prop · GQ031d17 · 2003-01-01 00:00:00 — Som en effekt av att anslagsnivån justerats, se volym 1, avsnitt 6.2.1., för universitet och högskolor i syfte att begränsa statlig konsumtion minskar behovet av studiestöd med . Förändringen av prisbasbeloppet medför att utgifterna beräknas stiga med ytterligare 2003 och med 2004. Jämfört med anvisade medel statsbudget beräknas också utgifterna att minska med nästan främst beroende på att genomsnittskostnaden per studiemedelstagare har nedjusterats. Antalet studerande vid polisutbildningen i och utökas . Studiemedelsanslaget förstärks därför med genom att det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 4:1 motsvarande belopp. En ny utbildning i skydd mot olyckor som leder till brandmansexamen skall inrättas och skall berättiga till studiemedel. Den nya utbildningen ersätter tidigare brandmannautbildning och berättigar inte längre till lön under utbildning. Detta innebär att anslaget bör förstärkas med 2, genom att det under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet uppförda anslaget 7:4 Samhällets skydd mot olyckor minskas med motsvarande belopp. Sammantaget innebär detta en ökning med för anslaget Vidare har anslaget justerats ned med med anledning av beslut om reglering av statlig pensionsavgift . Mot bakgrund av ovanstående beräknas kostnaden för studiemedel till för . Tabell 4.25:2 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Tabell 4.25:3 Anslagsutveckling för Studiemedelsräntor m.m. Anslaget uppfördes 2001 och finansierar räntor på och avskrivningar av studielån som lämnats inom ramen för studiemedel, svux och svuxa. Dessutom belastas anslaget av avskrivningar av studielån som lämnats inom ramen för studiehjälpen enligt äldre bestämmelser. Anslaget belastas också av kostnader för avskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti i enlighet med kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för studier eller på grund av att låntagaren avlidit eller varit varaktigt betalningsoförmögen. Faktorer som styr utgifterna på anslaget är nyutlåning, ränteutveckling, prisbasbeloppsförändring, återbetalningstakt och avskrivning av studielån. Ränteutgifterna beror också på den fordran som staten har på samtliga låntagare. fanns över 1,7 miljoner studielån registrerade. Den samlade utestående skulden var fördelat på ca 1,4 miljoner låntagare. Utfallet på anslaget 2002 förväntas bli lägre än anvisade medel. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Detta beror främst på två faktorer. För det första har en nedjustering av räntan gjorts , vilket reducerar utgifterna med . För det andra bedömer regeringen att antalet låntagare blir färre än tidigare beräknat vilket medför att utgiftsbelastningen sänks med ytterligare . En övervägande del av anslagsbelastningen utgörs av räntekostnader för skuldstocken. Till följd av att den totala skuldstocken ökar och att återbetalningarna ännu är relativt begränsade kommer också räntekostnaderna att öka. Upplåningsräntan för CSN för dessa lån är 2002 och baseras på den ovägda genomsnittsnittsräntan av emissionsräntorna för statsskuldsväxel och statsobligationsemissioner . Denna ränta förväntas öka 2003 och , vilket innebär att utgifterna beräknas stiga med . Regeringens förslag: får lån tas upp i () för det samlade behovet för studielån intill ett belopp om 120 . Skälen för regeringens förslag: CSN:s totala upplåning hos RGK beräknas uppgå till ca vid utgången av 2002 för studielån tagna . För beräknas att ytterligare behöver lånas upp för studielån. Det samlade lånebehovet bedöms därmed uppgå till för detta budgetår. Skuldutvecklingen hos RGK innebär också att räntekostnaderna ökar med ca . Mot bakgrund av ovanstående beräknas kostnaden för studiemedelsräntor m.m. till för . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 4.25:3 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Tabell 4.25:4 Anslagsutveckling för Rekryteringsbidrag 1 361 807 tkr avser statliga ålderspensionsavgifter. 2001/02:161, bet. 2001/02:UbU15, rskr. 2001/02:312). I propositionen aviserade regeringen att återkomma till med eventuella kompletterande lagförslag beträffande det nya systemet. Nedan lämnar regeringen vissa förslag till tekniska justeringar för att i relevanta delar anpassa rekryteringsbidraget till studiestödssystemet. Systemet föranleder också vissa ändringar i angränsande lagstiftning t.ex. när det gäller att bestämma hur rekryteringsbidraget skall betraktas som inkomst i andra bidragssystem. CSN och () har beretts tillfälle att lämna synpunkter på författningsförslagen. Regeringens förslag: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall få meddela föreskrifter om uppgiftsskyldighet för enskilda läroanstalter och de allmänna försäkringskassorna när det gäller rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. I sekretesslagen (1980:100) skall införas en bestämmelse om sekretess i ärenden om rekryteringsbidrag. Anslaget finansierar fr.o.m. bidrag enligt lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Rekryteringsbidraget skall komplettera studiestödssystemet och kunna användas som ett verktyg i kommunernas uppsökande verksamhet för att stimulera till studier på grundskole- och gymnasienivå. Kommunerna skall rekrytera personer som har en kortare tidigare utbildning och som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som har något funktionshinder. Kommunerna skall också bedöma om dessa personer har behov av kompletterande utbildning. CSN skall besluta om och ansvara för utbetalning av rekryteringsbidraget samt övrig administration. har beslutat att införa ett nytt rekryterande bidrag till vissa vuxenstuderande 1 Nytt anslag uppförs Skälen för regeringens förslag: Det är av stor betydelse för den studerande att handläggningen av rekryteringsbidraget sker så smidigt som möjligt. CSN behöver därför ha ett bra samarbete med utbildningsanordnarna. Enligt 6 kap. 6 § studiestödslagen (1999:1395) är läroanstalterna skyldiga att till CSN och ÖKS lämna vissa uppgifter som behövs för studiestödsadministrationen. En motsvarande uppgiftsskyldighet för utbildningsanordnarna behöver införas vid hanteringen av rekryteringsbidraget. På samma sätt som gäller för studiestöd skall läroanstalterna förutom de enskilda studerande lämna nödvändig information om studiernas omfattning, studieaktivitet och liknande uppgifter till de administrativa myndigheterna för att hanteringen av rekryteringsbidraget skall bli korrekt och rättssäker. Det bör ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen utser att utfärda de närmare föreskrifterna härom. Enligt 9 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100) gäller sekretess i ärenden om studiestöd om vissa närmare förutsättningar i lagen är uppfyllda. Re- geringen föreslår att en komplettering görs i sekretesslagen så att hantering av känsliga uppgifter i ärenden som rör rekryteringsbidrag kan skyddas på motsvarande sätt som i studiestödsären- Detta gäller särskilt kommunernas hantering av uppgifterna men skall också avse handläggning vid berörda myndigheter. Förändringen påverkar inte gällande bestämmelser om meddelarfrihet. Den föreslagna kompletteringen av sekretesslagen är av sådan enklare beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen avser att lämna förslag till hur rekryteringsbidraget skall betraktas vid beräkning av inkomst vid fastställande av bostadsbidrag och återbetalningsskyldighet av underhållsstöd. Författningsregleringen bör träda i kraft då det nya bidraget skall börja gälla. Förändringarna har inga ekonomiska effekter för det allmänna. Regeringen har i en förordning om rekryteringsbidrag meddelat de närmare föreskrifter som behövs för tillämpningen av systemet. Regeringen står fast vid den ekonomiska bedömning som gjordes i propositionen Rekryteringsbidrag vid vuxenstudier (prop. 2001/02:161). Kompensationen till kommunerna på redovisas under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, avsnitt 2.7.1. Mot bakgrund av ovanstående beräknas kostnaderna enligt nedan. Tabell 4.25:4 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 4.25:5 Anslagsutveckling för Vuxenstudiestöd m.m. 1Varav 154 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002 och budgetpropositionen . 25 856 tkr avser statliga ålderspensionsavgifter. 3Beloppet i Årsredovisning för staten 2001 (skr. 2001/02:101) bilaga 7 avseende utgående reservation och ramöverföringsbelopp 2001 har korrigerats. Anslaget finansierar särskilt vuxenstudiestöd (svux), särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) och särskilt utbildningsbidrag (ubs). Till och med finansierade anslaget även korttidsstudiestöd, internatbidrag och timersättning vid vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux). Den viktigaste utgiftsstyrande faktorn är antalet studerande som efterfrågar stöd samt förändringar i arbetslöshetsersättningen. Vuxenstudiestöd är beloppsmässigt anpassat till nivåerna i arbetslöshetsförsäkringen. En jämförelse mellan anvisade medel och utfall visar att nästan inte har utnyttjats. Detta beror främst på att arbetslösa ansökt om svuxa och ubs i mindre omfattning än beräknat. Antalet studerande med svuxa har minskat , studerande med ubs och studerande med svux jämfört med . Den främsta orsaken till detta antas vara en ökad sysselsättning. Det har inneburit att anslaget för Vuxenstudiestöd m.m. belastades i mindre omfattning än beräknat. Även prognosen visar ett lägre utnyttjande av anslaget än vad som beräknades i budgetpropositionen . Arbetslöshetsersättningens lägsta och högsta belopp samt ersättningen har höjts fr.o.m. . Vuxenstudiestöden har därför höjts med motsvarande belopp. infördes det nya reformerade studiestödssystemet. Det innebär att vuxenstudiestöden svux och svuxa endast lämnas till studerande som före har påbörjat en 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 utbildning med dessa stöd. Svux och svuxa kan lämnas längst t.o.m. . Vuxenstudiestöden kortidsstudiestöd, internatbidrag och timersättning vid särvux lämnas inte längre enligt studiestödslagstiftningen. kan i stället bidrag lämnas enligt förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier. Bidraget handhas av i (LO), () och utbildningsstöd (Sisus). Vuxenstudiestöden ubs och stöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar (NT-svux) upphör . Mot bakgrund av det som redovisats beräknas kostnaden för för vuxenstudiestöden till . Tabell 4.25:5 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: -3 314 308 -3 378 664 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 4.1.625:6 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Tabell 4.25:6 Anslagsutveckling för Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 1 1 089 tkr avser statliga ålderspensionsavgifter varav -1 000 tkr är regleringsbelopp för . bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan för kostnader för resor och boende för döva och hörselskadade elever vid riksgymna- sierna i samt för elever vid Rh-anpassad gymnasial utbildning i , , och , utgifter enligt förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar för kostnader för dels anordnandet av sådan utbildning, dels deltagande i sådan utbildning. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är antalet elever. redovisas ett anslagssparande på varav regeringen beslutat om indragning av . Även prognosen visar ett lägre utnyttjande av anslaget än vad som beräknades i budgetpropositionen . har 420 personer fått bidrag enligt förordningen om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Det är en liten ökning i jämförelse med 2000. Omfattningen bedöms komma att ligga på samma nivå de kommande tre åren. Vid beslut om bidrag enligt förordningen tas hänsyn till om eleven uppbär förtidspension eller sjukbidrag. Budgeteringen under anslaget utgår från att ingen elev uppbär sådan förmån vilket förklarar anslagssparandet. Enligt beslut, med anledning av förslag i propositionen Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257), skall systemet med förtidspension och sjukbidrag förändras fr.o.m. . Den nya aktivitetsersättningen skall kunna utgå tidigast från den l juli det år då den försäkrade fyller . Belastningen på anslaget påverkas av beslut. Bidrag enligt förordningen om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF) har omfattat 607 föräldrar, vilket är en minskning med 59 deltagare i förhållande till 2000. Vid full utbyggnad beräknas omfattningen till 800 personer. Den ersättning som lämnas till deltagare i utbildningen har varit nivåmässigt densamma som ersättningen till studerande i korttidsstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349). Korttidsstudiestödet har ersatts av bidrag enligt förordningen (2001:362) om bidrag vid korttids- Detta bidrag är inte skattepliktigt. CSN har påpekat den nu gällande skillnaden mellan de två ersättningsformerna. har i uppdrag att följa och utvärdera TUFF och lämna redovisning. En slutlig redovisning skall lämnas . Vidare har anslaget justerats ned med med anledning av beslut om reglering av statlig pensionsavgift . Mot bakgrund av ovanstående beräknar regeringen anslaget till för budgetår 2003. Tabell 4.25:6 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 4.1.725:7 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Tabell 4.25:7 Anslagsutveckling för Bidrag till vissa studiesociala ändamål Anslaget finansierar stöd till produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker. An- slaget disponeras av Talboks- och (TPB) som i samverkan med andra bibliotek skall förse synskadade och andra läshandikappade med litteratur. En jämförelse mellan budget och utfall visar att utfallet blev ca lägre än anvisade medel beroende på att beställd kurslitteratur inte levererats . Prognosen visar att anslaget samt anslagssparandet kommer att förbrukas i sin helhet Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst efter 2003. Tabell 4.25:7 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Antalet läshandikappade högskolestuderande som utnyttjade TPB:s studielitteraturservice var 737 personer. Det är en ökning jämfört med föregående år. Det är framför allt gruppen dyslektiker som ökat. Un- der ökade antalet dyslektiker . TPB har producerat 1 356 titlar och distribuerat 16 554 enheter (talboksemballage, punktskriftsböcker, e-textböcker och förstoringar) till studenter. Nyproduktionen per studerande har minskat något, dels på grund av en effektivare organisation som inneburit ökad återanvändning av studielitteratur, dels på grund av att inlån från andra talboksbibliotek i världen har ökat. Mot bakgrund av ovanstående beräknas kostnaden för till . Tabell 4.25:7 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 4.1.825:8 Bidrag till vissa organisationer m.m. Tabell 4.25.8 Anslagsutveckling för Bidrag till vissa organisationer m.m. 1Varav 15 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002 och budgetpropositionen . 2Motsvarar 39 959 tkr prisnivå. Anslaget finansierar bidrag vid studier . beslutade (prop. 2000/01:107, bet. 2000/01:UbU18, rskr. 2000/01:228) att bidrag vid studier skall fördelas av i (LO) och (). Även utbildningsstöd (Sisus) har denna uppgift. Därför anvisas medel för dessa bidrag fr.o.m. till Sisus och lämnas som statsbidrag till LO och TCO. Bidrag utgår i princip för samma utbildningsinsatser som tidigare, dvs. för vissa studiecirklar, kortare kurser vid folkhögskola, viss och statlig vuxenutbildning samt vuxenutbildning för utvecklingsstörda. Bidragen, som är skattefria, har höjts och kopplats till prisbasbeloppet. Mot bakgrund av den nya formen för fördelning av bidraget har regeringen för avsikt att nära följa utvecklingen inom anslaget. Anslagssparandet beror främst på att TCO behövde än beräknat för att bygga upp kunskap kring regelverket och utveckla rutiner för hanteringen. har LO utbetalat , TCO och Sisus i bidrag. Prognosen visar att hela anslaget kommer att förbrukas och att många sökande kommer att få avslag på sin ansökan på grund av medelsbrist. Den nya ordningen har dock ännu inte gett erfarenheter som motiverar någon ny bedömning av medelsbehovet. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Mot bakgrund av ovanstående beräknas kostnaden för till . Tabell 4.25:8 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed pris- och löneomräkning