prop · GQ0385 · 2003-03-20 00:00:00 — Ett viktigt skäl vid sidan av betydelsen av den fysiska effektbalansen är att en flexibilitet i förbrukningsledet är nödvän- dig för att stabilisera prisbildningen på el vid höga förbrukningsnivåer. Tekniskt sett är potentialen avsevärd men ett antal strukturella och eko- nomiska faktorer behöver bearbetas vidare för att en påtaglig verkan ska kunna nås. På kort sikt måste därför förväntningarna inom detta område förbli måttliga. bör emellertid nya affärsmässiga effekt- produkter kunna utvecklas i samspel mellan elmarknadens aktörer, nät- företagen och kunderna. I detta sammanhang bör man också notera bety- delsen av att pris- och tariffstrukturerna påverkar kundernas intresse av att installera effektdämpande utrustningar. På industrisidan pekar erfarenheterna från projektet , som bedriver i samarbete med och , och från de upphandlingar, som har genom- förts för att stärka effektbalansen, på ett ökande intresse för förbruk- ningsreduktioner. Detta gäller särskilt om ersättningarna mera faller ut som fasta årliga intäkter än vid inträffande aktiveringar. En möjlighet för marknadsaktörerna att på frivillig basis hantera sin riskexponering samt för att åstadkomma nya former för finansiering av effektresurser vore en utveckling av särskilda optionsprodukter samt en handelsplats för detta. Ett sådant arbete kommer att startas med inrikt- ning på bl.a. regelverk och standardisering. Detta kan vara nödvändigt för att aktörer utan egna produktionsresurser ska kunna säkra sin effekt- balans. Det kan inte ges några garantier för att den här föreslagna inriktningen kommer att innebära en lösning av effektfrågan en gång för alla. Om utvecklingen inte går i den riktning som förutsatts måste det finnas en öppning för omprövning och ny inriktning. I så fall kan det bli nödvän- digt att tillgripa reglering. En sådan omprövning bör ske vid en kontroll- station, varvid situationen beträffande den fysiska effektbalanssituationen och utvecklingen i andra länder måste beaktas. Svenska Kraftnäts förslag innebär följande: Som ett uttalat mål anges att tillgången på effekt på den svenska elmarknaden, som utgör en del av en nordisk och en nordeuropeisk marknad, skall åstadkommas genom marknads- ekonomiska mekanismer. En harmonisering av förutsättningarna för att nå detta mål efter- strävas framför allt på nordisk nivå. Det påbörjade arbetet med att främja och utveckla former för att på frivillig väg begränsa effektuttag inom industrin och annan elanvändning bör intensifieras genom tydliga åtaganden inom el- och industribranscherna samt av berörda myndigheter. En utredning genomförs för att klarlägga hur olika effektsäkringsprodukter, t.ex. i form av optioner, kan utformas, hur en handel med dessa kan komma igång och hur en handels- plats bör utformas. kommer att ta initiativ till en sådan utredning tillsammans med branschorganisationerna. Som en övergångslösning upphandlar ca 2000 MW för att erforderliga resurser ska finnas tillgängliga på den svenska elmarknaden . Både produktion och förbrukningsbortkoppling utnyttjas. ringen sker via de balansansvariga företagen. utnyttja dessa resurser anpassas så att en marknadsekonomisk hantering av effektfrågan främjas. Svenska Kraftnäts utvidgade ansvar för att hantera övergångs- lösningen regleras i lag. Lagen bör göras tidsbegränsad, bl.a. som en tydlig signal om att en marknadsmässig lösning efter- strävas. Övergångsperiodens längd sätts till . En kontrollstation för att pröva hållbarheten i den valda lösningen läggs in . Vid kontrollstationen granskas följande: o Att den fysiska effektbalansen utvecklas tillfreds- ställande. o Att en framväxt och verkan av frivilliga effektsäkrings- produkter sker. o Att det sker en utveckling av prisflexibilitet på förbruk- ningssidan. o Att elmarknadsutvecklingen i och i övriga inte förhindrar den valda inriktningen. Ett FoU-projekt startas för att klarlägga elförbrukningens karak- tär och priskänslighet vid mycket kall väderlek. Sammanfattning av förslag till lag om tillfällig effekt- reserv För att genomföra en tillfällig övergångslösning med en centralt upphandlad och finansierad effektreserv bör en ny lag om effektreserv införas. Genom att göra denna nya lag tidsbegränsad ges en tydlig signal om att en marknadsmässig lösning eftersträvas . Den systemansvariga myndigheten har endast ett ansvar att kortsiktigt upprätthålla balans mellan produktion och förbrukning av el. En fördel med en tillfällig lag är att bestämmelsen om systemansvar i ellagen då inte behöver ändras. Detta begrepp kommer därmed att vara detsamma före och efter den tillfälliga lagen. Den tillfälliga lagen ger den systemansvariga myndigheten i uppdrag att upphandla en reserv som kan användas för att minska risken för brist på effekt i elsystemet. En lämplig storlek på effektreserven bedöms vara cirka 2 000 MW. Utgångspunkten för bedömningen är att det inte sker någon väsentlig förändring i den nuvarande kapaciteten i det svenska elförsörjningssystemet och att planerade utbyggnader kommer till stånd. För att en marknadsmässig lösning skall ha förutsättningar att kunna ta över ansvaret för effektreserven är det viktigt att den centralt upphandlade och finansierade kapaciteten inte ökas successivt. I lagen bör det därför införas en högsta storlek på effektreserven. Lagen bör också klargöra att den systemansvariga myndigheten har möjlighet att vid upphandlingen välja om reserven skall bestå av produktion, mins- kad förbrukning eller en kombination. Lagen måste också innehålla bestämmelser som ger den systemansva- riga myndigheten rätt att ta ut kostnaderna för finansieringen av den upp- handlade kapaciteten. Eftersom den som säljer el är ansvarig för att företaget har förmåga att leverera den el som kunderna har rätt att ta ut så skall kostnaden för effektreserven också betalas av de balansansvariga företagen. I avsikt att genomföra bästa möjliga upphandlingsresultat måste den systemansvariga myndigheten kunna välja lämpligt sätt och tidpunkt för upphandlingarna. Det är därför inte möjligt att i förväg ha kännedom om de slutliga kostnaderna för effektreserven. Till detta kommer att det inte i förväg går att veta antalet balansansvariga och deras balansansvars- åtaganden. Det är alltså inte ändamålsenligt att i förordning eller före- skrifter bestämma avgiftens storlek. Därför bör den systemansvariga myndigheten ges bemyndigande att besluta om avgiftens storlek och dess fördelning mellan de balansansvariga företagen. Riktigheten av ett sådant beslut bör dock på begäran av balansansvarig kunna prövas av domstol, varigenom de balansansvarigas rättssäkerhet tillvaratas. En förutsättning för att den systemansvariga myndigheten skall ha möjlighet att på ett så riktigt sätt som möjligt upphandla effektreserven och att det föreslagna systemet skall kunna utvärderas är att myndigheten har tillgång till korrekt information om elmarknaden. Det behöver därför säkerställas att den systemansvariga myndigheten får information från producenter och balansansvariga om bl.a. planerade/beslutade avställ- ningar, nybyggnationer, om hur produktionsanläggningar faktiskt utnyttjas samt information om plane- rade/beslutade större förändringar av förbrukning. innehålla en bestämmelse som ger den systemansvariga myndigheten rätt att få sådan information. Lag (0000:0000) om tillfällig effektreserv 1 § För att säkra effektbalansen i det svenska elsystemet under perio- den till skall det finnas en för elmarknaden tillgänglig effektreserv på högst 2 000 MW. Effektreserven kan utgöras av elproduktion, minskad elförbrukning eller en kombination av dessa. 2 § Den i 1 § angivna effektreserven skall på affärsmässiga grunder upphandlas av den systemansvariga myndigheten. 3 § De som enligt 8 kap. 4 § ellagen (1997:857) har ingått avtal om balansansvar (balansansvariga) skall till den systemansvariga myndig- heten betala en avgift för att finansiera effektreserven. 4 § Den systemansvariga myndigheten beslutar om den i 3 § angivna avgiftens storlek och hur denna skall fördelas mellan de balansansvariga. Avgiftens storlek skall motsvara kostnaderna för att hålla effektreserven och fördelningen mellan de balansansvariga skall ske på sakliga grunder. 5 § Den systemansvariga myndigheten får meddela föreskrifter om skyldighet för elproducenter och balansansvariga att lämna de uppgifter som behövs för att myndigheten skall kunna fullgöra sina uppgifter enligt denna lag. 6 § Beslut av den systemansvariga myndigheten enligt 4 § får överkla- gas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid över- klagande till kammarrätten. Övriga beslut enligt denna lag får inte över- klagas. Denna lag träder i kraft och upphör att gälla vid utgången av . Sammanställning av remissyttranden över Svenska kraftnäts rapport på den öppna elmarknaden Rapporten har tillställts totalt 29 remissinstanser. Yttrande har avgivits av Statskontoret, (), (), , (), (), , , , , i (LO), , Oberoende Elhandlare, , , Sveriges Energiföreningars (), Vindkraftsleverantörer och . Därut- över har yttranden inkommit från , Fortum Heat and (Fortum), och . Följande remissinstanser har avstått från att lämna synpunkter: , , , i , Verket för näringslivsutveckling (), , Akademikers , , , , och Vindkraftens Investerare och Projektörer. Statskontoret är i huvudsak positiv till inriktningen i rapportens förslag när det gäller marknadsbaserade lösningar på effektförsörjningen, men efterlyser konkreta förslag på hur en marknadsbaserad lösning skall uppnås och fungera. RRV delar Svenska kraftnäts uppfattning att effekt- försörjningsfrågans lösning så långt som möjligt bör grundas på öppna marknadsmässiga mekanismer, men att det tar att bygga upp dessa. tillstyrker Svenska kraftnäts förslag med inrikt- ningen mot ett marknadsbaserat system för effektförsörjning, men delar också bedömningen att det kan bli nödvändigt att tillgripa reglering om utvecklingen inte går i den riktning som förutsätter. tillstyrker Svenska kraftnäts förslag om förbättringar av effektförsörjningen på den öppna elmarknaden. ITPS är positivt inställt till utredningens förslag. stödjer i allt väsentligt den strategi för en långsiktig effektförsörjning som föreslås i rapporten. tillstyrker i allt väsentligt de förslag som lämnas i rapporten. ställer sig positiv till den övergångs- lösning som utredningen föreslår och förutsätter att detaljerna i lösningen utformas i nära samarbete med företrädare för branschen. LO anser att förutsättningarna för att skall lyckas åstadkomma en väl fungerande effektmarknad under rådande omständigheter är inte själv- Oberoende elhandlare anser att måste ta ett över- gripande ansvar för att systemet är i balans långsiktigt, tills det finns förutsättningar för att införa en marknadslösning för effektförsörjningen och marknaden i övrigt fungerar. svaret för effektförsörjningen skall lösas av marknaden och på mark- anser att om de regelverk som gäller för leveranser inom affärsliv och näringsverksamheter i övrigt tillämpas, så står det klart att ansvaret för erforderlig tillgång på effekt faller naturligt på leverantören och att några speciallösningar inte behövs. SERO tillstyrker i det stora de förslag som lägger fram i Vindkraftsleverantörer påpekar att en utbyggnad av vindkraften skulle förbättra effektsituationen i landet. ansluter sig med viss tvekan till den av föreslagna öppna lösningen för den framtida effektförsörjningen med de tillhörande åtgärder som föreslås i utredningen. rapportens sammanfattning och slutsatser samt förslag till åtgärder. Fortum stöder slutsatserna från och understryker att marknadsbaserade lösningar är de enda hållbara både på kort och på lång anser att Svenska kraftnäts förslag inte löser problemet med effektbalans och att rapporten saknar en analys av orsakerna till problemet. Statskontoret delar utredningens grundläggande bedömning att modellen med öppna marknadsbaserade lösningar är att föredra framför övriga anser att det inte kan uteslutas att även komplet- terande regleringslösningar kan behöva övervägas såväl inom nuvarande system med upphandlad reservkraft som i ett kommande marknadsbase- bör därför enligt redan nu utveckla och värdera olika tänkbara kompletteringar till dessa system. tillstyrker att effektfrågan löses med marknads- mässiga metoder utan omfattande regleringar. anser att det i ett företags- och tillväxtperspektiv är angeläget att den lösning som väljs för att tillgodose effektbehovet är långsiktigt trovärdig och baseras på marknadsmässiga principer. menar att en marknadsbaserad lösning är den mest effektiva och konstruktiva lösningen på effektbalanshanteringen. framhåller att det är angeläget att få en rimlig övergångs- modell som så snabbt som möjligt kan introducera mera marknadsbase- rade mekanismer i systemet. LO förutsätter att hela försöksverksamheten med att införa marknads- mekanismer på effektområdet blir föremål för en kontinuerlig övervak- ning från berörda myndigheter. Beredskapen för ett snabbt införande av reglering måste enligt LO vara stor. Oberoende Elhandlare anser att konkurrensen på elmarknaden inte fungerar fullt ut och att det därför inte är möjligt att införa en marknads- lösning för effektförsörjning. Ett införande av en marknadsbaserad lösning på dagens elmarknad skapar enligt Oberoende Elhandlare ytterli- gare konkurrenshinder för mindre aktörer och elhandlare utan egen pro- Vidare anser Oberoende Elhandlare att en marknadsbaserad lösning på dagens elmarknad kommer att innebära ökade kostnader för menar att det är en bra att effektfrågan kan lösas med anser att lösningen på problemet med effekt- balans är att låta konsumenterna handla effekt i stället för energi. Statskontoret föreslår att regeringen bör ta initiativ till att, med hänsyn tagen till regleringen på EU-nivå, öka harmoniseringen på elmarknaden mellan de nordiska länderna. anser att en harmonisering av de marknadseko- nomiska mekanismerna på en nordisk och även en övrig europeisk nivå bör eftersträvas så att elmarknaden som en helhet kan fungera. betonar att det är angeläget att så fort som möjligt åstadkomma en harmonisering av metoderna för effektbalanshantering på hela den nordiska marknaden, både för att få en kostnadseffektiv lösning och för att bibehålla konkurrensneutraliteten. anser att det är angeläget att en övergripande samord- ning mellan de nordiska länderna påbörjas om hur effektbalansen Det är enligt viktigt att regeringen tar initia- tiv för en samordning av hanteringen av effektbalansen och för utveck- lingen av finansiella effektsäkringsprodukter. Oberoende Elhandlare menar att förutsättningar för en marknads- baserad lösning inte finns, om inte en nordisk och europeisk lösning En marknadslösning kräver enligt Oberoende Elhandlare åtmin- stone en integrerad nordisk marknad med ett prisområde och utökad överföringskapacitet samt att överföringskablarna inte ägs och kontrolle- ras av producenterna. HSB delar utredningens uppfattning att det är angeläget att uppnå en harmonisering av effekthanteringen inom och helst även med övriga länder med vilka har ett kraftutbyte. anser att det är viktigt med en harmonisering på nordisk Fortum framhåller vikten av en nordisk harmonisering av regelverk kring hantering av stamnätet samt att den fungerande nordiska elmarkna- den skall utgöra basen till lösning av effektfrågan. Statskontoret instämmer med utredningens förslag om att en övergångs- lösning med en centralt upphandlad och finansierad effektreserv är nöd- vändig innan en marknadsbaserad lösning etablerats. tillstyrker en övergångslösning där Svenska kraftnät upphandlar högst 2000 MW som resurs på den svenska elmark- Vidare anser att bör få i uppgift att ta fram en handlingsplan som skall leda fram till att över- gångslösningen kan avvecklas. delar uppfattningen att en övergångslösning med centralt upphandlade reserver skall tillämpas, med hänsyn till att nöd- vändiga mekanismer för att säkra effekttillgången ännu inte är på plats. stödjer utredningens förslag att i kon- kurrens upphandlar MW effektreserv som består av såväl produk- tionstillskott som efterfrågereduktion. Vidare anser att de effektresurser som kommer att finnas tillgängliga inom ramen för över- gångsmodellen bör bjudas in på reglermarknaden och inte på spotmark- Därutöver anför att det är angeläget att utrednin- gens förslag hanteras skyndsamt så att lagstiftning och åtgärder, t.ex. upphandling av effektreserven inför nästa års vinter, hinner genomföras och med en sådan framförhållning att de balansansvariga aktörernas ekonomiska situation påpekar att om det finns intresse att ta i anspråk den outnyttjade kapacitet som finns inom fjärrvärmen i form av äldre kraftvärmeverk och kondenskörningsmöjligheter i kraftvärme- verken är det viktigt att anläggningsägarna får god tid på sig för att i ord- ningställa anläggningarna och bemanna dessa med kompetent personal. Oberoende Elhandlare anser att skall ha ett utvidgat lagstadgat ansvar för effektförsörjning i linje med utredningens förslag, men att det inte ska vara någon tidsgräns för detta ansvar. enligt Oberoende Elhandlare att skall ha det utökade ansvaret för effektförsörjningen tills det görs en eventuell framtida lag- framhåller att förslaget om marknadseko- nomiska mekanismer är för allmänt uttryckt och att det måste anges vilka dessa mekanismer är. Föreningen instämmer i förslaget till tempo- rär lösning och betonar att den skall vara temporär. Fortum anser att Svenska kraftnäts förslag till övergångslösning i nuvarande form i praktiken skulle leda till en försämrad effektsituation, därför att den inte skulle ge några incitament eller rationella grunder till investeringar i ny spetskraft eller åtgärder inom efterfrågesidan. övergångsperioden skall enligt Fortum reservkapaciteten enbart användas i väl definierade nödsituationer och perioden skall begränsas till . RRV anser att det framstår som osäkert om det räcker med en övergångs- period fram till . KTH framför åsikten att övergångslösningen måste vara avvecklad till 2005 för att man vid kontrollstationen skall kunna avgöra om marknaden anser det rimligt att övergångsperiodens bortre gräns sätts till samt att en utvärdering görs tycker att ambitionen måste vara att få i gång ett marknadsbaserat system tidigare än . anser att en övergångsperiod , fram 2008, är rimligt tilltagen och att detta bör kunna vara tillräckligt för att marknaden och aktörerna skall hinna anpassa sina verksamheter till de Vidare anser att det är troligt att även efter övergångsperiodens finns ett behov av kollektiva effektreserver för att garantera det fysiska systemets stabilitet. funktion måste enligt utformas så att den inte stör mark- nadens funktionssätt samt utnyttjas och prissättas helt marknadsmässigt. Möjligheten att kunna fortsätta hantera och finansiera effektreserven bör därför hållas öppen också . Oberoende Elhandlare anser att det inte går att ta beslut om en mark- Istället bör få i uppdrag att vid en kontrollstation förslagsvis 2007 beakta dels förutsättningarna för en marknadslösning dels hur marknaden fungerar mot bakgrund av existe- rande regelverk och intentioner. menar att den föreslagna övergångsperioden är lång men rimlig med tanke på att nya leveransavtal som ger pris- elasticitet kräver s.k. timmätning och därför bör göras parallell med infö- randet av mätningsförslag. framhåller att det även efter övergångsperiodens fem år kan vara motiverat att ha kollektiva resurser för att få en trygg elförsörj- Därför bör enligt möjligheten att kunna fortsätta hantera och finansiera effektreserven också hållas öppen. Fortum anser att övergångsperioden skall vara betydligt kortare än vad Statskontoret föreslår att utöver kontrollstationen 2007 bör en uppfölj- ning av utvecklingen ske senast . RRV anser att kontrollstationerna bör vara flera och komma tidigare i processen för att det skall var möjligt att tidigt identifiera områden där kompletterande åtgärder eller tydligare incitament behövs. anser det rimligt att en utvärdering görs under ITPS anser att det är viktigt att kontrollstationen 2007 tilldelas tillräck- Oberoende Elhandlare framför åsikten att om förslaget i rapporten införs, så måste det ske med stor försiktighet med ett flertal kontrollsta- Utredningsarbetet vid kontrollstationen måste enligt Oberoende Elhandlare ske i nära samarbete med parterna på marknaden. Oberoende Elhandlare anser vidare att en viktig del i det arbetet är att analysera vilken påverkan en marknadsbaserad lösning av effektförsörj- ningen har för de mindre aktörerna. Statskontoret saknar en kommentar om vilka sakliga grunder som kan var aktuella när avgifterna från de balansansvariga skall bestämmas. anser det rimligt att effektresurserna övergångsvis Prop. 2002/03:85 finansieras kollektivt, för kunderna, via de balansansvariga företagen. Vidare anser att effektresurserna bör delfinansieras via uttagsdelen i stamnätstariffen i de situationer som det läggs geografiska begränsningar för deltagande i kommande effektupphandlingar. En del- finansiering via uttagsdelen i stamnätstarifferna ger enligt ett tydligt ekonomiskt incitament att bygga bort flask- halsar i stamnätet. Oberoende Elhandlare menar att under en eventuell försöksperiod bör inte i något avseende det fysiska ansvaret övergå till elhandlarna utan ligga kvar på , som bör svara för finansieringen. Om det kan styrkas att effektbrist beror på bristande överföringskapacitet mellan snitten inom skall enligt Oberoende Elhandlare en andel av kost- naden för effektreserven belasta nätägarna. Vidare anser Oberoende Elhandlare att om det skall ligga i elhandlarnas skyldigheter att vara med i en finansiering, så måste detta ske med mycket stor varsamhet och med hänsyn tagen till innehållet i elhandlarnas kontrakt med sina kunder så att kostnaden kan överföras till kunden. Avkastningskravet på får enligt Oberoende Elhandlare inte vara en drivande kraft bakom utformningen av det svenska eller nordiska balansansvars- systemet. anser att det är elmarknadens aktörer/ elhandlarna som skall bära kostnaderna för de interimistiska effekt- reserverna. RRV anser att den initiala prisökningen på den upphandlade kapaciteten är central och att den måste ge tydliga incitament för marknadens aktörer att direkt söka en mer aktiv roll för lösningen av effektproblematiken. Vidare menar RRV att en lösning med ett relativpris bör utredas. KTH framhåller att prissättningen på upphandlad reservkraft är av central betydelse för att få till stånd en robust lösning. Priset bör bestämmas utgående från hur marknaden påverkas, inte utgående från den faktiska kostnaden för att utnyttja reserven. Statskontoret anser att det är angeläget att fortsätta utvecklingen med frivilliga avtal med stora förbrukare med syfte att de mot ekonomisk ersättning reducerar sin förbrukning. vill understryka att det påbörjade arbetet med att främja och utveckla affärsmässiga former för begränsningar av effekt- uttaget inom industrin och annan elanvändning bör intensifieras. Vidare anser att basindustrin och även vissa andra företag bör ha ett skydd så att deras verksamhet inte blir ogynnsamt belastat med de kostnader som kan bli en följd av att deras verksamhet inte kan kopplas bort när elpriserna stiger. stöder förslaget att intensifiera arbetet med att förmå storförbrukare att på frivillig väg, och med hjälp av ekonomiska incitament, åstadkomma effektbegränsningar. anser att åtgärder för att öka priselasticiteten hos kunderna, speciellt vid situationer med hög elförbrukning, är ett viktigt område för att kunna lösa effektbalanshanteringen på ett effektivt sätt. HSB delar utredningens förslag att initiativ skall skapas för elkunderna att styra sin förbrukning, så att de om möjligt minskar sitt effektuttag vid tillfällen med stor efterfrågan och höga kostnader för elproduktion. bör enligt HSB inte bara gälla för kunder inom industrin utan för anser att inte förrän schablonmetodens form för kollektivmätning har övergivits och elen registreras individuellt hos