prop · GQ031d8 · 2003-01-01 00:00:00 — Det övriga utvecklingssamarbetet i regionen är huvudsakligen inriktat på . Framför allt är det som har tilldragit sig omvärldens uppmärksamhet politiskt. Den interna väpnade konflikten har trappats upp. Att få till stånd en fungerande fredsprocess har blivit en internationell politisk angelägenhet som avser att stödja i ökande grad. Detta skall ske genom att främja förebyggande av konflikter, respekt för mänskliga rättigheter, internationell humanitär rätt och stärkandet av det civila samhället. Insatserna för att främja en fortsatt konsolidering fortsätter i där stöder den som upprättades . Mandatet består av att dokumentera de brott mot mänskliga rättigheter som begicks av både staten och terroristorganisationer . Kommissionen ska också ta initiativ till att befästa freden i landet och främja samexistens mellan olika sociala grupper. I regionstrategin för och , antagen 2001, sker en koncentration på , och . Landprogram som är föremål för samarbetsavtal med regeringarna utarbetas och ges även en lokal förankring i linje med Stockholmsdeklarationen , grunden till det nu avvecklade Mitch-stödet. Efter de presidentval som hållits i , och finns det skäl att hoppas på mer regionalt samarbete och I har den nye presidenten gjort ökad öppenhet till sin huvudfråga och visat prov på en vilja att motarbeta politiseringen av rättsväsendet. Den fortsatta politiska utvecklingen i landet kommer att påverka det framtida utvecklingssamarbetet. Även i har korruptionsfrågorna varit centrala vid president- och kongressvalen , val med högt valdeltagande och relativ stabilitet. Den fortsatta demokratiseringsprocessen motiverar för svensk del nya långsiktiga åtaganden med inriktning på bl.a. lokal utveckling och demokratisering av offentliga institutioner. I oroar den nuvarande regeringens bristande förmåga och vilja att driva fredsprocessen vidare. Allmänna val hålls . Den fortsatta politiska utvecklingen kan komma att påverka utvecklingssamarbete som styrs av de prioriteringar som lades fast i fredsavtalen. I är utvecklingssamarbetet främst inriktat på insatser till stöd för demokrati och mänskliga rättigheter i och samt på tekniskt samarbete i och . Demokrati och mänskliga rättigheter i Den demokratiska utvecklingen i fortsätter att visa prov på såväl positiva landvinningar som påfrestningar. Styrelseskicken är i många fall bristfälliga där parlamentet har begränsat inflytande över den i det närmaste fullkomliga presidentmakten. De ekonomiska reformprogrammen har i vissa fall undergrävt förtroendet för politikerna och de traditionella partierna. Urbefolkningarna i , Chiapasregionen i södra , och är särskilt drabbade vad gäller diskriminering i samhället och bristande respekt för mänskliga rättigheter. I är det först efter fredsavtalen i 1992 och i som förutsättningar funnits för en omfattande demokratiseringsprocess. görs i samtliga länder ansträngningar för att konsolidera freden och demokratin genom bl.a. en ökad civil kontroll över militären, ett allmänt stärkande av rättsväsendet och ökat medborgerligt inflytande I och , samt även i , har nya folkvalda presidenter med stärkt demokrati högt på sina dagordningar svurits in under ordnade former . Den ekonomiska situationen framförallt i , och återspeglas dock alltjämt i statens otillräckliga ansvarstagande och därmed i svårigheterna att leva upp till de internationella åtaganden vad gäller mänskliga rättigheter. Människorättsaktivister utsätts ständigt för hot och attacker. I har en orolig omvärld sett situationen försämras . En liknande problematik gör sig gällande även i flera karibiska stater, i synnerhet i , men även i och . Trots att det demokratiska styrelseskicket i många fall är någorlunda stabilt, lämnar MR- situationen en hel del övrigt att önska. I utsätts förespråkare för yttrande- och föreningsfrihet för fortsatt förtryck. och det internationella samfundet ser en fortsatt politisk dialog som ett medel att söka påverka utvecklingen i rätt riktning. och EU vänder sig emot den amerikanska embargopolitiken, som motverkar sitt uttalade syfte. Ett positivt inslag i regionen är att har visat prov på en omfattande demokratisering, en allt större medvetenhet om mänskliga rättigheter och vikten av en reformering av rättssystemet. Även fortsätter på sin väg mot ett demokratiskt samhälle och har , som andra land i efter , knutits närmare i och med det mycket ambitiösa associationsavtal som slutits mellan och . I finns dock flera länder där straffrihet och övergrepp ofta med politiska förtecken utgör de största hoten mot en demokratisk utveckling och ett etablerande av rättsstaten. I den andinska regionen märks framförallt den väpnade konflikten i där , 20 personer i genomsnitt dödats genom det sociopolitiska våldet. Över 3000 kidnappningar har skett, 375 000 personer har blivit flyktingar i sitt eget land och över 200 fackföreningsledare har dödats. Narkotikan är starkt sammanvävd med den interna väpnade konflikten i , som har degenererat alltmer och också kommit att vävas samman med narkotikaintressen. De tre väpnade illegala grupperna, särskilt och paramilitären men även är 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 involverade i flera led av narkotikahanteringen. En fredlig lösning av konflikten är det främsta sättet att bekämpa narkotikabrottsligheten, som har många länkar mellan och . står för 70 av världens kokainproduktion. Större delen av denna går till men i ökande utsträckning också till . Situationen i har karaktäriserats av en tilltagande instabilitet som kulminerade med den misslyckade statskuppen . Den starka polariseringen och sociala oron består emellertid. Vad gäller sätts förhoppningar om en fortsatt konsolidering av demokratin, ökad respekt för mänskliga rättigheter och förbättrade levnadsvillkor för befolkningen. I den s.k. Sydkonen, som omfattar , , och , har uppmärksamheten fokuserats på den dramatiska utvecklingen i , som befinner sig i sin kanske svåraste kris . Redan före devalvering och betalningsinställelser var känt för sina stora inkomstklyftor, men beräknas nästan hälften av befolkningen leva i fattigdom. Den argentinska krisen är emellertid även en politisk och etisk förtroendekris. är en av världens största demokratier men inkomstklyftorna i hör också till de största i världen. ekonomiska förutsättningar har emellertid förändrats i positiv riktning och ett omfattande ekonomiskt reformprogram har genomförts. brottas dock med extrem fattigdom, brutalt polisvåld och svåra förhållanden i många av landets överfyllda fängelser. är västra inte drabbat av någon öppen väpnad konflikt. En positiv tendens som för regionens länder mot stabilisering, regionalt samarbete och europeisk integration kan noteras. Risken för förnyad väpnad konflikt har minskat avsevärt, men kan inte uteslutas. Etniska spänningar kvarstår på flera håll i regionen och kan leda till nya konflikter. politik, i linje med EU:s, syftar till att stödja den positiva trenden med utveckling mot 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 fungerande europeiska demokratier och ett fungerande rättssamhälle som nya kriser skall förebyggas genom att motarbeta de negativa tendenserna. Det svenska utvecklingssamarbetet med västra bidrar till att stärka demokrati, en fungerande rättsstat och marknadsekonomi samt till att bekämpa fattigdomen i regionen. Övergripande styrs det svenska stödet av den så kallade stabiliserings- och associeringsprocessen (SAP), som utgör EU:s främsta instrument för att föra länderna i regionen in i ett närmare samarbete med EU. På detta sätt kompletterar de svenska insatserna EU:s. genomför omfattande insatser i samtliga länder i västra : , , inklusive Kosovo, och . De svenska insatserna präglas av flexibilitet och har en regional ansats med inriktning på mänskliga rättigheter och demokrati, institutionsuppbyggnad samt återuppbyggnadsinsatser. Den framtida inriktningen styrs nu mot mer långsiktiga insatser riktade mot uppbyggnad av förvaltning och institutioner samt hållbar utveckling och EU-anpassning inom centrala sektorer, snarare än återuppbyggnad och humanitära insatser. Dock fortsätter med stöd till återuppbyggnad av hus i krigsdrabbade områden och till småföretagare att återetablera sig, som ett led i stödet till den viktiga återvändandeprocessen, i särskilt drabbade områden i regionen. Vidare kommer regionala insatser mot människohandel att prioriteras och den grundläggande inriktningen för mänskliga rättigheter och demokrati att bestå. Även miljöinsatser är en viktig del av återuppbyggnadsarbetet i hela området och innehåller också element av långsiktig karaktär, såsom institutionsuppbyggnad. I linje med den regionala och flexibla ansats har i sitt utvecklingssamarbete med västra kvarstår vårt aktiva engagemang i för Sydöstra . har landstrategier för samtliga länder i regionen, inklusive riktlinjer för Kosovo. Strategierna lägger fast övergripande mål samt områden som skall prioriteras i det svenska utvecklingssamarbetet. Ett arbete med att revidera dessa strategier pågår. För gäller den befintliga landstrategin fram . strategi har förvaltning, mänskliga rättigheter och demokrati, näringsliv och landsbygdsutveckling samt hälsa och miljö identifierats som prioriterade sektorer. steg stödet markant till jämfört med tidigare. För samarbetet med kommer en ny landstrategi att gälla . har gjort stora insatser i landet och är en av de största bilaterala givarna, inte minst vad gäller stöd till återvändande flyktingar, inklusive återuppbyggnad av bostäder. Stödet är också inriktat mot förvaltning, mänskliga rättigheter och demokrati, näringsliv, hälsovård samt medier och kultur. ambition är att bibehålla en hög profil i . I takt med att förutsättningarna i landet förbättras omdirigeras det svenska stödet till insatser för uppbyggnad av institutioner, både lokalt och centralt. Samarbetet med utökades snabbt efter den tidigare presidenten fall . Landstrategin för gäller och betonar mänskliga rättigheter och demokrati, förvaltning och näringsliv. Dessutom har gjort stora insatser för att lindra humanitära problem samt byggt upp infrastruktur och bistått landsbygdsutvecklingen. Som i fallet med andra delar på västra påbörjas en omdirigering av stödet till fler insatser för stöd till institutionsbyggande och näringsliv. För (FRJ)Kosovo har en separat strategi antagits för de svenska insatserna. Den nya strategin för (FRJ)Kosovo antas . I den nya strategin har bland annat stödet till institutionsuppbyggnad och nödvändiga institutioner för näringslivsutveckling lyfts fram. Insatserna att stödja återuppbyggnad av hus och infrastruktur avses däremot minska. En ny landstrategi för samarbetet med börjar gälla . Den övergripande ambitionen är att bidra till förbättrade relationer mellan landets olika etniska grupper. Lokal och central förvaltning är en av huvudsektorerna i samarbetet med . Prioriterade sektorer är även mänskliga rättigheter och demokrati, näringsliv och miljö. ökade det svenska stödet betydligt i omfattning. Det svenska biståndet har, sedan fredsavtalet i , koordinerats med det internationella samfundets ansträngningar att stötta parterna i genomförandet av avtalet. Även samarbetet med ökade till följd av den positiva politiska utvecklingen i landet. Denna utveckling har fortsatt och det svenska stödet har som huvudsaklig inriktning att understödja vägen mot europeisk integration genom bland annat institutionsutveckling, fortsatta insatser vad gäller mänskliga rättigheter och demokrati samt stöd till flyktingåtervändande. En ny strategi för samarbetet med kommer att utarbetas till . Demokrati och mänskliga rättigheter på västra I och med regimskiftena i och förbättrades demokratin och respekten för mänskliga rättigheter i området, inte minst i fråga om yttrande- och tryckfriheten. Dessa framsteg har fortsatt sedan regimskiftena men det återstår mycket arbete och problemen är många. finns brister i rättssäkerheten till följd av korruption och politiserat rättsväsende. Diskriminering av minoriteter är ett alltjämt närvarande problem. Dessutom är västra ett av de områden där människohandel är vanligt förekommande och kräver akuta åtgärder. Länderna i området är på rätt väg vad gäller mänskliga rättigheter och demokrati och bättre förutsättningar finns nu i och med att samtliga länder har demokratiska regeringar. Stora brister finns dock fortfarande, vilka kräver att respektive regering beslutsamt genomför en rad genomgripande åtgärder för att förbättra situationen. samt länderna i Södra (, , ) och (, , , , ) har sedan självständigheten drabbats hårt av ekonomisk tillbakagång. Flera av länderna har dock en stor utvecklingspotential särskilt vad gäller energitillgångar, och en långsam återhämtning sker. I bedrivs stödinsatser i form av ett långsiktigt utvecklingssamarbete med fortsatt tonvikt på samarbetet inom det särskilda OSS- programmet. Stödet till den sociala infrastrukturen fortsätter. Det bedrivs dels i form av 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 kompetenshöjning inom barn- och äldreomsorg och dels i form av stöd till policyutveckling. Likaså fortsätter stödet till insatser mot handel med människor, speciellt kvinnor och barn. För att främja den ekonomiska utvecklingen fortsätter projekten inom lantmäteri, effektivare energianvändning, arbetsmarknad och skuldhantering. Insatser inom hälsovård har påbörjats och insatser inom jordbruk planeras. I Södra och har stödinsatserna, som tidigare i huvudsak var av humanitärt slag, ändrat karaktär och övergått i ett mer långsiktigt utvecklingssamarbete. Länderna i Södra ges tekniskt bistånd huvudsakligen i form av kunskapsöverföring inom mänskliga rättigheter, demokratisering, offentlig förvaltning, naturbruk och miljö samt den sociala sektorn. Insatserna koncentreras till . Stödet till är begränsat och stödet till består endast av enstaka insatser. I inriktas insatserna på stöd till de demokratiska och ekonomiska reformprocesserna, inklusive MR-relaterade insatser. I genomförs ett bredare samarbete som omfattar landreform, sociala insatser för utsatta barn, jämställdhet, massmediautbildning samt stöd till det civila samhället. I fokuseras insatserna på jämställdhet och i viss utsträckning på lokalt självstyre. Samverkan mot människohandel är relevant för flera länder. Insatserna för att lindra hälsokonsekvenserna av Aralsjökatastrofen står i fortsatt fokus och berör huvudsakligen . Vissa insatser görs också i . Vattenfrågorna i regionen kräver gränsöverskridande lösningar med internationell medverkan. Nödvändigheten av att skapa demokratiska och marknadsekonomiska strukturer i de olika länderna bör fortsatt stå i centrum för de svenska insatserna liksom att upprätthålla respekten för mänskliga rättigheter. Frågor inom miljöområdet och den sociala sektorn bör också fortsatt prioriteras liksom jämställdhetsfrågor. Pågående utbyte och samarbete inom kultur samt utbildning och forskning bör fortsätta. Samarbetsprojekt av regional karaktär bör eftersträvas. För har en landstrategi antagits. För Södra och pågår utarbetandet av regionstrategier. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Demokrati och mänskliga rättigheter i Södra , och Läget i Södra (, , ) präglas av regionens olösta konflikter (Abchasien, Nagorno- Karabach, ). Vapenvila råder visserligen men fredsavtal saknas och läget vad gäller MR i dessa områden är utom kontroll för respektive . I samtliga tre länder råder brist på respekt för de mänskliga rättigheterna, trots myndigheterna uttalande om motsatsen och det faktum att länderna är medlemmar i . Ländernas politiska system kännetecknas av starka presidentmakter där parlamenten har relativt begränsat inflytande och partisystemen är svagt utvecklade. Korruptionen är omfattande och rättssäkerheten undermålig, polisbrutalitet förekommer och domstolarna utsätts för politiska påtryckningar. De val som hållits i länderna har efter hand blivit bättre, även om de enligt varit långt ifrån bra. Valen i har dock starkt kritiserats av . Polisövergrepp förekommer liksom trakasserier av press och journalister. De fem länderna i (, , , , ) karaktäriseras av starka presidentämbeten med begränsat inflytande för parlament och outvecklade partisystem. Vad gäller mediasituationen finns relativt oberoende medier i och , men där har såväl tidningar som TV och enskilda journalister efter hand blivit varse ett hårdnande klimat med trakasserier av myndigheter och våld mot journalister. I , och är censuren sträng. Journalister och oppositionella trakasseras och, speciellt i , hindras de från utländska kontakter. MR-läget är också speciellt bekymmersamt i , och . I det krigsdrabbade är levnadsförhållandena svåra fattigdomen djup och utbredd. Respekten för mänskliga rättigheter har stora brister, men säkerhetssituationen har förbättrats. Utvecklingen i landet bedöms ha avsevärd betydelse för stabiliteten i hela regionen. Vad gäller har några genomgripande reformer ännu inte genomförts. Presidenten har oinskränkt makt och all opposition har tvingats utomlands. Polisbrutalitet är vanligt förekommande liksom trakasserier av religiösa grupperingar. I har MR-situationen, mot bakgrund av intrång av islamiska rebeller, hårdnat. Oppositionella och religiösa grupperingar trakasseras och polisbrutalitet är vanligt förekommande. , fattigaste land, befinner sig ännu endast i början av demokratiseringsarbetet. Trots detta är MR-läget allmänt sett mindre bekymmersamt än i Södra eller . Författningen försäkrar rättigheter baserade på FN:s deklaration om mänskliga rättigheter och det moldaviska parlamentet har beslutat om att utarbeta en nationell handlingsplan för mänskliga rättigheter, i enlighet med . De MR- problem som fortfarande rapporteras från rör främst diskriminering och politiska övergrepp. Korruptionen är utbredd på alla samhällsnivåer. Förhållandena i fängelserna är fortfarande svåra och frihetsberövade får ofta vänta mycket länge på rättegång. Dessa problem är särskilt allvarliga i utbrytarrepubliken . Även kvinnornas situation är generellt sett mycket svår. I lagstiftningen saknas fortfarande förbud eller sanktioner mot diskriminering av kvinnor. Handeln med kvinnor och barn (trafficking) är ett allvarligt och påtagligt problem i landet. Omfattande internationella ligor bedriver denna verksamhet, där även är destinationsland. Stora informationskampanjer har genomförts för att öka medvetenheten om problemet. Kvinnor är kraftigt underrepresenterade i politik och näringsliv. Kandidatlandet befinner sig i en osäker ekonomisk och politisk situation. Regeringskoalitionen under premiärminister har fallit samman och nyval kommer att äga rum . ansträngningar att anpassa sig till EU är kontroversiella och förtroendet för det politiska etablissemanget svagt. Den ekonomiska situationen är bräcklig även om man, med omfattande stöd från IMF, har klarat sig ur förra årets ekonomiska kriser och lyckas följa IMF-programmet. Det turkiska parlamentet har antagit tre lagstiftningspaket med reformer som ett led i anpassningen till EU. Reformerna är ett steg i rätt riktning men fortfarande råder brister vad gäller respekten för de grundläggande mänskliga rättigheterna. Sida har inkommit med förslag till landstrategi för . Den övergripande målsättningen med de svenska insatserna är att underlätta EU-anpassning. Det svenska centret vid generalkonsulatet i syftar till att stödja strävan mot ett medlemskap i . Demokrati och mänskliga rättigheter i Allvarliga kränkningar mot de mänskliga rättigheterna och brister i demokratin förekommer i . uppfyller inte de politiska Köpenhamnskriterierna för medlemskap i och har därför inte kunnat inleda medlemskapsförhandlingar. Genomförandet av de politiska reformerna går långsamt och bakslag förekommer. Det senaste reformpaket som det turkiska parlamentet antog innebär dock en rad genomgripande förändringar dödsstraffet avskaffas i fredstid och radio- och TV-sändningar liksom privat undervisning i kurdiska kommer att tillåtas. Författare, journalister, media bemöts dock alltjämt av allvarliga begränsningar i yttrande- och åsiktsfriheten. Tortyr förekommer fortfarande. Det pågår rättsliga processer mot de studenter som demonstrerade för användande av sitt modersmål i utbildningen. En rättslig process för uppvigling av religiös extremism har inletts mot , ledare för ett pro-islamistiskt parti. har redan dömts för yttrandefrihetsbrott och måste avträda sin post som partiledare . Det kurdiska partiet riskerar att förbjudas på grund av anklagelser om samröre med terrorism (PKK). Europarlamentet närvarade vid rättegången och uttryckte sin oro för en eventuell stängning av partiet. Från anslagsposten Övrigt finansieras gäststipendie- och utbytesverksamhet genom , stöd till vissa organisationer, utredningar, i , centret i och kapitaltillskott till . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.9 1.3 Övrigt Verksamheten omfattar person- och erfarenhetsutbyte med utvecklingsländer samt gäststipendieprogram för studier på avancerad akademisk nivå och forskning i för personer från utvecklingsländer. I takt med att universitet och högskolor utvecklat engelskspråkiga program har ansökningarna till dessa ökat kraftigt. För att i ökad utsträckning kunna tillgodose efterfrågan på gäststipendier beräknas en mindre ökning av anvisade medel till . Från delposten finansieras utredningar, uppföljningar, konferenser, seminarier och information m.m. Hit hör även EGDI, Expertgruppen för utvecklingsfrågor (on Development Issues), som utför forskningsstudier i syfte att bidra till ökad förståelse av olika utvecklingsproblem och till utformningen av ett effektivt internationellt utvecklingssamarbete. Från delposten utgår stöd till den nordiskt samfinansierade verksamheten vid , bidrag till stiftelsen och () för kostnader för elever från utvecklingsländer samt bidrag till FN:s speciella grupp för informations- och kommunikationsteknologi (UN ICT Task Force). 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Institutet, som invigdes , har som målsättning att inom ramen för internationellt utvecklingssamarbete utgöra en mötesplats för att främja ökande kontakter mellan och länder i och samt att vara ett forum för dialog i frågor av ömsesidigt intresse mellan och dessa länder. Sedan starten har institutet genomfört ett antal konferenser och seminarier samt gästföreläsningar, utställningar och teater- och musikföreställningar. har ett ökande antal forskare, studenter och översättare utnyttjat möjligheten till arbetsvistelser vid institutet. presenterades utredningen svenskt center i (Ds 2001:4). Regeringen beslöt att inleda en verksamhet i syfte att främja kontakterna mellan och samt stödja strävan mot ett medlemskap i . Centrets verksamhet ryms inom målsättningen för det internationella utvecklingssamarbetet. Verksamheten som startade omfattar huvudsakligen seminarier och dialogmöten om frågor som bl.a. berör EU-kandidatur. bidrar till utveckling av bärkraftiga företag i och länder i genom riskkapitalsatsningar i form av aktier eller lån, främst i samverkan med svenskt näringsliv i s.k. joint . har också i växande grad gått in i riskkapital- och investeringsfonder, särskilt i söder om . har moderbolaget gjort 16 investeringar om totalt . har emellertid det bokförda portföljvärdet, inklusive garantiutfästelser i moderbolaget minskat. gjorde en vinst på . Vinsten kan främst härledas till flera lyckosamma avyttringar så som t.ex. airBaltic, där innehavet såldes till SAS. beslutade styrelsen att moderbolaget som arbetat med att erbjuda projektfinansierade tjänster i och i och dotterbolaget som bildades i syfte att bygga upp väl fungerande finansiella marknader i de tre baltiska länderna genom att tillföra riskkapital, skulle fusionernas till ett bolag. Det nya bolaget tillförs från ägaren och dotterbolaget för insatser i . tillsattes som styrelseordföranden och ersatte då . Nedan redovisas hur regeringen och Sida arbetar för att uppnå målen för svenskt utvecklingssamarbete. Övergripande mål: Höja de fattiga folkens levnadsnivå