prop · GQ03100 · 2003-04-15 00:00:00 — Regeringens förslag: Anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter minskas med . Regeringen bemyndigas att för anslaget 36:4 : Banhållning och sektors- uppgifter ingå ekonomiska förpliktelser som in- klusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 13 efter 2003. Regeringen får besluta om en låneram i Riks- gäldskontoret om högst 12 för för den första och den andra utbyggnadsetappen mellan Örnsköldsvik- respektive , för den tredje utbyggnadsetappen på delen Husum- samt för planeringsarbete för den återstående delen av den tredje utbyggnadsetap- pen . Anslaget 36:5 Ersättning till för kostnader i samband med utdelning från AB Swedcarrier, m.m. minskas med 8 000 000 kro- nor. Skälen för regeringens förslag: järn- vägsmuseum är en enhet inom affärsverket Sta- tens järnvägar. förvaltar den egen- dom och ansvarar för den verksamhet som inte fördes över till aktiebolag /2001 eller som därefter avvecklats eller förts över till myndigheter eller aktiebolag. Verksamheten är inriktad på att avveckla affärs- verkets nuvarande åtaganden. Regeringen avser att föra över huvudmannaskapet för från till Ban- För att täcka kostnader för bör anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter Finansiering sker genom att anslaget 36:5 Ersättning till för kostnader i samband med utdelning från AB Swedcarrier, m.m. som finansierar museet, minskas med motsvarande belopp. En minskning av anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter skall också göras med för att medverka till ett lägre utgiftstryck på statsbudgeten för inneva- rande år. Sammantaget skall anslaget 36:4 Ban- verket: Banhållning och sektorsuppgifter minskas med . kommer att träffa ett avtal med ett konsortium för utbyggnaden av tunnlar genom . Kostnaden för att färdigställa tunnlarna har beräknats till 4 . ram för be- ställningsbemyndiganden måste därför utökas. Regeringen anser att bemyndiganderamen bör utökas till 13 . Byggandet av mellan och är av väsentlig regionalpolitisk bety- delse. har lämnat regeringen bemyn- digande att godkänna ett avtal om byggandet av mellan staten, kommun, , kom- mun, kommun, och (prop.1997/98:62, bet. 1997/98TU:10, rskr.1997/98:266). För ändamålet har ett bolag, , bildats. kostnads- beräknades i avtalet till i prisnivå . Kostnaderna för ut- byggnaden har efter avtalets ingång beräknats bli högre i prisnivå ja- nuari 2001. Utbyggnaden skall finansieras ge- nom lån i som skall återbeta- las på högst . skall erlägga hyra för Botnia- banan till . När hyrestiden löpt ut skall överta till en kostnad av . En utförlig redogörelse för organisation, pla- nering och finansiering av har läm- nats i budgetpropositionen . Regeringen beslutade om tillåtlighet enligt för etapp 3, delen Hu- sumNordmaling. Regeringen har en låneram på 10 . Denna bör nu utvidgas så att den även täcker finansieringen för Botnia- banans etapp 3 på delen HusumNordmaling. Regeringen bör därför bemyndigas att låta Riks- gäldskontoret låna ut högst 12 050 000 000 kro- nor till för den första och andra utbyggnadsetappen mellan Örnsköldsvik- respektive , för den tredje utbyggnadsetappen på delen samt för planeringsarbete för den återstående delen av den tredje utbyggnads- etappen . 37:2 Upphandling av samhällsåtaganden I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 37:2 Upphandling av samhällsåtaganden minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 37:2 Upphandling av samhällsåtaganden minskas med för att finansiera ökade utgifter på det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjuk- vård och social omsorg uppförda anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade. 37:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet Något anslag för detta ändamål finns inte upp- fört i statsbudgeten . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 37:6 Ge- mensam radiokommunikation för skydd och sä- kerhet på anvisas. Skälen för regeringens förslag: I betänkandet Trygga medborgare säker kommunikation (SOU 2003:10) föreslås att ett nationellt kom- munikationssystem för skydd och säkerhet skall upphandlas. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom Regeringskans- liet. Regeringen avser att i budgetpropositionen återkomma med förslag till finansiering av uppbyggnaden av hela systemet. Följande sammanställning visar i allt väsentligt det förslag till finansiering som presenteras i ovan nämnda betänkande. För att ett upphandlingsförfarande skall kunna inledas behöver medel nu anvisas för detta ändamål. Regeringen anser därför att ett nytt ramanslag 37:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet bör föras upp på statsbudgeten med . Finansiering sker genom att anslag under andra utgiftsområden minskas. Tabell 7.2 Finansiering av nytt radiosystem fördelat på utgiftsområden och anslag i allt väsentligt enligt utredningens förslag 80+(35) Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter 37:2 Upphandling av samhällsåtaganden 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 219+(35) 7.2.19Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande att ingå ekono- miska förpliktelser har inte lämnats. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 42:4 Centrala för- söksdjursnämnden besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: Det successivt ökade anslaget till Centrala försöksdjursnämn- den för att främja utvecklingen av alternativa försöksdjursmetoder motiverar en sammanhål- len forskningsstrategi. För att förbättra förut- sättningarna att planera forskningsprojekten bör det vara möjligt att fatta beslut som medför ut- gifter för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 42:4 ingå ekono- miska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . I statsbudgeten bemyndigas regeringen att låta ha en kredit för EU-verksamhet i på högst 5 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ha tillgång till en kredit på myndighetens särskilda ränte- konto för EU-verksamhet i på högst 5 . Skälen för regeringens förslag: Kreditbeloppet bör anpassas för att möjliggöra utbetalning av EU-stöd, bl.a. arealbidrag, tills motsvarande in- betalning görs från EU. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 43:8 Finansiering sker genom att anslaget 25:1 lantbruksuni- versitet minskas med och ge- nom att anslaget 43:11 Fiskevård minskas med . Skälen för regeringens förslag: Enligt den ge- mensamma fiskeripolitiken skall fr.o.m. samtliga fartyg vara utrustade med satellitsändare för att möjliggöra satellitövervakning av fartygen. Fr.o.m. den 1 ja- nuari 2005 gäller detta även fartyg . bör tillföras medel för bearbetning och analys av materialet från satellitövervakning, för ökade kontrollkostnader och för vidareut- veckling av ett nytt datasystem. kommer även det befintliga datasystemet att ut- ökas för rapportering av in- och utträde ur fiske- zon till följd av de bestämmelser om uppföljning av fiskeansträngningen som ingår i EU:s beslut om återhämtningsplan för torsk- och kummelbestånden i , och . I syfte att främja det internationella samarbetet kring fiskeresursfrågor avses ett internationellt fiskesekretariat bildas. Ökade resurser behövs även för insatser inom kustfisket. Regeringen avser att återkomma till med närmare förslag till insatser inom kustfisket. För att möjliggöra dessa ökade insatser behö- ver anslaget 43:8 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 25:1 mins- kas med och genom att ansla- get 43:11 Fiskevård minskas med 5 000 000 kro- nor. 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas för att medverka till ett lägre utgifts- tryck på statsbudgeten . 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 000 000 kro- nor. Regeringens förslag: Anslaget 44:4 Stöd till jord- brukets rationalisering m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. minskas för att medverka till ett lägre utgiftstryck på statsbudgeten . Minskningen innebär att bidrag till omarronderingsprojekt av- bryts . 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser som medför utgifter på högst 187 000 000 kro- nor och högst . Regeringens förslag: Anslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. minskas med . Regeringen bemyndigas att för anslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämp- ningsmedel m.m. minskas för att medverka till ett lägre utgiftstryck på statsbudgeten för inneva- rande år. Minskningen sker dels genom en be- gränsning av återföringen av skatt dels genom en förskjutning av återbetalning. Jordbrukare kan få stöd för att upprätta växt- odlingsplaner. Stöden medför treåriga åtaganden, som beslutas . De årliga utgifterna för de cirka 30 000 växtodlingsplanerna har visat sig bli något högre än regeringen tidigare beräknat och den bemyndiganderam som erhållits har därmed blivit otillräcklig. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämp- ningsmedel m.m. ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst . 7.2.20 Utgiftsområde 24 Näringsliv I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 38:2 Näringslivsut- veckling m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. minskas för att med- verka till ett lägre utgiftstryck på statsbudgeten . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 38:14 Rymdverk- samhet minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 38:14 Rymdverksamhet minskas för att medverka till ett lägre utgiftstryck på statsbudgeten för inne- varande år. 38:20 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 39:3 Exportfräm- jande verksamhet minskas med 30 000 000 kro- nor. Skälen för regeringens förslag: Anslaget 39:3 Exportfrämjande verksamhet minskas för att medverka till ett lägre utgiftstryck på statsbud- geten . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 38:20 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. får även användas för betalning av räntekostnader förenade med ett kapitaltillskott till . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i propositionen Kapitaltillskott till (2002/03:64) föreslagit att ett villkorat kapi- taltillskott till skall finansieras med ett lån i . Räntebetalningarna för lånet bör belasta an- slaget 38:20 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. Där- med behöver ändamålet för anslaget vidgas så att det även får användas för att betala ränta på de lån som tas för att finansiera kapitaltillskottet till . Lånet avses omfinansieras med användning av den ordning för en förbättrad kapitalstruktur i statliga bolag som behandlas i det följande. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 39:6 Näringslivsut- veckling i minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 39:6 Näringslivsutveckling i minskas för att medverka till ett lägre utgiftstryck på statsbudgeten . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 40:3 Allmänna re- klamationsnämnden ökas med . Skälen för regeringens förslag: har ärendetillströmningen till Allmänna rekla- mationsnämnden () ökat vilket lett till att handläggningstiderna för ärenden har blivit allt- för långa. För att ge möjlighet att förkorta handläggningstiderna behövs mer resurser. slaget 40:3 bör därför ökas med . Finansiering sker genom en motsvarande minskning av det under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling uppförda anslaget 33:1 Allmänna re- gionalpolitiska åtgärder. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 9 041 000 kro- nor. Regeringens förslag: Anslaget 40:4 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har föreslagit en ändring i fastighetsmäklarlagen (1995:400) som innebär att hyresförmedlare skall registrera sig hos (prop. 2002/03:71). behöver ytterligare medel för de initiala kostna- der denna nya uppgift medför. behöver därför ökas med . Finansiering sker genom en minskning av det under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byg- gande uppförda anslaget 31:3 Statens bostadskre- ditnämnd: Förvaltningskostnader. En förbättrad kapitalstruktur i statliga bolag Regeringens förslag: I samband med en översyn av kapitalstrukturen i statligt ägda bolag skall ge- nom extra utdelningar 3 tillföras ett särskilt konto i för insatser i av staten hel- och delägda aktiebo- lag. godkännande för en kapitalinsats skall inhämtas. I undantagsfall, där beslut inte kan vänta, bemyndigas regeringen avseende mindre belopp att utan dröjsmål göra nödvän- diga kapitalinsatser. I dessa fall skall medgivande inhämtas i efterhand. Skälen för regeringens förslag: Staten äger, helt eller delvis, ett 60-tal bolag som vid utgången av 2001 hade ett eget kapital av 176 miljarder kro- nor. Någon regelrätt marknadsvärdering har inte gjorts men marknadsvärdet uppskattas till . Ägandet redovisas för riksda- gen i en redogörelse för företag med stat- ligt ägande (senast skr. 2001/02:120). Regeringen har stora möjligheter att på- verka storleken på de statliga bolagens utdel- ningar till statsbudgeten men den har begränsade möjligheter att återföra medel till bolagen när detta behövs. Detta begränsar ägarens hand- lingsmöjligheter på ett olämpligt sätt. En möjlig- het att sätta in medel i bolagen ger också bättre förutsättningar att justera bolagens finansiella struktur genom extra utdelningar. Regeringen har vid förvaltningen av företagen skäl att kräva en avkastning och en effektivitet som motsvarar vad privata företag uppnår. En privat företagsägare har möjlighet att fördela re- surser mellan olika företag. I vissa fall kan insat- ser krävas i företag som har ekonomiska pro- blem. Vidare har delägda företag ofta hembuds- avtal av olika slag som regeringen inte kan full- följa utan särskilt riksdagsbeslut. Sammantaget gör detta att statens företagsförvaltning hämmas till nackdel för företagens utveckling. För att staten skall kunna anpassa kapital- strukturen i de statliga bolagen behövs tillgång till visst kapital. Medlen skall finnas tillgängliga på ett särskilt räntebärande konto i Riksgälds- kontoret. Någon kreditmöjlighet skall inte vara knuten till kontot. I normalfallet skall godkännande för en kapitalinsats inhämtas innan den görs. Insatserna kan vara aktieägartillskott i olika former, lån eller avse andra av be- slutade ändamål. I undantagsfall, där beslut inte kan vänta, t.ex. under sommaruppe- håll, bemyndigas regeringen avseende mindre belopp att utan dröjsmål göra nödvändiga kapi- talinsatser. I dessa fall skall medgi- vande inhämtas i efterhand. Insatserna skall vara avsedda för att vidareut- veckla en väl fungerande verksamhet som kräver ytterligare kapital eller för att kunna utnyttja hembudsavtal som redan tecknats. EU:s regel- verk för stöd i enlighet med s.k. market inves- tor principle skall beaktas vid eventuella kapi- talinsatser. Bolagens finansiella styrka och uppdrag skall vara vägledande i bedömningen för hur stor extra utdelning som bolagen kan bära. En uppskatt- ning är att det är möjligt att genomföra engångs- utdelningar på utan att bolagens finansiella ställning skadas. Detta är medel som annars inte skulle betalats in genom årliga ordinarie aktieutdelningar utan som skulle legat kvar i bolagssfären. De extra utdelningarna förutses bli beslutade . Genom dessa åtgärder minskas kapitalbindningen, statens ka- pital kan användas mer effektivt och det statliga ägandet blir tydligare och ges bättre förutsätt- ningar. Omfinansiering av kapitaltillskott till Regeringens förslag: Den ordning för en förbätt- rad kapitalstruktur som föreslås i denna propo- sition får användas för att omfinansiera ett lån i avsett att finansiera ett kapi- taltillskott till . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i propositionen Kapitaltillskott till (prop. 2002/03:64) föreslagit att ett villkorat ka- pitaltillskott till skall finansieras med ett lån i . Regeringen föreslår i denna proposition att en översyn av kapitalstrukturen i statligt ägda bolag skall genomföras och att extra utdelningar skall tillföras ett särskilt konto i och kunna användas för insatser i av staten hel- och delägda bolag. Regeringen anser att det i propositionen Ka- pitaltillskott till (prop. 2002/03:64) omnämnda lånet i skall omfi- nansieras med användning av den nya ordningen för en förbättrad kapitalstruktur då denna lösning är mer ändamålsenlig. bör därför godkänna att av behåll- ningen på det särskilda kontot i Riksgäldskonto- ret högst får användas för att återbetala lånet till eller för att göra det avsedda kapitaltillskottet till Tera- com AB. Regeringens förslag: skall på kom- mersiella villkor även få möjlighet att utveckla och förädla fastigheter som inrättats för för- svarsindustrins behov för att senare sälja dessa. Bakgrund: I samband med ekonomiska vårproposition beslutades att ett aktiebolag skulle bildas för att utveckla försvarsfastigheter som avvecklades genom försvarsbeslut (prop. 1996/97:150, bet.1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Skälet till detta var bl.a. att det var viktigt att en professionell organisation för fas- tighetsutveckling gavs finansiell uthållighet och affärsmässiga incitament för utveckling av fas- tigheterna. Det bolag som bildades - - skulle i samarbete med kommuner och lo- kalt näringsliv utveckla och förädla fastigheterna för att slutligen sälja dessa på kommersiella vill- kor. I samband med ekonomiska vårpro- position beslutades att även skall ha möjlighet att på kommersiella villkor förvärva kommunala bostadshus för omvandling till fö- retagslokaler eller andra lämpliga ändamål för att sedan sälja dessa på kommersiella villkor (prop. 2001/02:100, bet. 2001/02:FiU20, rskr. 2001/02:336). Skälen för regeringens förslag: finns stor erfarenhet av att finna nya an- vändningar för lokaler som blivit överflödiga vid regementsnedläggningar och bolaget har stor kännedom om lokala förutsättningar för att utveckla fastigheter för ny kommersiell använd- ning. Regeringen anser mot denna bakgrund att bör ges möjlighet att på kommersi- ella villkor utnyttja denna erfarenhet för att även kunna utveckla och förädla fastigheter som in- rättats för försvarsindustrins behov och sedan sälja dessa på kommersiella villkor. Det ankom- mer på Vasallen och ledning att på affärsmässiga grunder avgöra vilka investeringar som bolaget bör göra. 7.2.21Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av höjningen av det under utgifts- område 22 Kommunikationer nya anslaget 37:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet minskas anslaget 48:2 Bidrag till sär- skilda insatser i vissa kommuner och landsting med . 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på 23 . Regeringens förslag: Anslaget 48:3 Statligt utjäm- ningsbidrag till kommuner och landsting ökas med 2 . Skälen för regeringen förslag: Det kommunala utjämningssystemet syftar till att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsätt- Detta sker genom en utjämning för skill- nader i skatteunderlag (inkomstutjämning) och för strukturellt betingade kostnadsskillnader (kostnadsutjämning). Utgifterna för utjäm- ningsbidraget belastar ett anslag. Inkomsterna från den utjämningsavgift kommuner och lands- ting betalar till staten redovisas på statsbudge- tens inkomstsida. Systemet är i princip självfi- nansierat och statsbudgetens saldo påverkas därmed inte. Storleken på utjämningsbidraget fastställs slutligt under budgetåret, varför avvikelser kan förekomma i förhållande till av beslu- tat anslag. Beräkningar av Statistiska centralby- rån avseende visar att omslut- ningen i utjämningen blir högre än vad som ingår i statsbudgeten . Orsaken är främst nominella ökningar av det kommunala skatteunderlaget. Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting skall därför ökas med 2 . Höjningen av utjämningsbidraget motiverar en lika stor beräkningsteknisk uppräkning av ut- giftstaket innevarande år. Under slutet av 1990- och förbättrades kommunernas och landstingens ekonomi som resurserna ökade. Den kommunala konsumtionen var 2002, mätt i fasta priser, högre än 1990 (exkl. läkemedel). En stark sysselsättningstillväxt och därmed stigande kommunala skatteintäkter samt statliga tillskott har bidragit till den positiva utvecklingen. Antalet kommuner och landsting med ett positivt resultat har successivt ökat . Medan kommunerna sammantaget har redovisat positiva resultat, har landstingen sammantaget redovisat negativa resultat. Uppgifter visar dock att färre kommuner och landsting kan redovisa ett positivt resultat. Under innevarande år och beräknas utrymmet för resursökningar i kommunsektorn bli något mindre jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . beräknas konsumtionen kunna öka med ca en halv procent . De satsningar på kommuner och landsting som tidigare aviserats ligger fast. De extra skatteintäkter som kommuner och landsting erhållit , den s.k. 200- kronan, föreslås i denna proposition betalas ut även 2004 (se vidare avsnitt 8.4). Det tillfälliga sysselsättningsstöd som infördes har förlängts till att gälla även (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:FiU3, rskr. 2002/03:87). Stödet består av två delar, ett generellt stöd och ett nyanställningsstöd. Det generella stödet utbetalades genom kreditering av respektive kommuns och landstings skattekonto. Stödet uppgick till , vilket är något mer än vad som preliminärt beräknades. kommer kommuner och landsting att kunna ansöka om nyanställ- ningsstöd samt generellt stöd . kan ansökan göras om nyanställningsstöd . Det generella stödet föreslås förstärkas med . Dessutom föreslås att den generella delen av det tillfälliga sysselsättningsstödet förlängs till 2004 med (se vidare avsnitt 8.5). Bidrag till följd av befolkningsminskning Kommuner med en befolkningsminskning som överstiger 2000 får 2003 och 2004 ett extra bidrag, utöver den kompensation som erhålls i det kommunala utjämningssystemet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:FiU3, rskr. 2001/02:131). Sammanlagt utbetalas till berörda kommuner. Åren 200104 utgår även ett bidrag till landsting med kraftig befolkningsminskning. Bidraget utgår med per invånare för varje procentenhet som befolkningsminskningen överstiger . Bidraget uppgår till 2003. Samverkan mellan kommuner och landsting