prop · GQ031d23 · 2003-01-01 00:00:00 — Arbetet med att på en sådan grund få fram ny teknik för nya energisystem och uppnå bred acceptans för den nya tekniken är en tidskrävande process som ställer höga krav inte bara på insatsernas kvalitet och relevans, utan även på t.ex. information och resultatspridning. Genombrott nås inte i stora steg i ett kort perspektiv utan snarare i långsiktig följd av små successiva steg. Mot bakgrund av den samlade redovisningen gör regeringen bedömningen att insatserna för ett långsiktigt uthålligt energisystem har goda förutsättningar att uppnå de formulerade målen. De metoder som utvecklat för att prognostisera teknisk och kommersiell mognad inom sexton olika utvecklingsområden, samt för att redovisa och följa upp åtgärderna inom det långsiktiga programmet, lägger enligt regeringens bedömning grunden för en objektiv prioritering mellan olika typer av åtgärder och områden i linje med den av utarbetade långsiktiga strategin. Mot denna bakgrund riktas verksamheten mot prioriterade områden som är av intresse för svenskt näringsliv och för det svenska energisystemet. Verksamheten synes väl avpassad för att öka kunskapen om de vetenskapliga grunderna samt för att främja utvecklingen av ny energiteknik och bidra till ökad användning av renare och effektivare energiteknik. Verksamheten bidrar också till att bygga upp vetenskaplig och teknisk kompetens inom universiteten, högskolorna och i näringslivet genom bl.a. forskarutbildning och genom att främja samverkan mellan högskolan och näringslivet. Med stöd i genomförda oberoende utvärderingar av stödet till forskning och utveckling med avseende på såväl kvalitet som relevans gör regeringen bedömningen att forskningens inomvetenskapliga kvalitet och insatsernas relevans är tillfredsställande. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att verksamheten har goda förutsättningar att bedrivas ändamålsenligt. Vidare kommer den utredning som initierades att redovisa förslag till riktlinjer för det långsiktiga energipolitiska programmet inför den planeringsperiod som inleds . Regeringen avser att återkomma med ett förslag 2004 om utformningen av en fortsättning på det långsiktiga energipolitiska programmet. Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser och insatser har gett betydelsefulla erfarenheter av projektverksamhet i andra länder med syfte att minska klimatpåverkande utsläpp. De har bidragit till kostnadseffektiva reduktioner av utsläpp och i praktiken visat att det finns samhällsekonomiska vinster med internationellt samarbete mot klimatpåverkan. Totalt beräknas projekt leda till en utsläppsminskning med under projektens totala livslängd (upp till ) varav knappt reducerats till och Programmet har haft flera positiva effekter för mottagarländerna. Projekten har bidragit till en renare närmiljö genom minskade utsläpp av svaveldioxid, kväveföreningar och sot. De har även resulterat i en bättre värmeförsörjning i mottagarländerna. Insatserna har även bidragit till en positiv inställning till miljöinriktad energipolitik i mottagarländerna och uppbyggnaden av en inhemsk marknad för energiprodukter. Vidare har programmet medfört att långsiktigt samarbete i många fall etablerats mellan svenska företag och företag i värdländerna. Regeringen kan dock konstatera att genomförandetakten för de energipolitiskt motiverade internationella klimatåtgärderna har varit lägre än vad som inledningsvis förutsattes. Den oklarhet som fortfarande återstår kring det internationella regelverket för projektredovisning samt för beräkningen och tillgodoräknandet av åstadkomna utsläppsminskningar har fördröjt projektens genomförande. Mellanstatliga avtal för att säkerställa möjligheten att fastställa och överföra tillgodohavanden för motsvarande de utsläppsminskningar som projekten ger upphov till tar tid att förhandla och uppnå. Därtill saknas i de flesta fall kapacitet och administrativa resurser i mottagarländerna att fastlägga regler, ingå avtal och genomföra projekten i önskvärd takt. Tålmodigt förhandlings- och utvecklingsarbete är en förutsättning för att internationellt samarbete i dessa former skall bli tillräckligt omfattande. Den jämfört med många andra industriländer långtgående minskning av utsläppen av koldioxid som åstadkommit under innebär att marginalkostnaderna för ytterligare begränsning av koldioxid är högre än för många andra industriländer. Användning av Kyotoprotokollets flexibla mekanismer kan minska kostnaderna för åtaganden betydligt. Kostnadseffektivitet är ett viktigt kriterium för svensk klimatpolitik, såväl nationellt som internationellt och här kan mekanismerna, utöver insatser inom landet spela en roll. Marrakeshöverenskommelsen och den pågående ratifikationsprocessen kan förväntas leda till att protokollet snart träder i kraft. Regelverket ger särskilt prioritet åt insatser i utvecklingsländer. Myndighetens insatser i sådana länder kan därför planeras öka något. Betänkandena Förslag till svensk klimatstrategi 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 (SOU 2000:23) och Utredningen om möjligheterna att utnyttja Kyotoprotokollets flexibla mekanismer i (SOU 2000:45) har pekat på behovet av ytterligare förberedelser för en svensk tillämpning av Kyotoprotokollets flexibla mekanismer. Utredningarna har även betonat vikten av att driver på i denna fråga. Regeringen har därför tillkallat en delegation med sådan uppgift (dir. 2001:56). Delegationen kommer att lämna delbetänkande före och avsluta sitt arbete vid utgången av 2004. Regeringen avser att ha ett svenskt system för handel med utsläppsrätter på plats . EGkom- missionens förslag till direktiv om handel med utsläppsrätter där ett handelssystem föreslås starta visar på vikten av detta arbete och av tidiga förberedelser. bör ytterligare stärka strävandena att utveckla metoder som tillgodoser kraven på att mekanismerna blir kostnadseffektiva och ger additionella utsläppsminskningar, samt söka genomföra projekt inom ramen för Kyotoprotokollets s.k. mekanism för en ren utveckling inom ramen för det befintliga anslaget för energipolitiskt motiverade internationella insatser. Regeringen bedömer att arbetet med att utveckla Kyotoprotokollets flexibla mekanismer bör stärkas. Därvid bör konsekvenserna av regelverkets utveckling för planering och genomförande av projekt särskilt beaktas. skall aktivt förbereda och bearbeta förslag till nya projekt samt ta fram underlag för att ingå bilaterala avtal för klimatprojekt och genomföra dessa projekt. I detta samarbete är utvecklingen i mottagarländerna, främst i , och den institutionella kapaciteten, i dessa länder, avgörande för möjligheterna att genomföra trovärdiga och effektiva projekt och avtal om kreditering. Utvecklingen av utsläppshandelssystem inom EU och det initiativ som tagits av Östersjöstaterna har en stor betydelse i detta sammanhang. De nordiska länderna har en pådrivande roll i strävandena att lämna förslag om att göra till försöksområde för internationellt klimatsamarbete på energiområdet. Nordiska ministerrådets beslut att etablera en gemensam investeringsfond utgör ett väsentligt bidrag till denna process. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 kostnader för uppföljning och utvärdering av de 7.1.135:1 : energipolitiska programmen genom de s.k. pro- 1Varav på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 131 150 tkr prisnivå. Anslaget är avsett att finansiera förvaltningskostnader. I dessa kostnader ingår även nätmyndighetens verksamhet. Myndighetens beredskapsverksamhet redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt bered- skap mot sårbarhet. lägre än 2000. Uppbyggnadskostnaderna för utlokaliseringen av myndigheten, vilken skedde , har successivt minskat och förklarar även minskningen . kompenserades med med anledning av slutjustering av statliga avtalsförsäkringar och med för myndighetens arbete med miljömålet frisk luft i tilläggsbudget 2 (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU11, rskr. 2001/02:30). Myndigheten beräknar att förvaltningskostnaderna kommer att uppgå till . gramanknutna kostnaderna, som belastar anslagen för de olika åtgärderna inom det energipolitiska programmet. De kraftigaste ökningarna av de programanknutna kostnaderna utgörs dels av de internationella klimatinsatserna på energiområdet, dels av kostnaderna för uppbyggnad av elcertifikatsystemet. Belastningen på förvaltningsanslagen har fortsatt att minska medan de programanknutna kostnaderna har ökat. Förutom de nedan angivna kostnaderna tillkommer de programanknutna kostnaderna som avser Delegationen för Energiförsörjning i om . Tabell 7.2 Utvecklingen av de samlade förvaltningskostnaderna anslag (35:1/A2) Budget för avgiftsbelagd verksamhet tar in offentligrättsliga avgifter i form av expeditions- och ansökningsavgifter, som avser kostnader för handläggning av ansökningar dels om rörledningskoncessioner, dels om inkopplingsavgift för allmänna värmesystem. Myndigheten disponerar inte dessa avgifter. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 heten sin offentligrättsliga avgift enligt förordningen (2000:672) om naturgasavgift, liksom sina intäkter för analysverksamheten. Tillsynen enligt naturgaslagen (2000:599) påbörjades och verksamheten är ännu under uppbyggnad. Den första årliga rapporteringen från naturgasföretagen erhålls , vilken ligger till grund för tillsynsverksamheten. Regeringen bedömer att har förvaltat sin verksamhet på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen konstaterar att omfattningen av de programanknutna kostnaderna har fortsatt att öka. Regeringen bedömer emellertid att denna kostnadsutveckling är rimlig med tanke på att utgifterna för verksamheten ökat i motsvarande omfattning . Regeringen har uppdragit åt Statskontoret att genomföra en verksamhetsöversyn med anledning av energipolitiska beslut (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317), försvarspolitiska beslut (prop. 2001/02:158, bet. 2001/02:FöU10, rskr. 2001/02:261), erfarenheterna från avregleringen av energimarknaderna samt förändrade förutsättningar för myndighetens verksamhet med anledning av medlemskap i den Europeiska Unionen. Regeringen föreslår att myndighetens förvaltningsanslag ökas med med anledning av de nya uppgifter myndigheten tilldelas till följd av energipolitiska beslut . Den kommande introduktionen av elcertifikatsystemet, förstärkta samlade ansvar för elmarknaden och tillhandahållande av resurser till Konsumenternas Elrådgivningsbyrås förfogande samt utökade uppgifter på energieffektiviseringsområdet innebär att utökade förvaltningsresurser behövs för att fullgöra dessa uppgifter. Därutöver har anslagsnivån justerats ned med 2003 i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . beräknas behovet till . Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen i frågorna om verksamhet och resursbehov med anledning av regeringens uppdrag till Statskontoret samt energipolitiska beslut . Tabell 7.5 Härledning av anslagsnivån för 35:1 : Förvaltningskostnader 2003 2004 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 7.1.235:2 Insatser för effektivare energianvändning1 Anslaget avser bidrag för energirådgivning, utbildning av och information till energirådgivare samt stöd till regionala energikontor. Anslaget avser även insatser för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg och metoder samt utbildning om energieffektiv 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Anslaget får även användas för provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning. Anslaget inrättas i enlighet med det förslag som redovisas i regeringens proposition Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig 2001/02:143, s. 112), 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). Regeringen föreslår att anslås . Regeringen avser återkomma till den fortsatta finansieringen för resten av programperioden i budgetpropositionen . 7.1.335:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion1 Tabell 7.9 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Anslaget avser bidrag till teknikupphandling för att utveckla och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt kompletterande stöd till marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. För att täcka in alla led i detta arbete avses även ett kompletterande stöd ges för marknadsintroduktion av energieffektiv teknik, tex. för expansion av fjärrvärmenäten. Anslaget inrättas i enlighet med det förslag som redovisas i regeringens proposition Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning och beslut (prop. 2001/02:143, s. 114, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). Regeringen föreslår att anslagsbeloppet uppgår till . Regeringen avser återkomma till den fortsatta finansieringen för resten av programperioden i budgetpropositionen . Regeringen föreslår även att bemyndigandet om ekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till för åren 2004 2007. Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 7.1.435:4 Stöd för marknadsintroduktion genomslag. Utgångspunkten är ett samarbete Anslaget får användas till bidrag rörande teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskaliga vindkraftstillämpningar. Anslaget inrättas i enlighet med det förslag som redovisas i regeringens proposition Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning 2001/02:143), vilket godkändes av (bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). Avsikten är att för att minska kostnaderna för nyetablering av vindkraft i havs- och fjällområden skall särskilda utvecklingsinsatser genomföras i samverkan med näringslivet. Enligt regeringens bedömning är samverkansprojekt med näringslivet, för att överbrygga utvecklingsstegen från forsknings- och utvecklingsskedet till demonstration och slutlig kommersialisering, ett verkningsfullt sätt att stimulera nya tillämpningar med snabbt Tabell 7.11 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden mellan staten och näringslivet i syfte att underlätta vissa typer av vindkraftsetableringar, t.ex. havsbaserade anläggningar, vars lönsamhet till följd av bl.a. initialt höga investeringskostnader, kommer att vara sviktande. Samverkansprojekt ger även praktisk erfarenhet av nya tillämpningar som nya kunskaper erhålls vad gäller t.ex. relevanta miljöaspekter. Genom att uppföra vindkraftsanläggningar till havs och utvärdera deras konsekvenser kan nya kunskaper förvärvas, exempelvis genom grundläggande undersökningar av effekter på flora, fauna och det kulturarvet. Regeringen föreslår att anslagsbeloppet uppgår till . Regeringen avser återkomma till den fortsatta finansieringen för resten av programperioden i budgetpropositionen . Regeringen föreslår även att bemyndigandet om ekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till för åren 2004 2007. Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam Anslaget används för att finansiera forsknings- och utvecklingsinsatser på energiområdet. Utfallet var högre än de resurser som anslogs för budgetåret. Detta innebär att anslagssparandet utnyttjats och att verksamheten nu kunnat bedrivas i planerad omfattning. Utgiftsbegränsningarna för anslaget medförde ett ökat anslagssparande. är en stor del av anslagssparandet uppbundet av redan fattade beslut. Prognosen tyder på att verksamheten successivt fortsätter att öka. En utvärdering pågår av de långsiktiga energipolitiska programåtgärderna (dir. 2001:122), som skall ligga till grund för inriktningen av de fortsatta åtgärderna . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 beräknas anslagsnivån till . Regeringen föreslår även att bemyndigandet om ekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till för åren 2004 2007. Anslaget räknas för upp med med anledning av att universitets och högskolors för de statliga avtalsförsäkringarna överförs från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning till respektive anslag som finansierar sådan forskning och utveckling. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 7.13 Härledning av nivån 2003 2004, för 35:5 Energiforskning Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Förslag/beräknat anslag 1Varav i kompensation för för statliga avtalsförsäkringar avseende av myndigheten finansierad personal vid universitet och högskolor. En närmare beskrivning av fördelningen av dessa medel finns i budgetpropositionen, vol. 8, avsnitt 7.3. Regeringen föreslår att anslagsbeloppet uppgår Tabell 7.14 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Anslaget används för att främja utvecklingen av ny energiteknik genom stöd till forskning och utveckling inom enskilda projekt eller program. Utfallet är högre än anslaget belopp för budgetåret. Den höga utgiftsnivån beror på att anslaget omfattades av utgiftsbegränsningar, vilket medfört att ett betydande anslagssparande har byggts upp. En stor del av anslagssparandet är uppbundet av beslutade men ännu ej utbetalda belopp. Prognosen pekar på en fortsatt ökande verksamhet och ett successivt minskande anslagssparande. En utvärdering pågår av de långsiktiga energipolitiska programåtgärderna (dir. 2001:122), som skall ligga till grund för inriktningen av de fortsatta åtgärderna . Tabell 7.17 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att anslagsbeloppet uppgår till respektive 2004. Regeringen föreslår även att bemyndigandet om ekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till för åren 2004 2007. Anslaget räknas för upp med med anledning av att universitets och högskolors för de statliga avtalsförsäkringarna överförs från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning till respektive anslag som finansierar sådan forskning och utveckling. Tabell 7.16 Härledning av nivån 2003 2004, för 35:6 Energiteknikstöd Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Förslag/beräknat anslag 1Varav i kompensation för för statliga avtalsförsäkringar avseende av myndigheten finansierad personal vid universitet och högskolor. En närmare beskrivning av fördelningen av dessa medel finns i budgetpropositionen, vol. 8, avsnitt 7.3. Utestående åtaganden vid årets 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 7.1.735:7 Introduktion av ny energiteknik Anslaget avser bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Anslaget är även avsett för svenskt och internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete. Utfallet är mindre än anslaget belopp för budgetåret. Utfallet är betydligt högre än föregående år. Ett stort ackumulerat anslagssparande finns. Det låga utfallet beror på att det krävs för att initiera projekt av den karaktär som stöds inom anslaget. En utvärdering pågår av de långsiktiga energipolitiska programåtgärderna (dir. 2001:122), som skall ligga till grund för inriktningen av de fortsatta åtgärderna . Regeringen föreslår att anslagsbeloppet uppgår till respektive 2004. Regeringen föreslår även att bemyndigandet om ekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till för åren 2004 2007. Anslaget räknas för upp med med anledning av att universitets och högskolors för de statliga avtalsförsäkringarna överförs från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning till respektive anslag som finansierar sådan forskning och utveckling. Tabell 7.19 Härledning av nivån 2003 2004, för 35:7 Introduktion av ny energiteknik Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Förslag/beräknat anslag 1Varav i kompensation för för statliga avtalsförsäkringar avseende av myndigheten finansierad personal vid universitet och högskolor. En närmare beskrivning av fördelningen av dessa medel finns i budgetpropositionen, vol. 8, avsnitt 7.3. Tabell 7.20 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 7.1.835:8 Energipolitiskt motiverade förhandlingsprocessen för att formalisera regler, Anslaget avser insatser för att förbereda, genomföra, utvärdera och utveckla metoder för s.k. gemensamt genomförande och projekt rörande mekanismen för ren utveckling. Utfallet är lägre än anslagna resurser för budgetåret. Det begränsade utfallet och det betydande anslagssparandet beror på att Tabell 7.23 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden riktlinjer, villkor och avtal för att beräkna och kreditera utsläppsminskningarna fortsatt och därmed försvårat och fördröjt investeringsprojekten. på en ökande omfattning av verksamheten, men att utgifterna kan komma att bli lägre än anslagna resurser för budgetåret. Regeringen föreslår att anslagsbeloppet uppgår till respektive 2004. Regeringen föreslår även att bemyndigandet om ekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till för åren 2004 2006. Utestående åtaganden vid årets 7.1.935:9 Skydd för småskalig elproduktion 1Varav 75 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002. Anslaget disponeras av och avser driftsstöd till småskalig elproduktion. Stödet utbetalas med per kWh el som produceras i elproduktionsanläggningar med en effekt om högst 1 500 kW. Utgifterna var högre än anslaget belopp för budgetåret. I den ekonomiska vårpropositionen (2001/02:100, s. 154) föreslogs att anslaget skulle ökas med för att klara de utbetalningar som sker . beslutade i enlighet med regeringens förslag. 2001/02:FiU21, rskr. 2001/02:326). Stödet avses ersättas av elcertifikatsystemet. Regeringen föreslår att anslagsbeloppet uppgår till . Regeringen bedömer att dessa resurser täcker det stödbehov som finns till dess elcertifikatsystemet träder i kraft . Tabell 7.25 Härledning av nivån 2003 2004, för 35:9 Skydd för småskalig elproduktion Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Varav 75 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 7.1.1035:10 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid 1Exklusive indragning om 7 500 tkr i regleringsbrev . Det skall täcka statens åtaganden om ersättning av vissa merkostnader som uppstår till följd av att driften av den första reaktorn i Barsebäcksverken har upphört enligt det avtal som träffats mellan staten, och . Avtalet framgår av regeringens proposition Godkännande av avtal om ersättning i samband med stängning av , m.m. (prop. 1999/2000:63). Ersättningen skall täcka merkostnader för dels avställnings- och servicedrift av den första reaktorn i Barsebäcksverken, dels singeldrift av den andra reaktorn i Barsebäcksverken, och kan lämnas längst . Utgifterna översteg det anslagna beloppet med . Detta beror på att anslaget har räknats upp felaktigt, vilket har justerats i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 (prop. 2000/01:100, s. 130). Detta innebar att anslagsnivån höjdes . genomfördes en nedjustering av utbetalningsnivån om för ersättningen avseende merkostnader för avställnings- och servicedrift för , samt en retroaktiv nedsättning . Förändringen gjordes, i enlighet med avtalet, med anledning av att fastighetsskatten nedsatts till noll för . Detta medförde sammantaget att det prognostiserade underskottet på anslaget blev mindre än beräknat. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Regeringen föreslår, i enlighet med den nedjustering av utbetalningarna som gjorts med anledning av att fastighetsskatten för nedsatts till noll, att anslagsbeloppet uppgår till och . Tabell 7.27 Härledning av nivån 2003 2004, för 35:10 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Exklusive indragning om 7 500 tkr i regleringsbrev . 7.1.1135:11 Statlig prisgaranti elcertifikat1 Anslaget avser statlig prisgaranti för elcertifikat. Regeringen avser återkomma till med ett förslag till lag om elcertifikat. Elcertifikatsystemet syftar till att ersätta dagens stödsystem för förnybar elproduktion. För att ge producenterna ett skydd mot alltför låga certifikatpriser ges (2003 2007) ett garantipris för elcertifikaten. Prisgarantin utfaller emellertid först . Elcertifikat avses kunna lösas in hos . Regeringen föreslår att inga medel anslås .