prop · GQ03101 · 2003-04-03 00:00:00 — I det andra fallet hade stödmottagaren i förekommande fall ettfemårigt åtagande för några skiften i stödet öppet odlingslandskap/betesmark.Vid kontroll konstaterades att alla skiften i åtagandetinte var skötta som betesmark. Till stödmottagaren utbetalades inte mer pengarän stödberättigad areal, men återkrav av tidigare års stöd hade inte handlagtsinnan Revisionsrättens besök. Detta klassificerades av Revisionsrätten som ettformellt fel. har handlagt återkraven av tidigare års stöd samt fattat beslut om återkrav.StrukturfonderSett i förhållande till hela genomförandet av budgeten motsvararstrukturåtgärderna av gjorda totala åtaganden (41 166 miljonereuro) och av gjorda totala betalningar (). utnyttjades av tillgängliga anslag avseendeåtaganden. Överföringen till låg därmed väsentligt lägre änföregående år. Betalningsbemyndigandena uppvisade sjunkandeutnyttjandegrad jämfört med året innan. Av de tillgängligabetalningsbemyndigandena, som uppgick till förstrukturfonderna och för sammanhållningsfonden, respektive . Denna nyttjandegrad är den lägstasedan 1999 och förklarar de stora överskotten på EU-budgeten. Revisionsrättenanser att beräkningen av betalningsbemyndiganden inte är särskilt tillförlitlig, trots att Kommissionen tillsammans med medlems-staterna har inrättat ett system för prognoser av utbetalningsansökningar Det låga utnyttjandet förklaras avförseningar dels vid genomförandet av programmen avseende ,dels vad avser presentationen och regleringen av utgifter från tidigareprogramperiod.Kommissionen anser att det låga anslagsnyttjandet förklaras av skillnader mellan medlemsstaternas prognoser och det faktiska nyttjandet. Kommissionen hävdar att man inte lagt fram något förslag till ändringsbudget beroende på att man litade på de prognoser som medlemsstaterna lämnat om förväntat genomförande avstrukturfondsprogrammen. delar Revisionsrättens uppfattning om att 2001var ett mellanår dels att projekt inte kunnat rekvirera medel från gamlaprogramperioden, dels att projekt ännu inte kommit igång med att rekvirera medel inom ramen för den nya programperioden i förväntad takt.Sverige anser att det föreligger svårigheter med att göra tillförlitligaprognoser och understryker vikten av att skapa ett nära samarbete mellanKommissionen och medlemsstaterna för att förbättra prognosarbetet. Kommissionenhar tagit initiativ till att grundligt undersöka orsakerna till de bristfälligaprognoserna för utbetalningar av strukturmedel.Revisionsrättens granskning av transaktionerna har inte kunnat konstateraminskad felnivå i utgiftsredogörelserna från medlemsstaterna. Kommissionenkommer att se till att de felaktigheter som fastställts av Revisionsrätten ochsom accepterats av Kommissionen kommer att korrigeras.1 Andelen kvinnor är något högre i den redovisning som lämnas här jämfört medredovisningen i budgetpropositionen på grund av att försäkringskassorna har enstörre andel kvinnlig personal.2 Statsskulden inklusive skuldskötselinstrument är störreän den officiella statsskulden . Regeringen har beslutat att statsskuldenfr.o.m. konsekvent skall mätas inklusive derivatinstrument. Dessutomskall skuldinstrumenten värderas till nominellt slutvärde. Syftet medförändringarna är att ge en mer rättvisande bild av statsskuldens sammansättning och storlek samt skapa större enhetlighet mellan olika mått på statsskulden.3 ISDA står för , vilket är ensamarbetsorganisation för aktörer på derivatmarknaden.4 En programperiod omfattar . Innevarande programperiod löper till och med 2006.5 Med direktkonsumtion avses myndigheters köp av varor och tjänster somproduceras av marknadsproducenter och som levereras till hushållen - utan någonvidare hantering inom den offentliga sektorn - som del av socialatransfereringar in natura.6 Nivån har höjts jämfört med tidigare årsredovisningar beroende på att momsennumera påverkar produktionsvärdet i offentlig sektor. Momspåslaget innebär attvärdet på produktionen i staten 2002 har justerats upp med 22 miljarder kronor.7 Anledningen till att valts är att det är först från ochmed detta år som uppgifter på denna detaljnivå finns att tillgå i SCB:snationalräkenskaper.8 På grund av osäkerheten när det gäller gränsdragning mellan den högreutbildningen och grundforskningen redovisas här, i motsats till deinternationella rekommendationerna, förvaltningstjänsterna exkl. forskningen.9 räknades t.ex. Försvarsdepartementet till verksamhetsområdetförsvaret och till utbildning.10 Redovisning av osäkra fordringar.??Skr. 2002/03:101Skr. 2002/03:101Skr. 2002/03:1011011Skr. 2002/03:101Skr. 2002/03:1011819Skr. 2002/03:101Skr. 2002/03:1012425Skr. 2002/03:101Skr. 2002/03:1014647Skr. 2002/03:101Skr. 2002/03:1015051Skr. 2002/03:101Skr. 2002/03:10110099Skr. 2002/03:101Skr. 2002/03:101Skr. 2002/03:101106107Skr. 2002/03:101Skr. 2002/03:101118117Skr. 2002/03:101Skr. 2002/03:101122121Skr. 2002/03:101Skr. 2002/03:101124125Skr. 2002/03:101Skr. 2002/03:101132133Skr. 2002/03:101Skr. 2002/03:101142143Skr. 2002/03:101Skr. 2002/03:101158159Skr. 2002/03:101Skr.