prop · GQ031d22 · 2003-01-01 00:00:00 — Totalt kalkas nästan 7 000 av landets ca 17 000 försurade sjöar eller av de försurade sjöarnas totala yta. rinnande vatten har kalkats. har beslutat om nya föreskrifter och Allmänna råd för kalkningsverksamheten. 3.5.2.2 Insatser utanför politikområdet Insatser beträffande miljöåtgärder inom de areella näringarna redovisas närmare under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Här ges en översiktlig redovisning av viktigare insatser. Ett åtgärdsprogram har tagits fram av för att minska växtnäringsförluster från jordbruket. Exempel på åtgärder är anläggning och restaurering av våtmarker samt anläggning av skyddszoner. Inom programmet finns även ett speciellt miljöstöd för minskat kväveläckage genom vårbearbetning och odling av s.k. fånggrödor. En annan åtgärd är det omfattande rådgivnings- och kompetensutvecklingsprogram som bl.a. omfattar projektet näringen, som startade . Detta program är riktat till jordbrukarna och genomförs i samverkan mellan , länsstyrelserna, jordbruksindustrin och . Stora insatser görs inom ramen för politikområdet Landsbygdspolitik. Genom miljö- och landsbygdsprogrammet utgår omfattande ersättningar för att bevara värdefulla natur- och kulturmiljövärden i odlingslandskapet. Det gäller bl.a. slåtterängar, betesmarker och våtmarker. Här genomförs även omfattande insatser för att återskapa våtmarker och småvatten i odlingslandskapet. Inom ramen för det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet och de insatser som sker med finansieras också vissa mil- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 jöinriktade åtgärder inom skogsbruket, bl.a. . I Mål 1- området finns under hela programperioden möjlighet till bidrag till vissa natur- och kulturmiljövårdsinriktade åtgärder i skogen. har fått i uppdrag att genomföra en inventering av förekomsten av arealer som är värdefulla från naturvårds- och kulturmiljösynpunkt i enlighet med verkets rapport till inventering av värdefulla ängs- och betesmarker (). Uppdraget skall slutredovisas till regeringen . 3.5.3Verksamhetsområde 3 Kunskap och underlag för miljöarbete Målet för verksamhetsområdet är att genom forskning, uppföljning och analys ta fram den kunskap som behövs för att genomföra och förnya insatser för att nå miljökvalitetsmålen. 3.5.3.1 Insatser inom politikområdet Effektiv miljöövervakning, statistikförsörjning och rapportering utgör tillsammans med miljöforskning och utvecklingsarbete fundamentala delar av kunskapsförsörjningen och underlaget för en effektiv miljöpolitik. är statistikansvarig myndighet inom miljöområdet och ansvarar också för framtagandet av underlag för internationella åtaganden (till internationella konventioner och EU) vad gäller huvuddelen av miljöstatistik och rapportering. I arbetet med miljöstatistik samverkar man med ett stort antal andra myndigheter och utnyttjar statistik som primärt har andra avnämare för att sammanställa miljöstatistik och underlag för rapportering. Som ett led i åtaganden i samband med konventionen om biologisk mångfald har tillsammans med och utvecklat en informationsportal på internet. Portalen är samordnad med webbportalen Svenska Miljönätet. redovisade tillsammans med ett arbete som man utfört på uppdrag av regeringen beträffande jordbrukets utsläpp av växthusgaser. I redovisningen pekar myndigheterna på behov av för- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 bättrad metodik för uppskattning av utsläpp och på behov av forskning inom området. En interdepartemental arbetsgrupp, Ag- VIND, redovisade 2001 behovet av underlag för en övergripande kartläggning av förutsättningarna för lokalisering av vindkraftverk till havs- och fjällområden. Mot bakgrund av rapporten har regeringen lämnat uppdrag till , , , och . föreslår i sin redovisning att ett tvåårigt undersökningsprogram för naturinventeringar skall genomföras. Vidare föreslår verket forskningsinriktade studier av vindkraftparkers långsiktiga effekter på livsmiljöer. Verket har i en kunskapsöversikt redovisat de större utsjöbankarnas biologiska värden. har fått i uppdrag att genomföra en naturvärdesbedömning av all statlig skogsmark samt bedöma vilka områden som bör ges ett formellt skydd. Syftet är att sammanställa och bedöma den befintliga kunskapen om de statliga skogarnas naturvärden, samt redovisa hur denna information fortlöpande skall hållas uppdaterad och tillgänglig. har dessutom fått i uppdrag att i samverkan med länsstyrelserna och identifiera alla s.k. urskogsartade skogar i landet som är i behov av skydd och lämna förslag till hur dessa långsiktigt skall skyddas. har fått i uppdrag att se över artskyddsförordningen (1998:179). har redovisat rapporten m.m. av strandskyddsbestämmelserna (rapport 5185). Områdesskyddet spelar en avgörande roll för bevarandet av värdefulla våtmarker. Omfattande statliga insatser görs för att säkerställa att bl.a. våtmarker garanteras ett varaktigt skydd. Den riksomfattande våtmarksinventeringen är slutförd , utom i där den pågår och skall omfatta hela länet utom fjällkedjan. Den beräknas vara avslutad . I återstår ca 600 objekt att grundtolka och ca 260 objekt att inventera i fält. Avsikten är att av alla grundtolkade objekt skall vara besökta när inventeringen är klar. 3.5.3.2 Insatser utanför politikområdet Med anledning av AgVIND:s rapport (se avsnitt 3.5.3.1) har fått i uppdrag att genomföra en analys av kulturlandskapet för att kartlägga förutsättningar för storskalig utbyggnad av vindkraftsanläggningar i havs- och fjällområden. I en lägesrapport redovisar myndigheten att urval och analys av områden kommer att genomföras i samverkan med länsstyrelsernas kulturmiljöfunktioner. har fått i uppdrag bl. a. att redovisa ett planerings- och beslutsunderlag som visar de övergripande förutsättningarna för storskalig utbyggnad av vindkraftsanläggningar i havs- och fjällområden. Uppdraget skall redovisas . Försvarsmakten har fått i uppdrag att utreda vindkraftens effekter på militära övervaknings- och kommunikationssystem. Uppdraget skall redovisas slutligt . har redovisat olika effekter på elöverföringssystemet av en storskalig utbyggnad av vindkraft i havs- och fjällområden. redovisade till regeringen kunskapsläget vad gäller den havsbaserade vindkraftens effekter för fisket och fiskbestånden. Med stöd från () bedrivs forskning inom programmet Fjällmistra. Ett av forskningsprojekten rör naturvård där det bl.a. studeras hur ekologiska processer kan påverkas av mänsklig aktivitet. har fått i uppdrag att utveckla kvalitetskriterier för våtmarker i odlingslandskapet med syfte att åstadkomma effektiv reduktion av växtnäringsförluster som den biologiska mångfalden gynnas och hänsyn tas till kulturhistoriska värden. Länsstyrelserna i de län vilka utarbetat regionala miljö- och hushållningsprogram för skärgårdsområdena har fått i uppdrag att till 2004 ta fram underlag för kommunernas översiktsplanering i kust- och skärgårdsområdena samt att till följa upp och redovisa vilka åtgärder som genomförts av aktörer på regional och lokal nivå utifrån förslag i respektive program. skall enligt verkets regleringsbrev bl.a. bygga upp en databas över vegetation och markanvändning. den, som är en del av EU:s (85/338/EEC), skall ske i samverkan med , Försvarsmakten och övriga intressenter. har vidare i uppdrag att redovisa hur fastighetsregistret kan kompletteras med en miljödel. Syftet med en sådan miljödel skall bl.a. vara att sprida miljöinformation och information om olika former av nya områdesskydd till användare som efterfrågar information om t.ex. miljöpåverkan och skyddsrestriktioner på fastigheter och byggnader. Till grund för redovisning, som bör innehålla en beskrivning av behov, förslag till innehåll och användning, erforderliga författningsändringar samt en bedömning av kostnader och förslag till finansiering, skall läggas bl.a. tidigare redovisningar rörande miljöinformation för den finansiella sektorn, förstudie angående IT-system för och de tankegångar som redovisats av i betänkandet Radon Förslag till statliga insatser mot radon (SOU 2001:7). Uppdraget skall redovisas . inrättades ett särskilt Miljömålsråd knutet till . Rådet har ansvaret för samlad uppföljning och rapportering till regeringen i enlighet med den av beslutade miljömålsstrukturen. lämnade sin första årliga rapport når vi fram? Av rapporten framgår att beträffande människans påverkan på den omgivande miljön ser utvecklingen positiv ut för sju av de nationella miljökvalitetsmålen. För ytterligare sju mål går utvecklingen inte i någon entydigt positiv riktning. Endast i ett fall, Hav i balans samt levande kust och skärgård, gick utvecklingen i negativ riktning. Tillståndet i miljön förändras betydligt långsammare än påverkan. En positiv utveckling kunde för perioden - 2001 endast skönjas för de mål som berör utsläpp av luftföroreningar. För resterande mål gick utvecklingen inte i någon entydig riktning eller var i fallen Begränsad klimatpåverkan och Hav i balans samt levande kust och skärgård negativ. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Av länsstyrelsernas årsredovisningar framgår att arbetet med att belysa vilka åtgärder som behöver vidtas på regional och lokal nivå för att nå miljökvalitetsmålen pågår men har kommit olika långt. Länsstyrelserna har en viktig roll vad gäller vägledning och samordning av det omfattande regionala och lokala miljöarbete som behövs för att förverkliga målen. Regeringen bedömer att länsstyrelserna överlag har bedrivit ett bra naturvårds- och miljöarbete. Miljökvalitetsmålet är att halten av växthusgaser i atmosfären skall i enlighet med för klimatförändringar stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet skall uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås. Ett delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålet gäller svenska utsläpp av växthusgaser. Enligt var utsläppen av växthusgaser i lägre 2000 än 1990. Utsläppen av metan och dikväveoxid beräknas ha minskat respektive och har därmed bidragit till en stor del av den sammanlagda minskningen. Utsläppen av koldioxid var lägre 2000 än 1990. Klimatfrågan har varit högt prioriterad i EU-arbetet och arbetet har präglats av förberedelserna inför ratifikationen av Kyotoprotokollet. överlämnade tillsammans med övriga medlemsstater och den Europeiska gemenskapen sina ratifikationsinstrument till FN . För att Kyotoprotokollet skall bli bindande för de länder som har ratificerat krävs ratifikation av minst 55 länder och att industriländerna bland dessa stater representerar av utsläppen. hade 94 länder ratificerat protokollet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Dessa länders utsläpp motsvarar av utsläppen. 3.6.1.2 Analys och slutsatser Enligt delmålet skall de svenska utsläppen av växthusgaser minskas till perioden - 2012 jämfört med . bör de svenska utsläppen vara lägre än koldioxidekvivalenter och invånare jämfört med dagens . Det är förbränningen av fossila bränslen och utsläppen av koldioxid som svarar för det största svenska bidraget till växthuseffekten. utsläpp av koldioxid tillhör dock de lägsta i Eu- ropa och inom , räknat såväl som utsläpp per invånare som i förhållande till BNP. Jämfört med många är dock utsläpp höga. svarar för av de globala utsläppen. Andelen fossila bränslen i energiproduktionen är låg i och energianvändningen har effektiviserats som andelen förnybara energikällor har ökat i betydelse. Ut- släppen av koldioxid från transporter ökade dock . Variationen i utsläpp av koldioxid mellan åren är även beroende av konjunktur, tillgången på vattenkraft och vädret. Den senaste prognosen över de framtida utsläppen av klimatgaser som gjordes i tredje nationalrapport till Klimatkonventionen 2001 pekar mot att utsläppen kommer att stabiliseras till 2010 och därefter öka. Ytterligare åtgärder kan därför komma att behövas för att delmålet skall kunna nås. I klimatstrategi ingår en uppföljning av klimatpolitiken och kontrollstationer har införts och 2008. För att nå det långsiktiga svenska klimatmålet till 2050 behövs ett omfattande och långsiktigt omställningsarbete med ytterligare insatser och internationell samverkan. har beslutat om ett nytt klimatinvesteringsprogram (Klimp). Det nya bidragssystemet har en total budget om . () har sedan starten arbetat med att stödja kommunerna i arbetet med att ta fram och genomföra lokala investeringsprogram (LIP) samt sprida erfarenheter från dessa program. Arbetet har haft genomslag särskilt hos små och medelstora kommuner. En viktig del av underlaget till klimatpolitiken består av resultat från klimatforskningen. Viktiga element i denna är forskning om klimatförändringar, om effekter av förändringar, styrmedel och ny teknik för att minska utsläppen samt forskning om kolcykeln och kolsänkornas betydelse. Ett exempel är klimatmodelleringsprogrammet SWECLIM som används för beräkning av regionala scenarier över framtidens klimat. SWECLIM-programmet startades och den centrala verksamheten bedrivs vid Rossby Centret vid (). Programmet har finansierats av , , och . MISTRA:s basfinansiering upphör . En överenskommelse om fortsatt finansiering av klimatmodelleringsverksamheten vid Rossby Centret har dock träffats mellan och , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt MISTRA för perioden 2005 på en nivå om ca . Huvuduppgifter i det internationella arbetet framöver kommer att vara att genomföra Kyotoprotokollet och förbereda förhandlingar om internationella åtaganden . Nationellt och inom EU har arbetet med att genomföra Kyotoprotokollet påbörjats. Förberedelser bör vidtas för uppföljningen av de nationella delmålen som skall ske 2004. Miljökvalitetsmålet är att luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller halter för svaveldioxid, kvävedioxid och marknära ozon samt minskning av utsläppen av flyktiga organiska ämnen. Luftkvaliteten i tätorterna har förbättrats . Enligt underskrider halterna av svaveldioxid gällande miljökvalitetsnormer. Även de strängare gränserna för att skydda kulturföremål och ma- terial nås på de flesta platser. Kväveoxidhalterna har minskat överlag, men de höga halterna i storstadsområdena och på starkt trafikerade gator består. När det gäller marknära ozon, partiklar och cancerframkallande ämnen är halterna fortfarande alltför höga i tätorterna. 3.6.2.2 Analys och slutsatser De insatser som gjorts nationellt och internationellt har lett till att utsläppen minskat och luftkvaliteten generellt sett blivit bättre. Ut- släppsminskningen beror till stor del på att avancerad reningsteknik nu dominerar i större förbränningsanläggningar och i bilparken. Andra källor har inte minskat sina utsläpp lika effektivt. Det behövs ytterligare åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet. Arbete pågår för att utvidga till att omfatta de motorgrupper som saknar avgaskrav. Förslag till åtgärdsprogram för att uppfylla miljökvalitetsnormen för kvävedioxider i Stockholms- och Göteborgsregionerna kommer att redovisas till regeringen . Miljökvalitetsmålet är att de försurande effekterna av nedfall och markanvändning skall underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen skall heller inte öka korrosionshastigheten i tekniskt material eller kulturföremål och byggnader. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller minskad försurning av sjöar, rinnande vatten och skogsmark samt minskning av utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider till luft. För att miljökvalitetsmålet skall nås krävs att utsläppen av försurande ämnen fortsätter att minska i och övriga Eu- ropa. De insatser som gjorts för att få ner utsläppen har lett till att nedfallet av försurande ämnen har minskat kraftigt under nästan två decennier. Enligt var utsläppen av svaveldioxid ca exklusive 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 utsläpp från internationell sjö- och luftfart. Delmålet för utsläpp av svaveldioxid har därmed redan nåtts medan de årliga utsläppen av kväveoxider måste minska med ytterligare nästan för att delmålet för utsläpp av kväveoxider skall nås. Kalkningsprogrammets vattenkemiska mål har uppnåtts till av sjöytan eller av antalet kalkade sjöar och till av de kalkade vattendragen. 3.6.3.2 Analys och slutsatser Enligt tyder svenska beräkningar på att den kritiska belastningen för försurning kommer att överskridas på av arealen naturliga ekosystem 2010. Även om de kritiska belastningsgränserna underskrids kan återhämtningstiden i naturen uppgå till flera decennier. Det innebär att kalkningsverksamheten kommer att vara nödvändig framöver. Kalkningsprogrammets vattenkemiska mål har lägre måluppfyllelse 2001 än 2000 bl.a. till följd av den ovanligt rikliga nederbörden . ökar tillförlitligheten hos redovisningen genom att kvalitetskraven i uppföljning och redovisning höjs i takt med att kraven höjs på att kalkningstekniken finjusteras och anpassas till olika områden. nya föreskrifter och Allmänna råd för kalkningsverksamheten bör bidra både till en kvalitetshöjning och till en allt effektivare verksamhet och uppföljning inom kalkningsområdet. Emissioner av försurande ämnen kommer att reduceras ytterligare om alla länder lever upp till sina åtaganden inom EU och under konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar (CLRTAP). En del av de internationella ansträngningarna måste riktas mot att förmå enskilda länder att leva upp till sina åtaganden. Flera av kandidatländerna till EU har mycket höga utsläpp av försurande ämnen. Det internationella försurningssekretariatet är en ideell organisation som har fått statligt stöd med för att bl. a. sprida information om försurnings- och luftföroreningsfrågor i andra europeiska länder. Sekretariatet har bl.a. samarbete med miljöorganisationer i . Samarbetet syftar till att ena och stödja länderna samt att sprida information och kunskap om försurningen. Detta arbete kan bidra till att län- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 derna snabbare anpassar sig till de högre utsläppskraven som gäller inom EU. Utsläpp från sjöfarten har reglerats i mindre utsträckning än från landbaserade källor trots att kostnaden för att minska sjöfartens utsläpp är betydligt mindre än kostnaden för att göra motsvarande reduktion i landbaserade källor. arbetar med ett direktiv för att minska utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider från sjöfarten. Miljökvalitetsmålet är att miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Sex delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller kunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper, miljö- och hälsoinformation om varor, utfasning av särskilt farliga ämnen, fortlöpande minskning av hälso- och miljöriskerna med kemikalier, riktvärden för miljökvalitet för kemiska ämnen samt sanering och efterbehandling av förorenade områden. Det svenska arbetet inom FN har bidragit till att försiktighetsprincipen införlivats i två nya FN- konventioner. Det svenska synsättet på hanteringen av kemikaliefrågor har fått god genomslagskraft vid reformeringen av EU:s kemikaliepolitik. har dock en genomgående lägre ambitionsnivå än vad delmålen under Giftfri miljö ger uttryck för. Insatser i de nordiska samarbetet inom kemikalieområdet har i stor utsträckning gällt de frågor som drivs i de internationella organen. Samtliga län arbetar med inventering och undersökning av förorenade områden. Enligt identifierade länsstyrelserna 38 000 misstänkt förorenade områden . Det är 16 000 fler områden än enligt den tidigare gjorda uppskattningen. har sju län fått bidrag för efterbehandlingsåtgärder och totalt pågår förberedelser och åtgärder på 24 platser. 3.6.4.2 Analys och slutsatser Kemikalielagstiftningen är helt harmoniserad inom EU. Det innebär att möjligheterna att införa nationella särregler är begränsade. Marknaden för kemiska produkter och varor är i hög grad internationell och därför kan frivilliga åtgärder från svenska aktörer endast i begränsad omfattning bidra till att nå miljökvalitetsmålet. En stor del av det långsiktiga arbetet för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö bör därför inriktas på att driva fram alltmer skärpta EU-reg- ler på kemikalieområdet. Nationella initiativ och arbetet med den globala kemikaliestrategin är viktiga inslag. Regeringen bedömer att arbetet med att fasa ut och avveckla farliga kemikalier som är långlivade och lagras i människans kropp bör intensifieras. Mot bakgrund av de risker för människors hälsa som ämnena utgör utreds, i avvaktan på ett förbud på , ett nationellt förbud mot användningen av bromerade flamskyddsmedel i varor och produkter samt användningen av farliga s.k. HA-oljor vid tillverkning av bildäck. Regeringen avser vidare att stödja ett särskilt som inrättas av ideella natur- och miljöorganisationer med uppgift att bl.a. sprida information internationellt om den svenska kemikaliestrategin och skapa genomslag för strategin både inom EU och globalt. Kartläggnings- och inventeringsarbete beträffande förorenade områden har pågått . Ett antal åtgärdsprojekt har genomförts såväl i privat regi som med bidrag från staten, antingen från anslaget för sanering och återställning av förorenade områden eller genom lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. Om miljökvalitetsmålet skall kunna nås måste antalet åtgärder som genomförs öka såväl i statlig som privat regi. arbetar med att ta fram förslag till nya delmål för sanering och efterbehandling för perioden . Miljökvalitetsmålet är att ozonskiktet skall utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. Ett delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålet gäller minskning av utsläpp av ozonnedbrytande ämnen. Användning och utsläpp av ozonnedbrytande ämnen har stadigt minskat både i och internationellt . har genom en strikt nationell lagstiftning och insatser i det internationella arbetet kunnat främja begränsningen av användningen av ozonnedbrytande ämnen. 1990 fanns CFC och HCFC installerade i stationära kylanläggningar i . 1999 var motsvarande mängd varav CFC endast . destruerades CFC i och ytterligare CFC och HCFC. Läckaget av CFC har minskat från av installerad mängd 1997. var läckaget av HCFC av installerad mängd. 3.6.5.2 Analys och slutsatser Enligt är bedömningen att en återhämtning av ozonskiktet över kan märkas och att det är helt återställt under förutsättning att Montrealprotokollet följs av alla parter. Halterna av ozonnedbrytande ämnen i atmosfären avtar redan nu som en följd av åtgärder i och andra länder men trots det beräknas halterna kunna komma ner till naturlig nivå tidigast . Det förutsätter dock fortsatta nationella insatser bl. a. för att förbättra tillsynen och främja en miljöriktig avfallshantering. har i uppdrag att utveckla en metodik för uppföljning av utsläpp av ozonnedbrytande ämnen. Internationellt behövs insatser för att förmå alla parter att följa Montrealprotokollet. Miljökvalitetsmålet är att människors hälsa och den biologiska mångfalden skall skyddas mot skadliga effekter av strålning i den yttre miljön. Tre delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller utsläpp av radioaktiva ämnen, hudcancer orsakad av solen samt risker med elektromagnetiska fält. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Myndigheterna verkar genom sin tillsyn över de kärntekniska anläggningarna för att utsläppen av radioaktiva ämnen förhindras eller begränsas.