prop · GQ03101 · 2003-04-03 00:00:00 — Förändringen avseende förvaltningen av statsskulden förklaras främst av orealiserade valutavinster på 2002 till skillnad mot orealiserade valutaförluster på nästan 2001,dvs. en förändring på netto. Den stora förändringen beror på att den svenska kronan stärkts jämfört med den valuta som lånenutomlands är anskaffade i.Övriga finansiella kostnader, dvs. de som är hänförbara till annat änRiksgäldskontorets statsskuldsförvaltning, har ökat bl.a. beroende pånedskrivning av värdet på OM-aktier.3.3 Konsoliderad balansräkningI balansräkningen redovisas i sammandrag värdet av statens samtliga tillgångar,skulder och kapital. Värdet är beräknat per . I de fallmarknadsvärden finns att tillgå för aktier och andelar i statliga bolagpresenteras dessa i bilaga 5 Statliga bolag, banker och finansinstitut.Statens totala nettoförmögenhet, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas ochskuldernas bokförda värden, uppgick till -per den 31december 2002. Det innebär en förbättring med jämfört med2001. (Se vidare avsnitt 3.3.1).Den huvudsakliga orsaken till förbättringen är resultaträkningens överskott på21 miljarder kronor. Statsskulden har minskat med . Deninhemska skulden har minskat med . De utländska lånen harminskat med 25 miljarder kronor.Tabell 3.2 Konsoliderad balansräkningMiljoner kronorTILLGÅNGARNot2002-12-312001-12-31Immateriella anläggningstillgångarBalanserade utgifter för utveckling132 6111 786Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar14297190Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar152-Summa immateriella anläggningstillgångar2 9101 976Materiella anläggningstillgångarStatliga väganläggningar1670 20768 987Statliga järnvägsanläggningar1760 66159 238Byggnader, mark och annan fast egendom1832 89531 391Förbättringsutgifter på annans fastighet192 6442 378Maskiner, inventarier, installationer m.m.2023 83122 796Pågående nyanläggningar2133 62429 626Beredskapstillgångar2287 01583 746Förskott avseende materiella anläggningstillgångar23698605Summa materiella anläggningstillgångar311 575298 767Finansiella anläggningstillgångarAndelar i dotter- och intresseföretag24162 288160 893Andra långfristiga värdepappersinnehav2527 64235 347Långfristiga fordringar2615 12116 144Summa finansiella anläggningstillgångar205 051212 384Summa anläggningstillgångar519 536513 127Utlåning27145 265150 590Varulager m.m.Varulager och förråd281 2781 233Pågående arbeten29311260Fastigheter30155153Förskott till leverantörer3112 47210 044Summa varulager m.m.14 21611 690FordringarKundfordringar325 5825 682Övriga fordringar3344 07256 655Summa fordringar49 65462 337PeriodavgränsningsposterFörutbetalda kostnader3416 37714 873Upplupna bidragsintäkter35946808Övriga upplupna intäkter3614 48714 388Summa periodavgränsningsposter31 81030 069Kortfristiga placeringarVärdepapper och andelar378 82810 507Summa kortfristiga placeringar8 82810 507Kassa och bankKassa, postgiro och bank382 4634 908Summa kassa och bank2 4634 908SUMMA TILLGÅNGAR771 772783 228KAPITAL OCH SKULDERNot2002-12-312001-12-31Nettoförmögenhet39-791 303-813 612Fonder4049 07244 806AvsättningarAvsättningar för pensioner och liknande förpliktelser41143 934132 028Övriga avsättningar4219 10917 078Summa avsättningar163 043149 106Statsskulden43Lån i Sverige923 575931 089Lån utomlands197 837223 332Summa statsskulden1 121 4121 154 421Skulder m.m.Övriga skulder44124 127149 063Leverantörsskulder4513 22614 426Depositioner46678831Förskott från uppdragsgivare och kunder47457509Summa skulder m.m.138 488164 829PeriodavgränsningsposterUpplupna kostnader4868 10161 998Oförbrukade bidrag494 6824 450Övriga förutbetalda intäkter5018 27717 230Summa periodavgränsningsposter91 06083 678SUMMA KAPITAL OCH SKULDER771 772783 228Garantiförbindelser51692 924750 223Övriga ansvarsförbindelser528 8176 154Garantier redovisas i kapitel 6 Statliga garantier.3.3.1 NettoförmögenhetenStatens nettoförmögenhet är lika med skillnaden mellan tillgångarnas ochskuldernas bokförda värde. Statsskulden, som i huvudsak motsvarar statsbudgetens ackumulerade underskott , svarar för den övervägande delen avskulderna och därmed den negativa nettoförmögenheten.Vid utgången av 2002 var nettoförmögenheten -dvs. statenhade en nettoskuld motsvarande detta belopp. Det är en förbättring med 22miljarder kronor jämfört med då nettoförmögenheten var knappt -814miljarder kronor.Nettoförmögenhetens förändring fördelad på balansräkningens olika delar kan sammanfattas:MdkrMinskning av tillgångar-12Minskning av skulder+52Ökning av avsättningar-14Ökning av fonder-4Summa+22Förändring av nettoförmögenheten kan även beskrivas på följande sätt:MdkrÅrets överskott enligt resultaträkning+21Värdeförändringar av aktier och andelar-1Räntor på bostadsobligationer+1Investeringsmedel+1Summa+22Förändringen av nettoförmögenheten är i första hand hänförbar till åretsöverskott i resultaträkningen på 21 miljarder kronor.Därutöver påverkas nettoförmögenheten av enstaka transaktioner som förändrartillgångars eller skulders värde utan att de redovisas över resultaträkningen.Exempel är förändringar av aktier och andelar som redovisas direkt ibalansräkningen, t.ex. förändringar av statligt ägda bolags egna kapital sominte är hänförbara till periodens resultat. var dessa effekter små,netto. Det egna kapitalet i ökade med 2miljarder kronor som en konsekvens av ändrad koncernstruktur, vilket höjt värdet av aktier och andelar.Dotterbolagen slogs samman . ,och redovisar betydande minskningar av det egna kapitalet vid sidan av resultatet, vilket medfört att värdet av aktier och andelar minskat med 3miljarder kronor. För avser minskningen omräkningsdifferenser isamband med konsolidering av verksamhet i utlandet. Posten har justerat egetkapital i samband med övergång till redovisning enligt International AccountingStandards (IAS) avseende pensionsförpliktelser. gjorde en omvärderingavseende kontrakt som fanns med vid övertagandet från affärsverket. (Se vidarenot 39).Riksgäldskontoret redovisar räntor på bostadsobligationer överförda frånAP-fonderna under föregående år som en ökning av statens nettoförmögenhet.Räntorna uppgår till drygt 1 miljard kronor.Banverket har mottagit från kommuner och landsting förjärnvägsinvesteringar. Medlen redovisas som myndihetskapital, vilket inneburiten motsvarande ökning av nettoförmögenheten för staten.3.3.2 Statsskuldens förändringStatsskulden minskade med 2002 och motsvarar av BNP. Den viktigaste orsaken till statsskuldens minskning är orealiseradevalutavinster på 2002 som uppkommit till följd av att kronan stärktes.I årsredovisningen för staten elimineras statliga myndigheters innehav avstatspapper. Den konsoliderade statsskulden är därmed lägreän den statsskuld som redovisas av (). Orsaken till denstora skillnaden mellan RGK:s redovisade statsskuld och den konsoliderade är destatspapper som innehas av , vars innehav således har eliminerats vidkonsolideringen. Enligt regeringsbeslut ges myndigheter som bedriver en omfattande tillgångshantering av medel avsatta för ändamål vidsidan av statsbudgeten rätt att placera på den svenska statspappersmarknaden. (Se vidare avsnitt 3.6 Statsskulden).3.3.3 Övriga förändringar i balansräkningenUnder har de totala tillgångarna minskat med 11 miljarderkronor till 772 miljarder kronor.De immateriella anläggningstillgångarna har ökat med nära 1 miljard kronor,bl.a. till följd av att mer enhetliga redovisningsregler har införts för dessa.De materiella anläggningstillgångarna har ökat med totalt 13 miljarder kronor.Pågående nyanläggningar avseende projekt vid har ökat med 4 miljarderkronor. Försvarets militära beredskapstillgångar ökade med 3 miljarder kronor.Statliga väganläggningar och järnvägsanläggningar har tillsammans ökat med 2,6miljarder kronor.De finansiella anläggningstillgångarna har minskat med . Andra långfristiga värdepappersinnehav har minskat främst på grund avRiksgäldskontorets (RGK) minskade innehav av bostadsobligationer. Obligationerna ingick i föregående års överföring från AP-fonderna. En stor del förföll tillbetalning och ytterligare obligationer, motsvarande , har lösts in under 2002.Fordringarna har minskat med . Det beror främst på attRiksskatteverkets (RSV) fordringar på fysiska och juridiska personer avseendeunderskott på skattekonton har minskat jämfört med . RGK har också minskatde fordringar som utgörs av s.k. i samband med skuldbytesavtal, vilkaminskat med jämfört med föregående år (se not 33).På balansräkningens skuldsida har Avsättningar för pensioner ökat med 12miljarder kronor.Förändringen avser främst Statens pensionsverks (SPV) avsättning för den samlade pensionsskulden. Riktlinjerna för avsättning är desamma som föregående år ochskuldökningen förklaras främst av nyintjänad pension.Övriga skulder minskade med totalt . RGK:s skuld tillPremiepensionsmyndigheten (PPM) har minskat med . PPM haromvandlat sina kontobehållningar i RGK till statsobligationer, i enlighet medregeringsbeslut om möjlighet för vissa myndigheter attplacera på den svenska statspappersmarknaden. PPM innehar vid utgången av 2002statsobligationer till ett värde av nära . Dessa obligationer ingår inte i övriga skulder, eftersom PPM inte konsolideras i statensräkenskaper, utan påverkar endast statsskulden.Skuldbytesavtalen som är kopplade till statsskulden, har minskat med 10miljarder kronor netto på grund av att kronan stärkts under året.Upplupna kostnader har ökat och avser huvudsakligen RGK:sräntekostnader för upplåning och skuldskötselåtgärder.3.4 FinansieringsanalysFinansieringsanalysen visar statens betalningar fördelade på avsnitten statensverksamhet, investeringar, utlåning och finansiella aktiviteter.Finansieringsanalysen visar även förändringen av och respektive avsnittspåverkan på statens nettoupplåning . Statensnettoupplåning definieras som förändringen av statsskulden justerad förorealiserade valutakursförändringar.Uppgifterna avseende finansieringsanalysen har hämtats från de konsolideraderesultat- och balansräkningarna samt från information som myndigheternainrapporterat. När det gäller affärsverken har information delvis inhämtats isärskild ordning.Tabell 3.3 FinansieringsanalysMiljoner kronorNot20022001Statens verksamhetSkatter m.m.53828 353854 751Avgifter och andra ersättningar5439 30641 006Intäkter av bidrag23 12422 873Summa justerade intäkter890 783918 630Transfereringar55-644 892-627 606Statens egen verksamhet56-144 591-136 674Summa justerade kostnader-789 483-764 280Överföring av AP-fondsmedel-114 585Justeringar till betalningar578 356-1 321Saldo statens verksamhet109 656267 614Investeringar58Finansiella investeringar-204-1 629Materiella investeringar-35 879-37 146Immateriella investeringar-1 418-930Summa investeringsutgifter-37 501-39 705Försäljning av anläggningstillgångar6122 312Summa investeringar-36 889-37 393Utlåning59Nyutlåning-18 625-33 338Amorteringar23 5407 757Summa nettoutlåning4 915-25 581Finansiella aktiviteterFinansiellt netto för statens upplåning60-74 929-81 065Övrigt finansiellt netto612 6172 633Justeringar till betalningar628 0183 537Summa finansiella aktiviteter-64 294-74 895Totalt13 388129 745Statens upplåningFörändring av statsskulden-33 009-123 472Orealiserade valutakursförändringar19 621-6 273Saldo statens nettoupplåning-13 388-129 7453.4.1 Statens verksamhetKassaflödet avseende statens verksamhet uppgick till ,vilket är en minskning från föregående år med . Förändringen beror till stor del på föregående års överföringar av medel från AP-fondernatill statsbudgeten, vilka förbättrade statens nettoupplåning det året med 115miljarder kronor. Kassaflödet från statens verksamhet har även påverkatsnegativt av att skatterna har minskat med . I minskningen avskatteintäkter med som anges i resultaträkningen ingårskattefordringar och skatteskulder som redovisar. Dessafordringar och skulder påverkar redovisade skatter, men har inte medfört någrabetalningar.Därutöver har transfereringarna ökat med (se not 55), vilket har påverkat statens nettoupplåning negativt.Utdelningarna från dotter- och intresseföretag som redovisas under postenintäkter av avgifter och andra ersättningar uppgick till ,vilket var mindre än föregående år.I not 57 ges information om förändringar av skulder och fordringar och hur dessa påverkar statens nettoupplåning.3.4.2 InvesteringarStatens investeringar uppgick till 37,5 miljarder kronor.Investeringar i finansiella anläggningstillgångar var ,vilket är en minskning jämfört med föregående år med 1,4 miljarder kronor.Förgående år gjordes en investering på iFörvaltningsaktiebolaget . Investeringen var ett led i uppbyggandet avSveaskog AB som är ett dotterföretag till Stattum.De materiella investeringarna uppgick till ,vilket är en minskning med jämfört med föregående år.Investeringar i beredskapstillgångar och väganläggningar har minskat med 2,8miljarder kronor respektive ökat med . Investeringar ifastigheter har minskat med , vilket till stor del beror påatt investeringar på och i anslutning till flygplatshar minskat.Tabell 3.4 Materiella investeringarMiljarder kronor20022001Beredskapstillgångar10,913,7Väganläggningar7,66,2Fastigheter och markanläggningar3,46,2Maskiner och inventarier5,65,0Järnvägsanläggningar6,24,6Övriga investeringar2,21,4Totalt35,937,1Investeringar i immateriella tillgångar uppgick till ,vilket är högre än föregående år. Investeringarna är tillstor del hänförbara till investeringar i nyttpensionsdatasystem. I not 58 ges mer information om investeringar ianläggningstillgångar.Inkomsterna från försäljning av anläggningstillgångar uppgick till . Försäljningsinkomsterna är i första hand hänförbara till försäljningenav och utförsäljningar av civila beredskapstillgångar.Föregående års försäljningsinkomst var främst hänförbar till statensförsäljningar av aktier i (1,).3.4.3 UtlåningNettoutlåningen, dvs. saldot mellan nyutlåning och amorteringar, var 4,9miljarder kronor, vilket innebär en förändring med jämfört med , då nettoutlåningen var - . Nyutlåningen minskade med och amorteringar ökade med . Den främsta anledningen till förändringen var att föregående års utlåning tillSveaskog AB på återbetalades . I not 59 ges merinformation om nyutlåning och amorteringar.3.4.4 Finansiella aktiviteterNettobetalningar från finansiella aktiviteter uppgick till -64,3miljarder kronor, vilket innebär en förbättring av nettobetalningsflödet med10,6 miljarder kronor.Det beror i första hand på att räntebetalningarna minskat sedan föregående år.3.4.5 Statens upplåningStatens nettoupplåning visar förändringen av statens upplåning justerad förkursförändringar i utländsk valuta.Statens nettoupplåning var -13,, en förändringjämfört med föregående år med . Att nettoupplåningenminskar beror på att staten har amorterat av lån med motsvarande belopp. Underåret minskade statsskulden med . De orealiseradevalutakursvinsterna som har minskat statens nettoupplåning uppgick till 19,6miljarder kronor.I kapitel 5 ges en förklaring till skillnader mellan resultaträkning,finansieringsanalys och statsbudgetens utfall. (Se särskilt tabell 5.2 Sambandmellan några väsentliga saldomått i årsredovisningen).3.5 Femårsöversikt3.5.1 Sammanställning av vissa nyckeluppgifterI nedanstående tabell visas ett antal nyckeluppgifter för att åskådliggöra olika inslag i statens finanser.Tabell 3.5 NyckeluppgifterMiljarder kronor19981999200020012002Statens nettoförmögenhet-1 177-1 086-1 009-813-791Statsskulden1 4461 3701 2781 1541 121Transfereringar573605614632648Kostnader för statens egen verksamhet158152167162178Skatteintäkter742773792868826Årets över-/ underskott enligt resultaträkningen-3259205321Redovisningen har i allt väsentligt justerats i enlighet med ändraderedovisningsprinciper, däremot har redovisningen endast justerats i begränsadomfattning för tidigare år.Statens intäkterDiagram 3.3 Statens intäkter 1998-2002Miljoner kronorUtvecklingen av statens intäkter den senaste femårsperioden framgår av diagram3.3. De totala intäkterna har ökat med eller , men har både ökat och minskat mellan åren.Huvuddelen av statens intäkter är skatteintäkter. Den största ökningen avskatteintäkterna inträffade då de ökade med 75 miljarderkronor eller . Ökningen avspeglar främst höga vinster i näringslivet2000 som debiterades 2001. I de ökade skatteintäkterna ingår också Riksbankensextra inlevererans på . De finansiella intäkterna bestårvanligen av intäkter kopplade till statsskulden. I dessa intäkter ingårorealiserade valutavinster som kan variera mycket mellan åren. De finansiellaintäkterna minskade kraftigt . Det förklaras huvudsakligen av att definansiella intäkterna 2000 innefattade försäljningen av Telia-aktier.Intäkter av bidrag minskade med främstpå grund av förändringar i ålderspensionssystemet. understeglöpande inbetalda socialavgifter m.m. till ATP-systemet de utbetaldapensionerna. Återstoden finansierades från AP-fonderna genom en överföring,vilken redovisades som en bidragsintäkt i statens resultaträkning. Sedan 2000har avgifterna överstigit utbetalda pensioner och ett netto har i ställetöverförts till AP-fonderna, vilket redovisas som en transferering.Intäkter av avgifter och andra ersättningar minskade 2001 till följd av attStatens järnvägar (SJ) bolagiserades och att intäkterna därför inte längreredovisas i resultaträkningen i årsredovisningen för staten.Statens kostnaderDiagram 3.4 Statens kostnader 1998-2002Miljoner kronorDiagram 3.4 visar utvecklingen av statens kostnader den senaste femårsperioden.Kostnaderna totalt har minskat med eller underperioden. Det är främst de finansiella kostnaderna som har minskat medantransfereringar och driftkostnader har ökat. De finansiella kostnaderna avserfrämst kostnader kopplade till statsskulden. I dessa kostnader ingårorealiserade valutaförluster som kan variera kraftigt mellan åren.Den största ökningen av kostnaderna för transfereringar och bidrag skedde . Överföringen till premiepensionssystemet ökade t.ex. från 11,4miljarder kronor 1998 till 1999. Ökade kostnader förersättning vid sjukdom är en annan förklaring till den stora ökningen mellan1998 och 1999. Totalt sjönk dock kostnaderna 1999 på grund av minskadefinansiella kostnader. har kostnaden för sjukpenning mer änfördubblats.Över- respektive underskott i resultaträkningenDiagram 3.5 Statens över-/underskott 1998-2002Miljoner kronorAv diagram 3.5 framgår att statens resultaträkning visar ett överskott . Den största ökningen skedde då statengick från ett underskott på till ett överskott på 59miljarder kronor. Skulderna kunde minskas med ,varav statsskulden minskade med , vilket motsvarade drygt 5procent. Till detta bidrog bl.a. en förstärkning av den svenska kronan.Nettoförmögenheten och statsskuldenDiagram 3.6 Nettoförmögenheten och statsskuldenMiljoner kronorI diagram 3.6 visas utvecklingen av statens totala nettoförmögenhet ochstatsskulden . Både nettoförmögenheten ochstatsskulden har visat en stadig förbättring och har totaltförbättrats med respektive 325 miljarder kronor.Den traditionellt viktigaste faktorn för att förklara nettoförmögenhetensförändring är de över-/underskott som redovisas i resultaträkningen. Ackumulerat uppgår de till . Den överföringav medel från AP-fonden som gjordes - 2001 med cirka 245 miljarderkronor, som ett led i den finansiella infasningen av det nyaålderspensionssystemet, har dock haft ännu större påverkanpå nettoförmögenhetens förändring. Överföringarna redovisades somkapitaltillskott och har inte påverkat resultaträkningens överskott. Förutomdetta finns mindre förändringar genom ökningar av kapitalet hos statligt ägdabolag och olika korrigeringsposter. Statsskulden samvarierar i huvudsak mednettoförmögenheten, men förändringarna överensstämmer inte alltid i tiden.Exempelvis har överföringar i form av obligationer från AP-fonden påverkatstatsskulden först när de sålts eller förfallit till betalning. För merinformation om pensionssystemet etc. se kapitel 8 Sammanställning av denstatliga sektorn.Statens egen verksamhetDiagram 3.7 Statens egen verksamhetMiljoner kronorStatens egen verksamhet avser främst kostnaderna för de statliga myndigheternasdrift, dvs. personalkostnader, lokalkostnader, avskrivningar och nedskrivningarsamt övriga driftkostnader. Kostnaderna för statens egen verksamhet den senastefemårsperioden framgår av ovanstående diagram. Kostnaderna har ökat totalt med20 miljarder kronor eller , men har både ökat ochminskat mellan åren.De största personalkostnaderna (se not 6) finns hos Försvarsmakten,Polisväsendet, inklusive skattemyndigheterna samtRiksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna. Under femårsperiodenhar framför allt Försvarsmaktens lönekostnader minskat. Personalkostnaderna förändrades bara marginellt mellan 2000 och2001, vilket förklaras av att SJ bolagiserades och inte längre ingår i statenskonsoliderade balans- och resultaträkningar.Pensionskostnaderna avser kostnaderna för statens tjänstepensioner som framförallt ökat 2002 beroende på större försäkringstekniska avsättningar med 5miljarder kronor. De försäkringstekniska avsättningarna redovisas tydligare från och med denna årsredovisning då viss förändring i redovisningsprincipgenomförts (se Utveckling av konsolideringen i bilaga 2 Redovisningsprinciper).Justeringar har gjorts siffror för jämförbarhet.Lokalkostnaderna avser hyror för de statliga myndigheternas lokaler och harlegat relativt oförändrade. De största kostnaderna finns hos Försvarsmakten,Polisväsendet och Regeringskansliet.Avskrivningar och nedskrivningar har ökat , främst inomförsvaret.Övriga driftkostnader avser omkostnader för de statliga myndigheternasverksamhet. Dessutom ingår bl.a. kostnader för garantiavsättningar förmyndigheter med garantiverksamhet, framför allt . Köpta tjänster och varor har stor omfattning hos bl.a.Vägverket, med omfattande köp av entreprenader, och hos Försvarsmakten samt hosaffärsverken och Luftfartsverket.Driftkostnaderna minskade . Förändringen hänför sig främsttill att försvarets driftkostnader minskat då försvaret från och med 1999redovisar anskaffning av krigsorganisatoriska anläggningar somanläggningstillgångar och därmed fördelar kostnaden över den ekonomiskalivslängden. direktavskrevs dessa som driftkostnad.Statens personalStatens kostnader för personal ökade med jämfört med 2001.Ökade kostnader för statens tjänstepensioner förklarar drygt hälften av dennaökning. Resterande del förklaras av ökade lönekostnader inklusivearbetsgivaravgifter. Dessa ökade med eller . Ökningen förklaras till en del av löneutvecklingen, men också av att antaletanställda ökat. I det följande redovisas hur statens personal utvecklatsavseende antal anställda fördelat på kön, åldersgrupper och sektorer.Uppgifterna baserar sig på statistik från . Avgränsningen avstaten är densamma som för resultaträkningen, vilket betyder attförsäkringskassornas personal inkluderas i redovisningen trots att de inte ärstatsanställda. I bilaga 4 redovisas vilka myndigheter m.fl. som ingår iredovisningen nedan. Av underbilagan 4.2 framgår också vilka myndigheter som hör till respektive sektor. Till lämnas , senast ibudgetpropositionen , i bilaga till utgiftsområde 2, en utförligredovisning av statsförvaltningens utveckling, bl.a. vad avserpersonalkonsekvenser. I det sammanhanget inkluderas inte ochförsäkringskassornas personal.Tabell 3.6 Antal anställda 1998-2002 fördelade på män respektive kvinnorAntal 119981999200020012002Män124 440123 250118 042110 919112 236Kvinnor100 134101 497101 256101 151103 435Summa224 574224 747219 298212 070215 6711 Anställda med en omfattning av tjänst understigande ingår inte. År2002 utgjorde de knappt 4 000 personer. Betings-, dag- eller timanställda m.fl.ingår inte heller. De utgjorde cirka 16 800 personer 2002.Statens anställda utgör av alla anställda i landet. Antaletanställda har minskat sett över hela femårsperioden. En ökning skedde dockmellan 2001 och 2002.Staten är den sektor på arbetsmarknaden som har den jämnaste könsfördelningen.År 2002 var av de anställda män, vilket är en minskning från 55procent 1998.