under /02 sjönk försälj- ningen kraftigt till 174 tusen ton. Försäljningen varierar dock kraftigt mellan olika år. En orsak till den minskade försäljningen under /2002 torde vara en hamstring under föregående år, då priset på kvävegödselmedel steg högst påtagligt . Det har troligen medfört att en del gödselmedel som då köptes in först användes . Andra orsaker är att höstsädesarealen minskade jämfört med samt att en kraftig tillväxt av slåttervallarna kan ha verkat återhållanden på den senare gödslingen. Enligt regeringens uppfattning bör det för uppnådda resultatet ha till följd att den av miljömålsrådet angivna positiva riktningen för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning har förstärkts. Med hänvisning till de uppnådda resultaten bör också möjligheten att uppnå delmålet med avseende på minskade kväveutsläpp till havet ha förbättrats. Av de totala utsläppen av ammoniak står jordbruket för . Jordbrukets utsläpp av ammoniak har minskat , vilket framgår av nedanstående figur. Ammoniakutsläpp från jordbruket för åren 1995, 1997, 1999 och Minskningen av ammoniakutsläpp beror främst på ett minskande antal nötkreatur och svin men också på en övergång till flytgödselhantering samt förbättrad hantering av stallgödsel. Både investeringsstödet och kompetensutvecklingssatsningarna bör ha bidragit till förbättringar i han- teringen av stallgödsel men också till ökad flytgödselhantering. Ut- släppen från industriprocesser och transporter har däremot ökat något. Möjligheten att uppnå det fastställda delmålet om en 15-procentig minskning av utsläppen tidigare än bör vara god. Skall målet nås får dock inte det totala antalet djur eller utsläppen från andra sektorer öka i någon väsentlig grad. Kemiska produkter används i många sammanhang och det finns ett stort antal kemiska ämnen på marknaden. Inom jordbruket används en rad kemiska produkter i större eller mindre mängder. Här är det dock främst användningen av bekämpningsmedel som avses. Allmänt kan sägas att bekämpningsmedel används för att skydda mot skada eller olägenhet som förorsakas av växter, djur, bakterier eller virus. Vanligen delas bekämp- ningsmedlen in i ett antal grupper såsom ogräs- svamp-, insekts- och betningsmedel. Några av de risker som finns med bekämpningsmedel är till exempel att användningen kan medföra risker för människors hälsa och att oavsiktlig spridning till mark, luft, yt- och grundvatten kan få negativa effekter för miljön. Även metaller som ingår som föroreningar i olika produkter som används inom jordbruket kan medföra risker för människors hälsa och miljön. En sådan metall är kadmium, vilken förekommer som förorening i råfosfat som används bland annat för framställning av handelsgödsel. För det fastställda miljökvalitetsmålet anges att miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Av de fem del- målen som lagts fast (prop. 2000/01:65, bet 2001/01:MJU15, rskr. 2000/01:269) inbegrips jordbruket främst i delmålen tre och fyra. 2002/03:111 Bedömningen i ett generationsperspektiv innebär att halterna av ämnen som förekommer naturligt i miljön såsom kadmium är nära bakgrunds- nivåerna och att halterna av naturfrämmande ämnen i miljön såsom bekämpningsmedel är nära noll. Det fjärde delmålet anger att hälso- och miljöriskerna vid framställning och användning av kemiska ämnen skall minska fortlöpande fram enligt indikatorer och nyckeltal som fastställs av berörda myndigheter. fattades beslut om det första handlingsprogrammet för att minska riskerna med användningen av bekämpningsmedel i jordbruket, vilket gällde för perioden 19871990. Därefter har beslut fattats om ytterligare två handlingsprogram för perioderna 19911996 och 1997 2001. För att nå uppsatta mål har en rad kombinationer av styrmedel och ett flertal åtgärder ingått i programmen. och Kemikalie- inspektionen överlämnade ett förslag till handlingsprogram för användningen av bekämpningsmedel i jordbruket och trädgårds- näringen . Förslaget har därefter remissbehandlats. En bered- ning inom pågår och avsikten är att återkomma till . För några av de åtgärder som ingår i miljö- och landsbygdsprogrammet och som nämnts under miljökvalitetsmålet Ingen övergödning är ett av syftena att dessa skall bidra till att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Målet med en ökad ekologisk produktion är också att bidra till att uppnå miljökvalitetsmålen och då särskilt Giftfri miljö. Försöks- och utvecklingsverksamhet, skatten på bekämpningsmedel samt ekologisk produktion utgör också förutsättningar för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Ekologisk produktion behandlas sammantaget under avsnitt 5.5. Inom EU bedrivs en förprövning och godkännandeprocess i enlighet med rådets direktiv (EEG) nr 414/91 av om utsläppan- det av växtskyddsmedel på marknaden. Genom direktivet införs harmo- niserade regler för försäljning och användning av växtskyddsmedel inom EU. pågår ett arbete med att utvärdera verksamma ämnen. Ämnen som bedöms som acceptabla kan därefter ingå i växt- skyddsmedel som efter godkännande i ett medlemsland kan användas i hela gemenskapen. kommer en revidering av direktivet att påbörjas. Enligt EU:s sjätte miljöhandlingsprogram skall en temainriktad strategi för hållbar användning av bekämpningsmedel utarbetas. Målet för stra- tegin är att minska bekämpningsmedlens påverkan på människors hälsa och miljön samt att åstadkomma en mer hållbar användning och en be- tydande total minskning av riskerna som ett tillräckligt växt- skydd tillgodoses. Ett meddelande från kommissionen om den tema- inriktade strategin presenterades och diskuteras . Enligt statistiska uppgifter för behandlades av den svenska åkerarealen med bekämpningsmedel. Användningen av bekämpningsmedel är starkt koncentrerad mot den södra halvan av . Nedanstående karta visar hur användningen av bekämpnings- medel i samtliga åkergrödor sådda eller skiljer sig åt mellan olika län uttryckt, som kg aktivt verksamt ämne per hektar. Användningen av bekämpningsmedel i samtliga åkergrödor sådda eller , angivet som använd mängd verksamt ämne per hektar uppdelat på län Kg verksamt ämne per ha Görs en motsvarande jämförelse för produktionsområden visar denna att av bekämpningsmedlen används i och slättbygder. I dessa områden finns av de odlade arealerna. Variationen när det gäller bekämpningsmedelsanvändningen mellan olika grödor är stor och per hektar räknat används mest bekämp- ningsmedel i potatis och sockerbetor och minst i vall. I Nedre och Övre är användningen av bekämpningsmedel låg. I dessa områden Skr. 2002/03:111 består största delen av den odlade arealen av vall. bland annat klimatet att skadegörartrycket är väsentligt lägre än i södra delarna av landet. Studeras förhållandet mellan den samlade dosytan och den odlade arealen har det skett en ökning mellan och . Därefter har det skett en smärre minskning. Till och med minskade försäljningen av kemiska bekämp- ningsmedel uttryckt i mängden verksamt ämne, undantaget . har försäljningen av bekämpningsmedel inom jordbruket och trädgårdsnäringen som ett genomsnitt legat runt verksamt ämne. Preliminära uppgifter för visar på en oförändrad försäljningsnivå. visar den preliminära försäljningsstatistiken på en fortsatt ökad försäljning av bekämpningsmedlet glyfosat. Ökningen av glyfosatförsäljningen beror troligen bland annat på att en behandling med glyfosat är mer ekonomiskt fördelaktig i förhållande till mekanisk bearbetning. Andra faktorer som torde ha ökat försäljningen är miljöreglerna för EU-trädan och reglerna för grön mark. Kemikalieinspektionen har utvecklat en enkel indikatormodell för att beräkna miljö- och hälsoriskerna med bekämpningsmedel. Indikatortalet för varje ämne uttryckt som ett miljö- och hälsoindex, vilket multiplice- ras med såld mängd för samma ämne. Förändringen av hälso- och miljö- riskindikatortalen som återges i nedanstående figurer visar på en liten ökning . Förändring av hälsoriskindikatortal relaterat till såld volym verksamt ämne Förändring av miljöriskindikatortal relaterat till försåld volym Förändringarna för riskindikatorerna har i stort sett följt förändringarna i försäljningsstatistiken. Att riskindikatortalen och mängden sålt verksamt ämne följs åt pekar på vikten av att kombinera arbetet med att minska den totala användningen med insatser för minskad användning av medel med höga riskindex. arbetar därför aktivt i godkännande- processen inom EU. Användningen av bekämpningsmedel skiftar mellan år beroende på bland annat skadegörartrycket. Oaktat detta torde dock de villkor som gäller främst för ersättningen för miljövändlig sockerbetsodling på leda till minskade risker med bekämpningsmedel. Förbrukningen av fosforgödselmedel har minskat betydligt, vilket tillsammans med allt lägre halter av kadmium i gödsel- medlen har gjort att tillförseln av kadmium till svensk har minskat kraftigt. Ytterligare gynnsamma faktorer är skatten på kadmium i handelsgödsel och olika initiativ från gödselmedelsindustrin och näringen. Även under odlingsåret /2002 sjönk tillförseln av kadmium jämfört . är det framför allt nedfallet av kadmium som utgör den stora tillförselkällan till åkermarken. Inom ramen för de nationella handlingsprogrammen genomförs försöks- Syftet med verksamheten är att bidra till att uppfylla de nationella miljökvalitetsmålen. Verksamheten är inriktad på konkreta frågeställningar knutna till aktuella åtgärder för minskade växt- näringsförluster, minskade risker med användningen av bekämpnings- medel, bevarandet av biologisk mångfald och tillvaratagandet av kultur- värden samt för ekologisk produktion. Resultaten av verksamheten ligger till grund för råd och rekommendationer om direkt tillämpliga åtgärder inom jordbruket i den nära framtiden. Exempel på några åtgärder och frågeställningar inom växtnäringsområdet är odling av fånggrödor och lämpliga brytningspunkter, hantering av stallgödsel, olika metoder för spridning av stallgödsel, lämpliga spridningstidpunkter beroende på stallgödselslag, gröda och spridningsteknik. området har verksamheten bedrivits inom områden såsom anpassning av doser, alternativa bekämpningsmetoder, prognos och varning, utformning Skr. 2002/03:111 av biobäddar samt hanteringsteknik. produktion har bland annat omfattat utveckling av odlingstekniken för olika grödor och odlingssystem inklusive frågeställningar knutna till för- bättrat växtnäringsutnyttjande och kontroll av ogräs och skadegörare. Även verksamhet som rör djurhållningen bedrivs. uppgick kost- naden för verksamheten till . Regeringen bedömer att resultatet av försöks- och utvecklings- verksamheten i många fall lett till förbättringar av utformningen av olika åtgärder. Förbättringarna utgör också angelägna underlag vid det prak- tiska genomförandet av åtgärderna och ökar utsikten att nå de uppställda miljökvalitetsmålen. Rådets förordning (EEG) nr 2092/91 av om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruks- produkter och livsmedel anger gemenskapens regler för ekologisk pro- duktion. I finns även frivilliga regler för ekologisk produktion utfärdade av KRAV, , och . Uppfyller den ekologiska produkten eller Demeters regler är det möjligt att märka produkten med KRAV- respek- tive Demeter-märket. KRAV:s och Demeters regler uppfyller EG- förordningen men är i vissa delar något striktare. Ekologisk produktion innebär en strävan att uppnå en helhetssyn utifrån företagets förutsättningar. Både vad gäller växtnäring och foder utnyttjas så långt som möjligt förnybara resurser och produkter som producerats på gården. Utfodringen av djuren baseras i hög grad på vall och grönfoder. Tillförseln av växtnäring från källor utanför gården är oftast begränsad och ogräs och skadegörare bekämpas med hjälp av andra metoder än kemiska bekämpningsmedel. Med bakgrund härav bidrar ekologisk produktion till att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Produktionsmetoden kan även direkt och indirekt ha positiva effekter för möjligheten att uppnå andra miljökvalitetsmål och då främst Ingen övergödning och Ett rikt odlingslandskap. Det har dock inte varit möjligt att i detta sammanhang kvantifiera dessa effekter. I skrivelsen 1999/200:14, bet. 1999/2000:MJU2, rskr. 1999/2000:91 anges att målet för den ekologiska produktionen är att den ekologiskt odlade arealen bör fördubblas () och den ekolo- giska animalieproduktionen bör öka. Av antalet mjölkkor och slaktdjur av nöt och lamm bör finnas i ekologisk produktion . Det framhålls också att konsumenternas efterfrågan på ekologiska livs- medel är avgörande för om målen kan nås. I skrivelsen betonas att den ekologiska produktionen från samhällelig utgångspunkt bland annat är ett medel i arbetet med att nå vissa av de uppställda miljökvalitetsmålen och Skr. 2002/03:111 ett steg mot en hållbar utveckling av jordbrukssektorn. För jordbrukare är det möjligt att ansöka om stöd för ekologiska produk- tionsmetoder inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet. Syftet med ersättningen är främst att uppnå positiva miljöeffekter. Stöd kan lämnas både för företagets växtodling och djurhållning. Reglerna för att få ersättningen följer de regler som är uppställda i den nämnda råds- förordningen. ökar arealen ekologisk produktion stadigt, både inom åtgärden och den KRAV-kontrollerade arealen. Detta visas i nedanstående figur. Figuren visar också att en större del av den areal som är avsluten till åtgärden inte är ansluten till KRAV. Åkerareal ansluten till åtgärden ekologisk produktion och KRAV- kontrollerad åkerareal i procent av den totala åkerarealen för åren 1997 var preliminärt anslutna till åtgärden Ekologiska produktionsmetoder, vilket motsvarar av det upp- ställda arealmålet. Den ekologiskt odlade arealen utgör därmed av totala åkerareal. var den totala kost- naden för åtgärden , varav avser anslutningar till motsvarande åtgärd för tidigare programperiod. är den dominerande grödan inom miljöersättningen. Av den ekologiskt odlade arealen är vallandelen . Däremot är andelen oljeväxter, sockerbetor och potatis av den ekologiskt odlade arealen låg, det vill säga. Hög anslutning till åtgärden finns i norra och framförallt i och . Anslutningen är även hög i de södra skogsbygderna. Lägst anslutning har åtgärden i slättbygderna. Studeras arealen ansluten till KRAV i 12 Arealen 2001 motsvarade . Med karens menas att åkern det första året odlas enligt men grödan eller marken är inte godkänd. procent av den totala åkerarealen i respektive län är skillnaden mellan Skr. 2002/03:111 länen betydligt mindre än för miljöersättningen. Regeringen bedömer det som rimligt att målet om en fördubbling av den ekologiskt odlade arealen skall kunna nås . Om så blir fallet beror dock på hur konsumenternas efterfrågan på ekologiska pro- dukter kommer att utvecklas, vilka effekter de vidtagna marknads- stödjande åtgärderna kommer att få med avseende på förädling, distri- bution och utveckling av ekologiska produkter men också på om en ökad ekologisk areal innebär en ökad andel ekologiska produkter. De preliminära uppgifterna för visar på en god anslutning till åtgärden i fråga om antalet mjölkkor och slaktdjur av nöt och lamm och uppsatta målet har nåtts. Om det uppnådda målet också innebär ökad andel ekologiska produkter har inte analyserats närmare. De marknadsstödjande åtgärderna inom ekologisk produktion uppgick till . omfattade de marknadsstödjande åtgärderna inom ekologisk produktion . För perioden 20022004 är totalt avsatta för marknadsstödjande åtgärder. Bidrag beviljas bland annat till åtgärder för att främja användningen av ekologiska livsmedel i storkök och till projekt för att komma till rätta med flaskhalsar på marknaden. Det är ännu för tidigt att studera vilka positiva effekter på marknaden som åtgärderna kan ha haft. 6Ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på landsbygden Inriktning och syfte med de stöd som på lång sikt skall främja en ekono- miskt och socialt hållbar utveckling inom jordbruket och på landsbygden anges i propositionerna medlemskap i unionen (prop. 1994/95:19, bet. 1994/95:UU5, rskr. 1994/95:63) och Vissa livs- medelspolitiska åtgärder vid ett medlemskap i unionen (prop. 1994/95:75, bet. 1994/95:JoU7. 1994/95:126). I regeringens propo- sition Riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedels- politiken inom Europeiska unionen (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23, rskr.