prop · GQ031d32 · 2003-01-01 00:00:00 — Avstämning av målet om en halvering av antalet socialbidragsberoende mellan åren 2002/03:1 BILAGA 3 Avstämning av målet om en halvering av antalet socialbidragsberoende Helårsekvivalenter minskar i alla grupper............................................................. Möjligheter att nå målet ......................................................................................... Regeringens mål för ett halverat antal socialbidragsberoende............................. Socialbidragsberoendet hos särskilt utsatta grupper .......................................... Ensamstående kvinnor med barn ......................................................... Unga ensamstående kvinnor med barn................................................ Utrikes födda hushåll och ungdomar................................................... Överlappning mellan grupperna........................................................... Individer med sammansatt problematik .............................................. Samverkan med individen i centrum .................................................... Förändringar i socialbidragsmottagandet 19992001......................................... 2002/03:1 BILAGA 3 Förändringar i antal helårsekvivalenter 19992001 ............................. Färre helårsekvivalenter i alla grupper ................................................. Olika stor minskning inom grupperna ................................................ Andra mönster kan komma fram ......................................................... Rörlighet bland vuxna bidragsmottagare ............................................. Individer med socialbidrag både 1999 och 2001 ................................. Män och kvinnor ................................................................................... Att uppnå socialbidragsmålet .............................................................................. Framtida utveckling av socialbidragen ................................................. Alternativa metoder att reducera socialbidragsberoendet .................. Förändringar i skatte - och transfereringssystem ................................ Inriktning på arbetet med att halvera socialbidragsberoendet .......................... Vidtagna och planerade åtgärder .......................................................... Beräkning av årsnorm och antal helårsekvivalenter ........................................... Framskrivningsmodell ............................................för socialbidragsberoendet 2002/03:1 BILAGA 3 2.1 Andel socialbidragshushåll i ålder efter hushållstyp och kön 2001....10 2.2Antal socialbidragshushåll, bidragsbelopp och bidragstid efter Antal hushåll, bidragshushåll och bidragsbelopp efter födelseland 2001.......... Andel socialbidragshushåll efter hushållstyp och födelseland 2001.................. Vuxna biståndsmottagare efter ålder och kön 2001............................................ 2.6Andel socialbidragshushåll och bidragsbelopp efter antal bidrags- 3.1Antal ensamstående kvinnor med barn i befolkningen och bland 3.2Andel arbetslösa socialbidragshushåll fördelade på ensamstående kvinnor med barn respektive övriga hushåll 2001............................................................. 3.3 Socialbidragshushållens fördelning över antalet bidragsmånader 2001............. 3.4Totalt antal utrikes födda hushåll och socialbidragshushåll som invandrat under olika decennier 2001 .................................................................................. 3.5 Fördelning av bidragshushåll efter bidragsmånader och invandringsår 2001 ... 3.6Utrikes födda och svenskfödda socialbidragshushåll fördelade efter ålder och bidragsmånader 2001..................................................................................... 3.7Andel arbetslösa socialbidragshushåll fördelade på svenskfödda respektive Överlappning mellan de utsatta grupperna 2001................................................ Helårsekvivalenter 1999 och förändring av helårsekvivalenter 19992001....... Förändring i antal vuxna socialbidragsmottagare 19992001 ............................ Flöden av vuxna socialbidragstagare 19992001................................................. 5.1Effekter på helårsekvivalenter och kostnadseffektivitet av förändringar i makroekonomi och skatte- och bidragssystem 1999 ......................................... Genomsnittlig årsnorm för olika hushållstyper vid Bidragstagare, bidragshushåll, bidragstid, utbetalt social- bidrag samt helårsekvivalenter ............................................................................. 2002/03:1 BILAGA 3 Helårsekvivalenter och socialbidragskostnader.................................................. 4.1Förändring av helårsekvivalenter inom grupper 19992001 efter ursprungsland och kön......................................................................................... 4.2Förändring av helårsekvivalenter inom grupper 19992001 efter typ av hushåll och ursprungsland............................................................................... Förändring av helårsekvivalenter 19992001 i länen.......................................... Andel med bidrag både 1999 och 2001 efter ursprungsland och kön............... Andel med bidrag både 1999 och 2001 efter ålder och ursprungsland ............. 4.6Andel med socialbidrag både 1999 och 2001 efter typ av hushåll och 5.1 Sysselsättning och socialbidrag............................................................................ 5.2Framskrivning av antalet helårsekvivalenter vid olika antaganden om Denna bilaga innehåller en andra uppföljning av regeringens mål om att halvera antalet socialbidragsberoende. Målet innebär att antal helårsekvivalenter1 ska halveras . uppgick antalet till 115 200. Antalet minskar nu och har minskat med 24 000, vilket innebär att 33 600 helårsekvivalenter återstår för att målet ska uppnås. Vid analysen av bakomliggande orsaker i föregående års bilaga utkristalliserades tre grupper som särskilt utsatta; utrikes födda hushåll, ensamstående kvinnor med barn samt ungdomar. Dessa grupper uppvisade en överrepresentation, dvs. sannolikheten att ha behov av socialbidrag var större bland dessa än bland andra grupper. Helårsekvivalenter minskar i alla grupper minskade bidragsmottagandet i alla grupper med undantag av de äldsta (). Störst var minskningen i grupper med högt bidragsberoende. Ungdomar och utrikes födda hushåll har minskat behoven av bidrag mer än övriga. För ensamstående kvinnor med barn har minskningen varit lägre än för genomsnittet. Utrikes födda hushåll svarar för av minskningen av antal helårsekvivalenter. En uppdelning på kön och födelseland visar att helårsekvivalenterna minskat mest bland utrikes födda män. De regionala skillnaderna är stora. Helårsekvivalenterna har minskat i nio av tio kommuner. Tio kommuner har mer än halverat sina helårsekvivalenter. minskar varaktigheten på bidrag och genomsnittliga belopp . Inströmningen2 i socialbidragssystemet uppgick till 1För definition av helårsekvivalenter, se avsnitt 2.1 samt underbilaga. 2Avser hushåll i relation till befolkningen som mottog socialbidrag men inte gjorde det närmast föregående år. 2002/03:1 BILAGA 3 2001, vilket är den lägsta noteringen . Andel hushåll som fått socialbidrag i följd var , vilket är den lägsta andelen . Kostnaderna för socialbidrag 2001, uttryckt i fasta priser, var de lägsta . Unga ensamstående kvinnor med barn har socialbidrag i större utsträckning än äldre. Nästan varannan ensamstående kvinna i åldern med barn hade socialbidrag . Andelen arbetslösa utan ersättning är, liksom det långvariga socialbidragsbehovet, lägre hos ensamstående kvinnor med barn är hos övriga grupper med socialbidrag. För ensamstående kvinnor med barn kan socialbidragstagandet ofta förklaras med svårigheter att försörja sig på sin arbetsinkomst. Långvarigt socialbidragsberoende är vanligare bland utrikes födda hushåll än bland svenskfödda. Av de utrikes födda hushållen är det främst de äldre som är långvarigt beroende medan det bland svenskfödda hushåll är företrädesvis de yngre. I stor utsträckning utgörs det långvariga socialbidragsbehovet av personer som inte kvalificerat sig för ersättning från de generella försäkringssystemen. För ungdomar och utrikes födda handlar detta i stor utsträckning om svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Möjligheter att nå målet Variationer i socialbidragsmottagandet förklaras av en komplex samverkan mellan strukturella och individuella faktorer. Förändringar i de generella skatte- och bidragssystemen bidrar i mycket ringa omfattning till att via direkta effekter reducera antal helårsekvivalenter. Den kraftiga ökningen av socialbidragsberoendet första hälft har vänts till en nedåtriktad trend. Målet om en halvering av antal socialbidragstagare är starkt kopplat till målen om minskad öppen arbetslöshet och ökad sysselsättning. Detta återspeglas tydligt samvariation mellan socialbidrag och sysselsättning. Om framtida samband, mellan sysselsättning och behov av socialbidrag återspeglar 1990-talets samband, är 2002/03:1 BILAGA 3 sysselsättningsmålet ett nödvändigt, men inte tillräckligt, villkor för att uppnå socialbidragsmålet. Sysselsättningsbefrämjande åtgärder behöver därför kompletteras med andra åtgärder för att målet ska kunna uppnås. För att utforma dessa effektivt krävs goda kunskaper om strukturen på, och orsakerna till, bidragsberoende. Effektiva åtgärder mot arbetslöshet och för ökad sysselsättning är därför avgörande när det gäller att bryta bidragsberoendet. 1Regeringens mål för ett halverat antal socialbidragsberoende ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100) angav regeringen ett mål för välfärd och rättvisa som innebär att antalet socialbidragsberoende ska halveras . Socialbidragsberoendet, mätt som helårsekvivalenter, ska minska från 115 200 till 57 600 till utgången av . I budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) gjordes en första avstämning av målet, där förändringen redovisades. I det följande redovisas en andra avstämning av socialbidragsmålet. Avstämningen innehåller en beskrivning av förändringar i bidragsberoendet , en beskrivning av faktorer som påverkar socialbidragstagandet, regeringens politik på området samt en diskussion kring regeringens fortsatta inriktning på arbetet. Kommunerna har det administrativa och finansiella ansvaret för handläggning av socialbidrag, men ansvarar även för att stödets mål uppnås. Detta mål innebär, att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller få dem tillgodosedda på annat sätt, ska tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Biståndet ska utformas så att det stärker den enskildes möjligheter att leva ett självständigt liv. Kommunernas ansvar innefattar, utöver själva bidragsprövningen, även stöd till bidragsmottagaren i syfte att underlätta dennes möjligheter att bli självförsörjande. Rätten till försörjningsstöd (socialbidrag) regleras i socialtjänstlagen och bygger på en individuell behovsbedömning. Det ekonomiska stödet till försörjning omfattar två delar; en av fastställd riksnorm och en av kommunen fastställd del som avser ersättning för skäliga kostnader för ett antal andra behovsposter. Riksnormen ska täcka skäliga kostnader för livsmedel, kläder och skor, lek och fritid, hälsa och hygien, förbrukningsvaror samt dagstidning, telefon och TV-avgift. När priser och konsumtionsmönster förändras, ändras också beloppen i denna riksnorm. Konsumentverkets pris- och konsumtionsundersökningar ligger till grund för dessa justeringar. Riksnormen för uppgår till för en ensamstående och för sammanboende. För sammanboende med två barn3 uppgår motsvarande belopp till . Utöver riksnormen beslutar sedan kommunerna själva om hur stor del av utgifterna för hyra, barnomsorgskostnad, tandvård m.m. som ska ersättas i form av ekonomiskt bistånd. Storleken på socialbidraget kan därför variera mellan kommuner, beroende på individens behov och på vad som bedöms vara en skälig nivå för de olika kostnadsposterna. beslut kan överklagas till förvaltningsdomstol. Socialbidrag ska fungera som ett yttersta skyddsnät och garantera en skälig levnadsnivå. Ett omfattande behov av socialbidrag indikerar en brist i individens egen försörjningsmöjlighet. Antal socialbidragstagare visar hur många som inte fullt ut klarar sin försörjning genom ett eget arbete och övriga ekonomiska stöd. Socialbidragsberoende kan även betraktas ur ett fördelningspolitiskt perspektiv. Ett ökande socialbidragstagande kan vara ett uttryck för vidgade ekonomiska och sociala klyftor i samhället. Socialbidragstagande i sig innebär levnadsförhållanden med bristande ekonomisk självständighet och stark ekonomisk press. Det finns åtskilliga orsaker till varför hushåll behöver socialbidrag. Behovet kan ofta sammankopplas med arbetslöshet, låg utbildning, kort yrkeslivserfarenhet, ålder, härkomst och vistelsetid i , familjesituation, ohälsa eller 3 varierar beroende på barnets ålder. Detta exempel är beräknat utifrån att barnen är . Utöver dessa faktorer kan socialbidragstagandet även sammankopplas med människors benägenhet att söka bidrag och bedömning av deras behov. Helårsekvivalenter anger det antal vuxna personer som kan försörjas med fullt socialbidrag.4 Med fullt socialbidrag avses den ersättning som hushållet maximalt är berättigat till med hänsyn till dess sammansättning. Introduktionsersättning till flyktingar ingår inte vid beräkningen av helårsekvivalenterna. Som en helårsekvivalent räknas exempelvis en person som får fullt socialbidrag ett år två personer som får fullt socialbidrag vardera två personer som får motsvarande ett halvt socialbidrag vardera under . Måttet fångar upp förändringar av såväl antal bidragstagare, bidragstidens längd som bidragets storlek. uppgick antalet helårsekvivalenter till 71 700. Målet om en halvering till 57 600 är således ambitiöst och innebär en betydande sänkning även gentemot 1990 som arbetsmarknadsmässigt var ett mycket gott år. första hälft ökade socialbidragstagandet kraftigt, vilket framgår av diagram 2.1. upphörde antal bidragshushåll att växa. Trots detta fortsatte ökningen av antal helårsekvivalenter. Detta berodde på en fortsatt ökning av den genomsnittliga bidragstiden liksom kostnaden per hushåll. Antalet helårsekvivalenter nästan fördubblades och uppgick som mest till 140 500. Därefter har antalet minskat och uppgick antal helårsekvivalenter till 91 200. Minskningen efter 1997 förklaras främst av att antal bidragshushåll har minskat. De genomsnittliga bidragstiderna stabiliserades efter 1997 på ca som genomsnittligt bidrag per hushåll fortsatte att öka . 2002/03:1 BILAGA 3 minskade antal helårsekvivalenter med 14 300 och med ytterligare 9 700, vilket sammantaget innebär en minskning med . Detta förklaras till största delen av att antal socialbidragshushåll minskade. Även genomsnittligt bidrag per hushåll liksom genomsnittlig bidragstid har minskat . Även om de två sistnämnda faktorerna förklarar endast en mindre del av nedgången, kan noteras att det handlar om ett trendbrott. Det är första gången som samtliga komponenter antal bidragstagare, bidragsperiodens varaktighet samt genomsnittligt bidrag per hushåll bidrar till minskningen. Diagram 2.1 Utvecklingen av socialbidragstagandet Socialbidrag per hushåll, priser Källa: samt SCB finns ännu ingen statistik på helårsekvivalenter utan endast uppgifter för kostnaderna för socialbidrag.5 utbetalades socialbidrag, inklusive introduktionsersättning, med . Detta motsvarar en minskning jämfört med uttryckt prisnivå, vilket tyder på att ned- gången fortsätter, men i lägre takt . Utvecklingen av antal helårsekvivalenter och totala socialbidragskostnader sammanfaller, vilket framgår tydligt av diagram 2.2. 4 Se även underbilagan för uppgifter om årsnormen, en mer teknisk beskrivning av hur helårsekvivalenterna beräknas samt fler exempel. 5 : Ekonomiskt bistånd och . 2002/03:1 BILAGA 3 Diagram 2.2 Helårsekvivalenter och socialbidragskostnader Källa: samt SCB Nivåskiftet 1994 förklaras till stor del av att introduktionsersättning ingår som en del av de totala socialbidragskostnaderna sedan 1993.6 Däremot ingår inte introduktionsersättning vid beräkningen av helårsekvivalenter. Detta avsnitt innehåller en beskrivning av individer och hushåll som mottagit socialbidrag . Antal mottagare ställs i relation till befolkningen som helhet vad beträffar hushållstyp, ålder, kön, födelseland, kostnad för det ekonomiska biståndet och varaktighet på biståndet. Uppgifterna har hämtats från om socialbidrag, Ekonomiskt bistånd 2001. I underbilagetabell 2 visas utvecklingen av antal socialbidragstagare och kostnader för bidraget för . Ensamstående män utan barn är den antalsmässigt största gruppen som får socialbidrag. Därefter följer ensamstående kvinnor utan barn och ensamstående kvinnor med barn som de största grupperna. Som andel av hushållstypen är läget betydligt värre för ensamstående kvinnor med barn där vart fjärde hushåll har behövt socialbidrag . Övriga ensamstående grupper har ungefär lika stor risk () att vara beroende av bistånd. 6 Enligt lagen (1992:1068) om "introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar". genomsnitt får av samtliga hushåll socialbidrag. Tabell 2.1 Andel socialbidragshushåll i ålder efter hushållstyp och kön 2001 Ensamstående kvinna med barn Ensamstående man med barn Ensamstående kvinna utan barn Ensamstående man utan barn Källa: (2002), Ekonomiskt bistånd 2001 I tabell 2.2 visas antal hushåll och genomsnittlig varaktighet på bidragsmottagandet för olika hushållstyper. För ensamstående har bidrag utgått 5 medan bistånd för sammanboende betalas ut för , . Den största kostnaden finns för den största biståndsgruppen ensamstående män utan barn. Genomsnittet på mottaget bistånd är för de olika grupperna ensamstående. För sammanboende är beloppet i genomsnitt väsentligt högre. Detta är en följd av att hushållet består av fler personer men även av att biståndsperioden är längre. Tabell 2.2 Antal socialbidragshushåll, bidragsbelopp och bidragstid efter hushållstyp 2001 Anm. Samtliga bidragshushåll oavsett ålder. Källa: (2002), Ekonomiskt bistånd 2001. Svenskfödda hushåll utgör av de bidragsmottagande hushållen, flyktingar och övriga utrikes födda . Kostnaden har en annorlunda fördelning, svenskfödda hushåll mottar av det socialbidragen medan flyktingar mottar och övriga utrikes födda . Det förklaras bl.a. av att det bland utrikes födda och flyktingar är en större andel sammanboende och bidragsperioderna är något längre än för svenskfödda hushåll. Tabell 2.3 Antal hushåll, bidragshushåll och bidragsbelopp efter födelseland 2001 Antal hushåll, 1 000-tal liga i befolkningen, Anm. Samtliga hushåll oavsett ålder. Hushåll i befolkningen från HEK2000. Källa: (2002), Ekonomiskt bistånd 2001 samt HEK, SCB Tabell 2.4 visar att andelen svenskfödda och utrikes födda hushåll med bistånd har olika sammansättning. Bland svenskfödda hushåll är betydligt färre sammanboende med eller utan barn men också väsentligt fler ensamstående män utan barn. 2002/03:1 BILAGA 3 Tabell 2.4 Andel socialbidragshushåll efter hushållstyp och födelseland 2001 Ensamstående kvinna m barn Ensamstående man m. barn Ensamstående kvinna u. barn Ensamstående man u. barn Sammanboende m. barn Sammanboende u. barn Anm. Samtliga bidragshushåll oberoende av ålder. Källa: (2002), Ekonomiskt bistånd 2001 Något fler kvinnor än män är beroende av socialbidrag. som andel av befolkningen finns det dock ingen skillnad mellan könen. Antal kvinnor med bidrag är något fler i åldersgrupperna med och bland de äldsta. Män med bidrag är fler i åldrarna . För både män och kvinnor är andelen av befolkningen som fått socialbidrag i åldern betydligt större jämfört med övriga åldrar. Tabell 2.5 Vuxna biståndsmottagare efter ålder och kön 2001 Källa: (2002), Ekonomiskt bistånd 2001 Såväl för den enskilde som för samhället är det mer problematiskt med långvarigt och omfattande behov av socialbidrag än med kortvariga bidragsperioder. Att hushåll behöver social- 2002/03:1 BILAGA 3 bidrag under en stor del av året, eller , indikerar brister i individens försörjningsmöjligheter via förvärvsarbete eller socialförsäkringssystemen. Det generella välfärdssystemet med socialbidrag är tänkt att fungera som det yttersta skyddsnätet vid tillfälliga kriser och inte som ett långvarigt försörjningsstöd. Av tabell 2.6 framgår att den största andelen av bidragshushållen är korttidsmottagare och att fick bidrag . Långtidsmottagarna7 utgjorde av socialbidragshushållen men stod för eller av den totala kostnaden. Den genomsnittliga utbetalningen per hushåll ökar med varaktigheten i bidragsberoendet. Tabell 2.6 Andel socialbidragshushåll och bidragsbelopp efter antal bidragsmånader 2001 Antal månader med socialbidrag Källa: (2002), Ekonomiskt bistånd 2001 3Socialbidragsberoendet hos särskilt utsatta grupper Det finns inte något entydigt svar på frågan om varför människor blir beroende av socialbidrag. Socialbidragstagare är en mycket heterogen grupp och bakomliggande orsaker till bidragsbehov varierar starkt mellan individer. Tre särskilt utsatta grupper är; utrikes födda, ungdomar och ensamstående kvinnor med barn. Gemensamt för dessa grupper är att deras andel av socialbidragskollektivet är väsentligt högre än deras andel av befolkningen. I detta kapitel redovisas de grundläggande orsakerna till socialbidragsbehov. fattning hänger intimt samman med ett antal strukturella och individuella faktorer. Utvecklingen på arbetsmarknaden är direkt avgörande för omfattningen av socialbidragsbehovet. Även förändringar i befolkningens sammansättning som invandring och hushållssammansättning har betydelse. Andra faktorer av betydelse är omfattning och utformning av övriga trygghetssystem, individens egna förutsättningar och förmåga att stärka den enskildes förutsättningar till självförsörjning. Kapitlet innehåller även en fördjupad analys av de grupper som identifierades som särskilt utsatta i förra årets bilaga samt en utvidgad diskussion kring grupper med sammansatt problematik. 3.1Ensamstående kvinnor med barn Ensamstående föräldrar är en i många avseenden utsatt samhällsgrupp. De ekonomiska påfrestningarna är ofta stora för ensamförsörjaren eftersom de stordriftsfördelar8 som det innebär att vara flera inkomsttagare i ett hushåll saknas. Därtill kommer ensamförsörjarens svårigheter med att anpassa fördelningen mellan arbete och familjeliv. Svårigheten är ofta stor med att få tiden att räcka till och kunna leva upp till de krav som ställs. Familjer som försörjs av bara en inkomsttagare drabbas också hårt vid utebliven arbetsinkomst, vid exempelvis sjukdom eller arbetslöshet. För kvinnor blir dessa påfrestningar ofta extra kännbara. En bidragande orsak till detta är att kvinnor generellt sett har lägre genomsnittlig inkomst än män.9 uppgick arbetsinkomsten för ensamstående kvinnor med barn mellan till för motsvarande kategori män.10 Utvecklingen har i flera bemärkelser varit negativ för ensamstående kvinnor med barn. Andelen som saknar kontantmarginal har ökat från en tredjedel till cirka häften. Medan övriga grupper i samhället generellt sett upplevt en ökning av realinkomsten har ensam- 7 Det finns inget teoretiskt eller enhetligt sätt att definiera vad som avses med långvarigt socialbidragstagande. Valet av definition kan leda till olika resultat avseende gruppens storlek, sammansättning, etc. Med långvarigt socialbidragstagande i detta avsnitt avses bidragsperioder som är 10 månader eller längre under ett kalenderår. 8Med stordriftsfördelar avses att hushållet innehåller flera inkomsttagare som kan dela på gemensamma utgifter som hyra, TV, tidningar m.m. 9SOU 2001:79, Välfärdsbokslut för 1990-talet. 2002/03:1 Utgiftsområde 14 bilaga1. stående kvinnors realinkomst minskat. Den viktigaste förklaringen är att deras förvärvsinkomst minskat mer än andra gruppers.