prop · GQ03101D3 · 2003-04-03 00:00:00 — Lånen finansierar utbyggnadenav särskilda trafiklösningar i respektive i Göteborg.Övriga skulder hos affärsverket utgörs till största delen avskulder till kreditinstitut avseende leasing och leasehold av rullande materiel, dessa uppgår till . Här ingår också en skuld till SJ ABsom uppgår till , varav den långfristiga är på 1 522miljarder kronor.Not 45LeverantörsskulderMiljoner kronor20022001Vägverket2 6912 902Försvarets materielverk2 0252 844Banverket1 4421 060Försvarsmakten862626Riksförsäkringsverket med deallmänna försäkringskassorna623683Fortifikationsverket399385Rikspolisstyrelsen364429Kriminalvårdsstyrelsen346333Riksskatteverket295273Styrelsen för internationelltutvecklingssamarbete212148Statens fastighetsverk187202Regeringskansliet147116Migrationsverket125154Domstolsverket113130AffärsverkLuftfartsverket485582Svenska kraftnät399334Sjöfartsverket4660Statens järnvägar9284Övriga myndigheter2 4562 881Summa13 22614 426Leverantörsskulder avser skulder som uppkommer vid köp av varor och tjänster.Posten kan visa stora variationer på grund av skuldernas kortfristiga karaktär.Not 46DepositionerMiljoner kronor20022001Riksskatteverket- Klientmedel328365- Landstingens mervärdesskattekonto-76- Medel enligt förlikningsavtal och skuldsanering718Summa Riksskatteverket335459Länsstyrelsen i län114252Övriga myndigheter229120Summa678831Depositioner kan t.ex. utgöras av indrivna medel hos kronofogdemyndigheterna(redovisas av ) och av hyror som deponerats av privatpersonerhos länsstyrelserna i samband med tvist med fastighetsägare.Not 47Förskott från uppdragsgivare och kunderMiljoner kronor20022001Försvarets materielverk173194Uppsala universitet2428Patent- och registreringsverket2120Riksantikvarieämbetet2024Totalförsvarets forskningsinstitut1525Kungl. tekniska högskolan1413Växjö universitet1210AffärsverkSvenska kraftnät106112Luftfartsverket2-Övriga erhåller förskott i samband med pågående projekt.Svenska kraftnäts förskott består av avtal med kunder inom optoverksamheten,d.v.s. infrastruktur för tele- och datakommunikation. Avtalstiden varierarmellan och förskotten intäktsförs under denna tid.Not 48Periodavgränsningsposter - upplupna kostnaderMiljoner kronor20022001Riksgäldskontoret58 63952 904Vägverket1 2891 194Försvarsmakten832803Rikspolisstyrelsen807603Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna762709Arbetsmarknadsverket482469Banverket453428Migrationsverket372181Riksskatteverket327293Kriminalvårdsstyrelsen223193AffärsverkStatens järnvägar220251Luftfartsverket145627Sjöfartsverket8961Övriga myndigheter3 4613 282Summa68 10161 998Riksgäldskontorets upplupna kostnader avser räntekostnader för upplåning isvenska kronor, utländsk valuta och för skuldskötselåtgärder. Som upplupnakostnader redovisas i övrigt bl.a. myndigheternas skuld till personalen försparad och outtagen semester.Not 49Periodavgränsningsposter - oförbrukade bidragMiljoner kronor20022001Karolinska institutet1 0701 101Göteborgs universitet814790Lunds universitet653526Uppsala universitet482450Umeå universitet234219Kungl. tekniska högskolan186173Sveriges lantbruksuniversitet155132Stockholms universitet127112Summa4 6824 450Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits, men ännu inteförbrukats för sitt ändamål.Not 50Periodiseringsposter - övriga förutbetalda intäkterMiljoner kronor20022001Riksgäldskontoret:-förutbetalda överkurser vid upplåning i svenska kronor15 39714 512-förutbetalda överkurser vid upplåning i utländsk valuta558641-förutbetalda överkurser i in- ochutlåningsverksamheten tillpremiepensionsmyndigheten-598-förutbetalda avgifter för utfärdande av garantier m.m11811-Förutbetalda underkurser, uppköp premier1320Summa Riksgäldskontoret16 08615 782Karolinska institutet383294Stockholm universitet136294Lunds universitet121104Göteborgs universitet105103Statens fastighetsverk7467Banverket5348AffärsverkLuftfartsverket538-Svenska kraftnät229109Övriga myndigheter552429Total summa18 27717 230Som övriga förutbetalda intäkter redovisas avgiftsintäkterna etc. som inbetaltsföre , men som är hänförliga till kommande år.Not 51GarantiförbindelserMiljoner20022001Övriga692 924750 223Statliga garantier redovisas utförligt i kapitel 6 Statliga garantier.Not 52Övriga ansvarsförbindelserMiljoner20022001Övriga8 8176 154Övriga ansvarsförbindelser redovisas enligt vad myndigheterna tagit upp,exklusive sådana som avser beslutade, ej utbetalda bidrag. Ansvarsförbindelserna avser i huvudsak som redovisar åtaganden gentemotinternationella utvecklingsbanker och utvecklingsfonder på cirka 7,3 miljarderkronor, vilket är högre jämfört med föregående år. redovisar antastbara förmåner på , enökning med . Med att en förmån är antastbar avses att rätten till den är förenad med ett villkor, t.ex. att den anställde avgår tidigast vid pensionsåldern. Det kan gälla rätten till pension för den som har en lägre pensionsålder.Noter till finansieringsanalysen (53 - 62)Not 53Skatter m.m.Miljoner kronor20022001Enligt resultaträkningen825 506867 662Avgår:Förändring av skulder och fordringar2 847-12 911Summa828 353854 751Riksskatteverket tar upp skattefordringar och skatteskulder i redovisningen.Dessa fordringar och skulder påverkar redovisade skatter i resultaträkningen,men har inte medfört några betalningar.Not 54Avgifter och andra ersättningarMiljoner kronor20022001Enligt resultaträkningen35 53836 326Tillkommer:Utdelningar3 7684 680Summa39 30641 006Dotter- och intresseföretag värderas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden (sebilaga 2 Redovisningsprinciper), vilket innebär att utdelningar inte redovisas i resultaträkningen. Det innebär att utdelningar från dotter- och intresseföretag måste läggas till för att komma fram till postens påverkan på betalningsflödetoch därmed på statens nettoupplåning.Not 55TransfereringarMiljoner kronor20022001Enligt resultaträkningen651 768636 654Avgår:Avsättningar till fonder-4 266-4 293Nedskrivning av lån, CSN m.fl.-2 981-5 296Tillkommer:Kapitaltillskott för förlusttäckning i SVEDAB371541Summa644 892627 606Avsättningar till fonder och nedskrivningar av lån medför inte några betalningar och dessa kostnader tas därför inte med.Banverket och har tillskjutit kapital för att täcka förluster iSVEDAB. Dessa medel, som redovisas under årets resultatandelar iresultaträkningen, har tillförts raden transfereringar.Not 56Statens egen verksamhetMiljoner kronor20022001Enligt resultaträkningen178 329162 124Avgår:Avskrivningar-19 801-15 703Avsättningar-13 937-9 747Summa144 591136 674Kostnader för avskrivningar och avsättningar medför inte några betalningar ochtas därför inte med.Not 57Justeringar till betalningarMiljoner kronor20022001Förändring av långfristiga fordringar8 224-608Förändring av omsättningstillgångar8 052-7 822Förändring av kassa, bank2 445-983Förändring av skulder-10 3658 092Summa8 356-1 321Förändringar av långfristiga fordringar har medfört att statens nettoupplåninghar minskat med . Till stor del beror det på att delångsiktiga fordringarna i form av bostadsobligationer till ett bokfört värde av har sålts under året.Förändringar av omsättningstillgångar har medfört att statens nettoupplåning har minskat med . Till stor del beror det på att fordringarhänförbart till skuldskötselinstrument har minskat under året.Behållningen på kassa, bank har minskat med (se not 38)vilket medför att statens nettoupplåning minskar.Förändringar av skulder har medfört att statens nettoupplåning har ökat med . Till stor del beror det på att harminskat sina behållningar på räntebärande konton i med 14,3miljarder kronor och i stället placerat i statsobligationer.Not 58InvesteringarMiljoner kronor20022001Finansiella investeringarAktier och andra värdepapper2041 629Materiella investeringarBeredskapstillgångar10 92313 680Väganläggningar7 5706 255Järnvägsanläggningar6 2194 563Maskiner och inventarier5 5595 005Fastigheter och markanläggningar3 4186 239Övriga investeringar2 1901 404Summa materiella investeringar35 87937 146Immateriella investeringarDatasystem, rättigheter m.m.1 418930Total summa37 50139 705Finansiella investeringar uppgick till , vilket är enminskning med 1,4 miljarder kronor.Under året har bl.a. investerats i Europeiskautvecklingsbanken. Förgående år gjordes en investering iFörvaltningsaktiebolaget som uppgick till 1,4 miljarder kronor.Materiella investeringar uppgick till , vilket är enminskning med jämfört med föregående år.Investeringar i beredskapstillgångar uppgick till , vilketär en minskning med jämfört med föregående år. Avinvesteringar i beredskapstillgångar var hänförbara tilldet militära försvaret.Investeringar i väganläggningar uppgick till , vilket är enökning med jämfört med föregående år. De största regionalainvesteringarna i väganläggningar var i och i , dessa uppgick totalt till . Investeringar inationella vägar uppgick till 1,5 miljarder kronor.Investeringar i bananläggningar uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. har gjortinvesteringar som är hänförbara till stomnätsplanen med . Istomnätsplanen ingår bl.a. investeringar i , ,/Vänernbanan etc.Investeringar i fastigheter och markanläggningar uppgick till 3,4 miljarderkronor, vilket är en minskning med jämfört med föregåendeår. Minskningen är till stor del hänförbar till att Luftfartsverketsinvesteringar minskat . Fortifikationsverketsinvesteringar i fastigheter och markanläggningar till Försvarsmakten uppgicktill , vilket är en minskning med frånföregående år. har gjort investeringar imarkanläggningar på , vilket var oförändrat i förhållandetill föregående år.Investeringar i maskiner och inventarier uppgick till ,vilket är en ökning med från föregående år.Rikspolisstyrelsen har gjort investeringar i maskiner och inventarier med 0,7miljarder kronor både 2002 och 2001. Försvarsmakten, ochVägverket har gjort investeringar i maskiner och inventarier med 0,3 miljarderkronor per myndighet.Investeringar i immateriella tillgångar uppgick till ,vilket är en ökning med från föregående år. Investeringar i immateriella tillgångar är till stor del hänförbara till av nytt pensionssystem, där investeringarna uppgick till 0,7miljarder kronor . Därutöver har investerat 0,1miljarder i utveckling av nytt IT-system för punktskatter och elektroniskinkomstdeklaration.Not 59UtlåningNyutlåningMiljoner kronor20022001Centrala ,studielån och hemutrustningslån11 76111 916Riksgäldskontoret6 73821 297Övriga myndigheter126125Summa18 62533 338AmorteringarMiljoner kronor20022001Riksgäldskontoret18 2153 064Centrala studiestödsnämnden5 1834 548Övriga myndigheter142145Summa23 5407 757Centrala () nyutlåning, som till största delen består avstudielån, uppgick till 11,8 miljarder, vilket är en minskning jämfört medföregående år med 0,2 miljarder kronor.Amorteringarna hos CSN uppgick till , en ökning frånföregående år med 0,6 miljarder kronor.Riksgäldskontorets (RGK) nyutlåning var , vilket är enminskning med . En stor del av nyutlåningen är hänförbartill omförhandlingar av tidigare upptagna lån. Svensk-Danska Broförbindelser och har ökat sina lån i RGK med 0,7 respektive 0,6 miljarder kronor.Amorteringarna i RGK uppgick till . Den störstaamorteringen gjordes av , 12 miljarder kronor.Not 60Finansiellt netto för statens upplåningMiljoner kronor20022001Finansiella intäkter för förvaltning av statsskulden78 36940 854Finansiella kostnader för förvaltning av statsskulden-121 864-134 419Avgår:Orealiserade valutadifferenser-31 43412 500Summa-74 929-81 065Det finansiella nettot som är hänförbart till statens upplåning har förbättratsmed 6,1 miljarder kronor.Intäkter som är hänförbara till orealiserade valutakursdifferenser uppgick till31,. Orealiserade poster påverkar inte statens nettoupplåning.Not 61Övrigt finansiellt nettoMiljoner kronor20022001Finansiella intäkter exkl. förvaltningen av statsskulden7 2387 418Finansiella kostnader exkl. förvaltningen av statsskulden-2 767-1 258Avgår:Kapitaliserade räntor på utlåning-2 649-2 705Övriga poster795-822Summa2 6172 633Under övriga poster redovisas realisationsvinster/förluster som inte kommer attmedföra några betalningar och nedskrivningar av finansiella tillgångar. En stordel av årets justering är hänförbar till nedskrivningen av aktier i tar upp ränteintäkter för sin utlåning iresultaträkningen. En stor del av denna ränteintäkt betalas inte in till statenutan bokförs i balansräkningen som en ökning av fordran. Det innebär att s.k.kapitaliserad ränta inte har betalats in till staten och den påverkar såledesinte statens nettoupplåning.Not 62Justeringar till betalningarMiljoner kronor20022001Förändring av tillgångar hänförbara till statens upplåning1 9796 892Förändring av skulder hänförbara till statens upplåning6 039-3 55Summa8 0183 537Upplupna och förutbetalda räntor och över- och underkurser som är hänförbaratill statens upplåning redovisas i balansräkningen underperiodavgränsningsposter och påverkar således inte statsskulden. Förändringar av tillgångar och skulder som är hänförbara till statens upplåning har påverkatstatens nettoupplåning med 2 respektive under året.??Skr. 2002/03:100 BILAGA 3Skr. 2002/03:100 BILAGA 3229Skr. 2002/03:100 BILAGA 3Skr. 2002/03:100 BILAGA 34241