prop · GQ03101 · 2003-04-03 00:00:00 — Dessutom finnsockså brister beträffande samverkan på lokal nivå mellan de viktiga aktörernaMigrationsverket, sjukvårdshuvudmännen och de ansvariga för den kommunalaintroduktionsverksamheten samt arbetsförmedlingarna.I rapporten anger RRV ett antal åtgärder som syftar till att insatserna bättreän bör förbereda den enskilde utlänningen för integration i det svenska samhället eller för ett återvändande till hemlandet eller ett annat land.Regeringen har i regleringsbrevet för avseende Migrationsverketuppdragit åt verket att redovisa till regeringen hur arbetet med individplanerhar utvecklats och hur informationen i dessa kan överföras till kommunernasintroduktionsplanering vid ett eventuellt beslut om uppehållstillstånd samtantalet personer som har haft praktikplats och i vilka verksamheter.Migrationsverket skall vidare redovisa omfattningen och på vilket sätt verketsamverkat med arbetsförmedlingarna och kommunerna för att tidigt tillvarataasylsökandes kompetens inom den organiserade verksamheten. Länsstyrelsernas konkurrensfrämjande arbete (RRV 2002:24)RRV har granskat länsstyrelsernas konkurrensfrämjande arbete. Syftet medrapporten är, enlig RRV, att visa hur konkurrenspolitiska reform harimplementerats vid länsstyrelserna, finna orsaker till eventuella brister ochlämna förslag till hur arbetet kan organiseras och inriktas i framtiden.Konkurrenspolitikens verksamhetsområde omorganiserades 1992 och länsstyrelsernafick då en konkurrensfrämjande roll i länen. En förstudie som RRV tidigare gjort visar att små resurser anslås av länsstyrelserna för det konkurrensfrämjandearbetet och att det i viss mån råder oklarhet om länsstyrelsernas ansvar ochuppgifter vad gäller konkurrensområdet.Det resultat som förstudien visade bekräftades i RRV:s utfördaundersökning. Begränsade resurser har till följd att länsstyrelserna inte kunnat arbeta med samtliga uppgifter som de har enligt konkurrensförordningen. Förutom bristande resurser har länsstyrelserna, enligt rapporten, inte heller inriktateller organiserat sin verksamhet på ett sätt som gör det möjligt att på ettmeningsfullt sätt arbeta med samtliga uppgifter som nämns ikonkurrensförordningen.RRV har två olika förslag till åtgärder; antingen att länsstyrelserna upphör med det konkurrensfrämjande arbetet och att dessa arbetsuppgifter i ställetöverförs till eller att länsstyrelserna har kvararbetsuppgiften, dock med vissa ändringar. En fördel med att låtaKonkurrensverket ta över arbetsuppgifterna är, enligt RRV, att konflikten hoslänsstyrelserna mellan det konkurrensfrämjande arbetet och andra arbetsuppgifter skulle upphöra. En nackdel, menar RRV, är dock att troligenkommer att behöva ägna mer tid åt att lämna information direkt till kommuner,landsting och företag. Om det i stället bedöms att det finns ett behov av denregionala närvaron när det gäller det konkurrensfrämjande arbetet är ettalternativ till det första förslaget att länsstyrelserna har kvar dennaarbetsuppgift, men då krävs ett antal åtgärder, bl.a. att konkurrensförordningen anpassas till de resurser som avsätts i länsstyrelserna för arbetet. RRV:s argument för detta förslag är länsstyrelsernas kännedom om regionala och lokala förhållanden. Ytterligare ett förslag från RRV är att verksamheten hoslänsstyrelserna omorganiseras så att länsstyrelserna kan samarbeta bättre ochutnyttja gemensamma handläggare.RRV:s förslag bereds inom . Riskhantering i statliga myndigheter(RRV 2002:25)RRV har granskat myndigheternas hantering av skaderisker. Detta är den förstautvärderingen om statliga myndigheters riskhantering sen förordningen(1995:1300) om statliga myndigheters riskhantering. Utifrån enenkätundersökning, intervjuer och dokument har myndigheternas arbete medriskanalys och effekterna av det statliga försäkringssystemet granskats. Defrågor som har stått i fokus rör myndigheternas kunskaper, riskutjämning mellanmyndigheter, minskning av myndigheternas riskkostnader samt Kammarkollegietsmetodstöd och biträde till myndigheterna.De myndigheter som har genomfört riskanalys anser att de har haft nytta av den,framförallt i planeringssyfte och vid konsekvensberäkningar. Likaså har det avKammarkollegiet administrerade försäkringssystemet bidragit till en ökadriskutjämning mellan myndigheter. Dock anser RRV att kunskapen och kompetensennär det gäller riskhantering bör förstärkas. RRV har funnit att nästan hälftenav de statliga myndigheterna kan ha brister i sina kunskaper om risker, skadoroch tillbud i verksamheten. RRV föreslår att regeringen ytterligare stimulerarmyndigheterna att genomföra riskanalyser samt ger Kammarkollegiet i uppdrag attutreda möjligheterna till att ge myndigheternas riskanalyser ökad betydelse isamband med att försäkring ny- eller omtecknas. RRV föreslår även att regeringen bör se över kraven på vad som skall ingå i myndigheternas riskanalys samtutfärda riktlinjer för hur myndigheterna skall redovisa höga riskbelopp.Regeringen bedömer att ett försäkringssystem är bra. Kunskap kring ochanvändande av riskhantering bör ytterligare spridas i förvaltningen. Regeringenanser att Kammarkollegiet bör eftersträva att koppla samman riskanalyser medtecknande av verksamhetsförsäkring.Uppföljning av Qben II - ett instrument för kvalitetsbedömning avärendehandläggningen på de allmänna försäkringskassorna(RRV 2002:31)RRV har följt upp () och de allmännaförsäkringskassornas instrument för kvalitetsbedömning i ärendehandläggningen,Qben II. Det huvudsakliga syftet har varit att bedöma om de resultat sominstrumentet genererar är rättvisande.Resultat från Qben II utgör underlag för att bedöma andelen fel iärendehandläggningen och redovisas i RFV:s och kassornas årsredovisningar.Resultaten genereras genom att granskare vid kassorna bedömerhandläggningskvaliteten i utvalda ärenden genom att besvara ett formulär medfrågor om hur ärendet handlagts.Qben II är i ett inledningsskede och fungerar därför ännu inte optimalt.Resultaten måste därför tolkas med försiktighet, främst på grund av brister itillförlitlighet och urval. Dessa begränsar möjligheten att dra säkra slutsatser om handläggningskvalitet samt att göra statistiskt säkra jämförelser. Flera avde brister som RRV påpekar har uppmärksammats av RFV och är föremål föråtgärder.RRV har begärt att RFV före skall lämna en skriftlig redogörelse om åtgärder som vidtagits eller kommer att vidtas med anledning av de problemsom framkommit i granskningen.Regeringen har noterat RRV:s påpekande om brister och vikten av försiktighet itolkningen av resultaten som presenteras i RFV:s årsredovisning 2002. I avvaktan på RFV:s fortsatta arbete vidtar regeringen inga åtgärder.Studier på uppdrag av regeringen för sysselsatta - delutvärdering av ett insatsområde inomEuropeiska socialfondens program Mål 3(RRV 2002:2)RRV har gjort en delutvärdering av genomförandet och effekterna av insatsområde1 Kompetensutveckling för sysselsatta i Europeiska socialfondens mål 3 och avmotsvarande åtgärder i mål 1. Insatsområdet syftar till att genomverksamhetsrelaterad kompetensutveckling av sysselsatta få till stånd processersom bidrar till förnyelse och flexibilitet på arbetsmarknaden. I enlighet meddet av fastställda programdokumentet för mål 3 skall enutvärdering ligga till grund för utformningen av insatsområdet efter 2002.RRV konstaterar att insatsområdet Kompetensutveckling för sysselsatta trots ensen start snabbt har uppnått planerade volymer. Enligt RRV tyder utvärderingenockså på att genomförandet även i övrigt har varit framgångsrikt, medreservation för den begränsade omfattningen av undersökningen. Intresset ochengagemanget hos arbetsgivarna för kompetensutvecklingen bedöms vara stort. Deintervjuade deltagarnas omdömen om kompetensutvecklingen är över lag goda,främst avseende innehållet i utbildningarna som anses relevant för arbetet ochdärför bedöms ha positiv betydelse. Deltagarna gör dock bedömningen attkompetensutvecklingen inte har haft lika stor betydelse för deras ställning påarbetsmarknaden.RRV framhåller i rapporten vikten av att i möjligaste mån undvika tillfälligaförändringar av villkoren för insatserna, för att inte riskera en minskadtilltro till programmet från målgrupperna.De positiva utvärderingsresultaten låg till grund för regeringens bedömning ibudgetpropositionen . Under förutsättning av EG-kommissionensfastställande bör kompetensutvecklingen för sysselsatta i målen 1 och 3 fortsatt fram ha en oförändrad nivå jämfört medåren 2000-2002. Att påverka utan att styra - Statens informativa insatser inom hälso- ochsjukvårdsområdet(RRV 2002:4)har RRV, som ett första led i det pågående ramprogrammet kringstatlig styrning av hälso- och sjukvården, studerat hur statliga informativainsatser riktade till hälso- och sjukvården produceras, förmedlas och tas emot.Resultatet av studien, som genomförts inom ramen för det s.k. kontrollprojektet, har publicerats i rapporten påverka utan att styra. Syftet har varit attbeskriva och analysera statliga insatser som genom produktion, sammanställningoch spridning av kunskap söker påverka hälso- och sjukvårdens prioriteringar,strukturer och praktik.De idéer och förslag som RRV presenterar bygger på tanken om ett ömsesidigtansvarstagande mellan stat och huvudmän. RRV har undersökt ,och ()insatser på området. RRV:s bedömning är att de statliga myndigheterna ivarierande grad tillämpar det som RRV benämner interventionsstrategierrespektive kunskapsförmedlande strategier. RRV konstaterar att ett nationelltkunskapsstödjande system syftande till att påverka hälso- och sjukvårdensinriktning och utveckling har en viktig funktion att fylla i det svenska hälso-och sjukvårdssystemet. RRV anser att staten bör tydliggöra sina ambitioner ochutifrån dessa utveckla en sammanhållen strategi för statlig styrning inomområdet. En sådan strategi bör inbegripa såväl de informativa styrmedlen somderas interaktion med andra statliga styrmedel. Insatserna bör i ökadutsträckning anpassas efter mottagarnas förmåga och förutsättningar tillförändring, och en kapacitet för att stödja mottagarna bör byggas upp enligtRRV. Inom landstingen behöver strukturer utvecklas som gör det möjligt attutnyttja den kunskap som förmedlas.I överenskommelsen mellan staten och om vissa ersättningartill hälso- och sjukvården (den s.k. Dagmaröverenskommelsen) harparterna mot bakgrund av detta kommit överens om att avsättasammanlagt till utveckling av kunskapsspridning ochutbildningsinsatser. Pengarna går till den verksamhet med utvärdering,kunskapsspridning och utbildning som bedrivs av SBU. Tingsrätter i förändring(RRV 2002:9)RRV har granskat de förändringar av tingsrättsorganisationen som genomförtsunder tiden - 2001.Uppdraget har bl.a. bestått i att granska om de förändringar itingsrättsorganisationen som genomförts skapat större förutsättningar att uppnåde mål som regeringen ställt upp för reformeringen av tingsrättsorganisationen.Dessa mål är att bibehålla tillgängligheten, förbättra den geografiskasamordningen med rättsväsendets övriga myndigheter, skapa möjligheter för enstärkt beredningsorganisation, öka möjligheterna att specialisera verksamheten,säkerställa möjligheterna att rekrytera personal och skapa förutsättningar föråterkommande kompetensutveckling.RRV konstaterar att regeringens mål i allt väsentligt har kunnat uppnås.Rapporten har legat till grund för en utvärdering av de förändringar avtingsrättsorganisationen som genomförts som genomförts avutredningen om utvärdering av vissa förändringar i tingsrättsorganisationen (SOU 2003:5). Betänkandet bereds inom . Stimulera eller finansiera? - Statsbidraget för tolktjänst för döva, dövblindaoch hörselskadade(RRV 2002:16)RRV har granskat fördelningsprinciperna för statsbidraget till tolktjänst fördöva, dövblinda och hörselskadade. Olika alternativa fördelningsmodeller haranalyserats utifrån ett antal kriterier. RRV har också följt upp hur landstingen utnyttjar statsbidraget och analyserat om stödet når alla som kan antas behövadet.I sin rapport konstaterar RRV att inte någon av de fördelningsmodeller somanalyserats svarar mot samtliga kriterier som ställts upp för att prövalämplighet. Enligt verkets bedömning är det heller inte via nuvarande fördelning per capita möjligt att tillgodose landstingens varierande behov av statsbidrag. RRV menar att det vore kostsamt, om ens möjligt, att åstadkomma enfördelningsmodell som tar hänsyn till de faktiska behoven av tolktjänst och demerkostnader för landstingen som Handikappreformen medfört. Slutsatsen som drasär att valet av fördelningsmodell står mellan att låta integrera detspecialdestinerade bidraget i det generella bidragssystemet eller att fördelabidraget enligt en modell som i huvudsak liknar den som gäller idag.Regeringens bedömning är att RRV:s granskning inte påvisar någotbehov av att ändra fördelningsprincipen för statsbidraget. Regeringen avser dock att följa den framtida utvecklingen och kommer vid behov att ta ställning tillom fördelningsprincipen ska ändras. Tiden i tvistiga skattemål(RRV 2002:18)RRV har, inom ramen för det s.k. kontrollprojektet, granskat handläggningen avskatteärenden. En ärendetidsstudie har genomförts på ett urvalskattemyndigheter, länsrätter och kammarrätter. Fördjupande intervjuer hargenomförts i syfte att undersöka orsaker till tidsutdräkt. Även konsekvenser avde långa handläggningstiderna har belysts, såväl för skattemyndigheter ochdomstolar som för skattskyldiga. Rapporten visar att mycket långahandläggningstider förekommer. Stora målbalanser i domstolarna är den viktigaste förklaringen till tidsutdräkt. Det finns också potential för att effektiviserahandläggningen, såväl hos skattemyndigheter som i domstolar.I rapporten framkommer bl.a. att RRV bedömer att skattemyndigheterna saknartydliga riktlinjer och rutiner för handläggningen av omprövningsärenden och attavsaknaden av sådana leder till onödigt långa handläggningstider. Regeringendelar RRV:s uppfattning om att tydliga riktlinjer och rutiner är viktiga ochanser att () bör vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att riktlinjer och rutiner finns och att de är utformade på ett sådant sätt att de bidrar till att undvika onödigt långa handläggningstider. RSV har i sinakommentarer till rapporten meddelat att de tagit fram riktlinjer avseende denaktuella hanteringen.En grundläggande förutsättning för en effektivare handläggning är enligt RRV att domstolarna bedriver en aktiv styrning och uppföljning. RRV anser att det börfinnas riktlinjer för såväl den interna styrningen av arbetsprocessen somprocessledning och ger förslag till åtgärder. Regeringen, som är väl medveten om de alltför långa handläggningstiderna, har givit i uppdrag attbedöma vilka av de föreslagna åtgärderna som vid sidan av befintliga insatserbör vidtas för att förbättra och påskynda skattemålshanteringen. Frågan omprövningstillstånd ingår inte i uppdraget. Välfärdssystemen behöver förenklas(RRV 2002:20)RRV har, inom ramen för det s.k. kontrollprojektet, genomfört en studie av hurregeltillämpning och kontroll har utvecklats inomsocialförsäkring, arbetslöshetsförsäkring och studiestöd.RRV har funnit att flera åtgärder har genomförts, både påstatsmakts- och myndighetsnivå, för att förbättra kvalitet och kontroll iärendehandläggning och utbetalning. Emellertid har regelsystemen för de olikatransfereringarna generellt inte blivit enklare att tillämpa och administrera.Alltför lite har enligt RRV gjorts för att förenkla regeltillämpningen ochunderlätta den praktiska handläggningen och kontrollen inom välfärdssystemen.RRV föreslår att man på statsmaktsnivå bl.a genomför övergripande översyner avvälfärdsystemens regelverk, med sikte på att modernisera och förenklalagstiftningen samt göra den bättre anpassad till den modernainformationsteknologins förutsättningar och den rådande arbetssituationen inomadministrationen av de olika systemen.RRV redovisar dessutom ett antal förslag för att främja regeltillämpning ochkontroll inom de enskilda områdena. För socialförsäkringens del föreslås bl. a.att tydligheten i ledningen av socialförsäkringsadministrationen skall öka. Medhänsyn härtill har regeringen i direktiven till den översyn avsocialförsäkringsadministrationen som beslutats framhållitatt det RRV redovisar i rapporten skall vägas in i översynen (dir. 2002:166). På studiestödsområdet har regeringen i regleringsbrev gett () i uppdrag att lämna ett diskussionsunderlag till hur enförsöksverksamhet med utbetalning i förskott av studiemedel skulle kunna ordnas. Staten i samverkan - Myndigheternas roll i de regionala tillväxtavtalen (RRV 2002:23)RRV har, inom ramen för det s.k. kontrollprojektet, granskat det statligaengagemanget i de regionala tillväxtavtalen. Syftet med granskningen var främstatt analysera vilken roll länsstyrelser, länsarbetsnämnder () samtuniversitet och högskolor, har vid genomförandet av tillväxtavtalen.Granskningen visar att det finns stora åsiktsskillnader om nyttan medtillväxtavtalen såväl inom myndighetsområdena som mellan myndigheterna i deenskilda länen. Mindre än en tredjedel av de projekt och åtgärder som genomförts bedöms som nya och genererade ur tillväxtavtalen. Jämfört med de andraregionala myndigheterna har länsstyrelserna haft förhållandevis tydliga mål försina insatser i tillväxtavtalsarbetet och är även den aktör som uppvisar detbredaste engagemanget. utgör den största finansiären i avtalen och står förnärmare hälften av den statliga finansieringen. Deras insatser i tillväxtavtalen präglas i hög grad av de sedvanliga individinriktade arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. Denna inriktning förklarar i sin tur varför gjort mer negativabedömningar av avtalens möjligheter att påverka de tillväxtinriktade insatsernaän vad de övriga myndigheterna gjort. I det ursprungliga erbjudandet frånregeringen till länens aktörer om att delta i tillväxtavtalen ingick intelärosätena. RRV konstaterar emellertid att universitet och högskolor har valtatt engagera sig och blivit viktiga aktörer.RRV föreslår att regeringen i riktlinjerna för de regionala tillväxtprogrammenställer tydliga krav på att programmens prioriteringar skall vara motiveradeutifrån näringslivets tillväxtförutsättningar. RRV föreslår vidare attregeringen klargör förutsättningarna för LAN:s och universitetens ochhögskolornas deltagande i programarbetet. När det gäller de regionalakompetensråden föreslås att de slås samman med de regionala partnerskapen.Beträffande kontroll och uppföljning konstaterar RRV att tillkomsten avtillväxtavtalen inte har ändrat något i förutsättningarna för att kontrollera de statliga medlen. RRV föreslår att regeringen ställer tydliga och likformigakrav på redovisning och uppföljning av samtliga projekt som genomförs inomtillväxtprogrammen.Regeringen vill framhålla att åtgärder vidtagits för att förbättra ochvidareutveckla det regionala utvecklingsarbetet. I riktlinjerna för de regionala tillväxtprogrammen har regeringen ställt större krav på närmare samarbetemellan partnerskapen och de regionala kompetensråden. Betoningen påarbetskraftsförsörjning, entreprenörskap och innovationssystem och klusterförväntas underlätta länens prioriteringsarbete. Betoningen på LA-regioner ocharbetskraftsförsörjning ger även tydligare förutsättningar för LAN:s deltagande. I riktlinjerna framgår även att bl.a. universitet och högskolor samt skallvara representerade i partnerskapen. Statliga medel inom utbildningspolitik ochde delar av forskningspolitiken som avser innovationssystem, bör vidare användas för finansiering av tillväxtprogrammen under förutsättning att det sker inomramen för politikområdets mål, prioriteringar och gällande regler. Avsikten äratt tydliggöra universitet och högskolors roll i arbetet med programmen.Beträffande kontroll av statliga medel har regeringen i riktlinjerna betonat att för varje regionalt tillväxtprogram skall det finnas uppföljningssystem som gör det möjligt att bl.a. utvärdera programmen. Kriminalvårdens personal(RRV 2002:26)RRV har granskat effektiviteten i användningen av personalresurserna inomkriminalvården. Uppdraget innebär en uppföljning av den granskning som RRVgenomförde åren 1998/99 och som redovisas i rapporten kriminalvård - en hinderanalys (RRV 1999:27).En utgångspunkt för granskningen har varit statsmakternas och kriminalvårdensmål att minska brottsligheten genom att färre som har avtjänat straff inomkriminalvården återfaller i brott. En annan utgångspunkt har varit att se överom de hinder för ett effektivt resursutnyttjande avseende personalen som RRVlyfte fram i den föregående granskningen kvarstår eller har åtgärdats.RRV anser bl.a. att vårdarrollen i ökad utsträckning bör specialiseras ochdifferentieras.RRV föreslår därför att kriminalvården definierar två jämbördiga vårdarroller -en med inriktning mot motivation, påverkan och behandling och en med inriktningmot säkerhetsuppgifter, omvårdnad och service. betonar RRV vikten aven gemensam plattform som bl.a. innebär att all personal har samma värdegrund.RRV föreslår vidare att det s.k. kontaktmannaskapets innehåll ses över.När det gäller kompetensutvecklingen konstaterar RRV bl.a. att kriminalvårdenför närvarande genomför en stor satsning på att höja personalens kompetens. Detförekommer dock problem med t.ex. köer till utbildningen. Åtgärder har ävenvidtagits för att öka rekryteringen av högskoleutbildade. RRV föreslår attfrågan om vilken form av utbildningsorganisation som bäst tillgodoserkriminalvårdens behov prövas på nytt.Vidare konstaterar RRV bl.a. att vårdarnas arbetstid inte är anpassad till dekrav som verksamheten ställer. Det är vanligt med långa arbetspass och antaletfridagar inom kriminalvården förefaller också vara större än i annan liknandeverksamhet. RRV föreslår därför att verksamheten bör dokumenteras för att kunnaanvändas som underlag för arbetstidsförläggningen och att maximala längder påarbetspass anges.RRV:s förslag bereds inom . Hur fungerar utvärderingsfunktionen inom hälso- och sjukvården? (RRV 2002:27)RRV har, inom ramen för det s.k. kontrollprojektet, granskat statens styrning av hälso- och sjukvården. RRV:s granskningar har rört olika delar av hälso- ochsjukvårdssystemet och har genomförts inom ramen för ett samlat revisionsprogram. RRV konstaterar att med avseende på ambitions- och metodnivå tycks kvalitetenpå utvärderingar inom hälso- och sjukvårdsområdet generellt sett vara god. Många utvärderingar tycks vara genomförda på ett professionellt sätt. RRV konstaterar dock att det finns kvalitetsproblem med utvärdering och uppföljning inom hälso- och sjukvården. Man konstaterar också att det endast är i undantagsfall somutvärderingarna åberopas i propositioner inom hälso- och sjukvårdsområdet. RRVmenar att detta indikerar att det finns en outnyttjad potential avresultatinformation. RRV vill understryka att det är angeläget att på olika sätt förbättra kapacitet som beställare och mottagare avutvärderingar. Detta gäller generellt, men inte minst inom hälso- ochsjukvårdsområdet. RRV föreslår bl.a. inrättandet av en utvärderingsresurs iSocialdepartementet, alternativt en utvärderingsresurs för samtligautgiftsområden, vilken då skulle ha sin hemvist i . RRVföreslår även införande av en särskild rubrik för utvärderingar i såvälbudgetpropositioner som i övriga propositioner. Rapporten inkom i slutet avdecember 2002 och förslagen bereds inom . Vård och omsorg för äldre - analys av problem och förslag till statligaåtgärder(RRV 2002:28)RRV har, inom ramen för det s.k. kontrollprojektet, genomfört en granskning aveffektiviteten i vissa statliga styrmedel som syftar till att säkerställa attstatsmakternas mål uppnås avseende vård och omsorg för äldre. Syftet medgranskningen har varit att lämna förslag på förbättringar i utformningen av destatliga styrmedlen och att dessa skall leda till att huvudmännen ges bättreförutsättningar att ge vård och omsorg enligt de nationella målen.