prop · GR0342 · 2003-11-18 00:00:00 — sådan anläggning berättigar även den elproduktion som härrör från torven till elcertifikat. Torven omfattas dock inte av lagen om ursprungsgarantier, men detta förhållande regleras genom 6 § i samma lag. Enligt denna paragraf får ursprungsgarantier utfärdas bara för den andel av elen som producerats med användning av sådana energikällor som avses i 4 §. På motsvarande sätt som i lagen om elcertifikat finns det dessutom en bestämmelse i 7 § tredje stycket lagen om ursprungs- garantier, som innebär att anläggningens innehavare skall särskilt beräkna och rapportera den elproduktion som berättigar till ursprungs- garantier. Att föra in torven som ett certifikatberättigande bränsle innebär således inga komplikationer, som bör föranleda förslag till ändringar i lagen om ursprungsgarantier avseende förnybar el. Såsom ovan beskrivits kommer den lagändring som torven föranleder att tillämpas på kraftvärmeverk, som kan elda med biobränslen och torv, men även med inblandning av bränslen som inte berättigar till elcertifikat. I 5 § 1 förordningen om elcertifikat finns en bestämmelse om blandningar av biobränslen och annat bränsle. Att föra in torven i elcertifikatsystemet bör föranleda en justering av begreppet annat bränsle i den paragrafen, så att det tydligt framgår att det inte omfattar torv. Torvens inverkan på kvoten Enligt bedömning väntas torvanvändningen öka om torven blir ett certifikatberättigande bränsle. Det förväntade tillskottet till den certifikatberättigande elproduktionen bedöms bli relativt litet och omfatta elproduktion i kraftvärmeverk . Vilka effekter detta tillskott av certifikatberättigande produktion kan ha på kvotens storlek och dess utveckling över tiden redovisas i avsnitt 7. EU:s vägledande mål och Europeiska kommissionens prövning av elcertifikatsystemet Syftet med det nämnda RES-direktivet är enligt artikel 1 bl.a. att främja en ökning av de förnybara energikällornas bidrag till elproduktionen på den inre marknaden för el. Medlemsstaterna skall enligt artikel 3.1 vidta lämpliga åtgärder för att främja en sådan ökning i enlighet med vägledande nationella mål, som för del bestämts som en ökning med års nivå (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). Direktivets artikel 3 föreskriver även att medlemsstaterna, med jämna mellanrum, skall offentliggöra rapporter som skall innehålla en analys av förverkligandet av nationella vägledande mål och att kommissionen, på grundval av dessa rapporter, bl.a. skall bedöma i vilken utsträckning medlemsstaterna gjort framsteg när det gäller att förverkliga dessa mål. Eftersom RES-direktivet inte omfattar torv kan, såsom påpekat, den elproduktion som härrör från torv inte beaktas vid den beskrivna rapporteringen och bedömningen. Europeiska kommissionen har gjort bedömningen att elcertifikatsystemet är förenligt med EG-fördraget. Om torv skall vara certifikatberättigande, så krävs en förnyad prövning av kommissionen. 2003/04:42 Den nu föreslagna ändringen anmäldes därför av regeringen Eftersom torven, enligt förslaget, inte inordnats under de förnybara energikällorna i lagen om elcertifikat, betonar regeringen bl.a. miljöfördelarna genom att samtliga kraftvärmeanläggningar som kommer att använda torv uppfyller de kriterier för högeffektiv kraftvärme som diskuteras inom EU. 5Information om elleverantörernas ersättningar Regeringens förslag: Elleverantörerna skall fortlöpande till tillsynsmyndigheten anmäla den ersättning de tar ut för att hantera kvotplikten åt elanvändare som förbrukar mindre än el . skall offentliggöra de ersättningar som elleverantörerna tillämpar. Departementspromemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Statskontoret tillstyrker att elleverantörer skall anmäla den ersättning de tar ut. Statskontoret saknar dock närmare motivering till den gräns som föreslås och betonar att även större kunder har behov av dessa uppgifter. instämmer i förslaget. är likaledes positiv till förslaget, som ger ett visst stöd för prisbildningen på marknaden och därmed en förbättring av marknadsfunktionen och konkurrensen. och Oberoende Elhandlare är positiva till förslaget. De anser att det dock är viktigt att det klargörs vad som skall rapporteras in. EnergiRådgivarna anser att förslaget är positivt. anser att förslaget om rapporteringsskyldighet bör ersättas med ett tvång för elleverantören att alltid ange ett fast totaltpris för både el och elcertifikat när fasta elpriser offereras. och anser att förslaget skapar onödig byråkrati som medför kostnader, vilka i slutänden drabbar slutkunden. Vindkraftsbranschens Investerings- och Projekteringsföretag och Vindkraftsleverantörerna i har inget att erinra emot att detta system införs. avstyrker förslaget och föreslår att företagen skall vara skyldiga att efter begäran från myndigheten lämna de aktuella uppgifterna. Bakgrund: Elcertifikatsystemet är ett marknadsbaserat system för att främja produktion av el med användning av förnybara energikällor och i fortsättningen även med torv. Detta innebär bl.a. att priset på elcertifikat kommer att variera över tiden i relation till det utbud och den efterfrågan som finns på marknaden. De som hanterar kvotplikten vilka i huvudsak är elleverantörerna har ålagts en skyldighet att införskaffa ett visst antal elcertifikat i förhållande till elanvändarnas förbrukning av el. Dessa leverantörer har vidare rätt att enligt 4 kap. 10 § lagen (2003:113) om elcertifikat ta ut ersättning för den tjänst det innebär att hantera kvotplikten för de elanvändare som inte själva hanterar sin kvotplikt. När elleverantören fakturerar elanvändaren för dennes förbrukning av el skall en särskild uppgift lämnas i fakturan om vad denna tjänst kostar. Elanvändarens kostnad för tjänsten att hantera kvotplikten får inte slås ihop med kostnaden för elen på fakturan, utan den skall redovisas särskilt. Avsikten är att den kostnad som hänför sig till elcertifikaten skall vara tydlig för elanvändaren. Redovisningen kan vidare bidra till att konkurrensen mellan elleverantörer ökar. Skälen för regeringens förslag: Att kunna jämföra priser och andra villkor är viktigt på alla marknader, inte minst på elmarknaden vid val av elleverantör. Elanvändarna bör därför ges förbättrade möjligheter att jämföra de priser som elleverantörerna tillämpar när det gäller att hantera kvotplikten. Detta är inte minst viktigt när möjligheten att frivilligt hantera kvotplikten blivit aktuell . Behovet av att på ett lättillgängligt sätt få tillgång till sådan information är särskilt stort för elanvändare med en mindre förbrukning av el, t.ex. privatpersoner som bor i villor och lägenheter samt småföretagare. Det finns ingen offentlig redovisning över vilka ersättningar elleverantörerna tar ut av elanvändarna. Det bör därför ställas ett krav på elleverantörerna, att till tillsynsmyndigheten regelbundet anmäla de ersättningar som tas ut av elanvändarna för att hantera kvotplikten. Kravet bör begränsas till sådana elanvändare, vars förbrukning inte överstiger . Denna förbrukningsnivå bedöms vara tillräckligt hög för att samtliga elanvändare med mindre förbrukning skall omfattas. Tillsyns- myndigheten skall offentliggöra vilka ersättningar som elleverantörerna tillämpar, vilket kan ske genom att myndigheten publicerar sådan information på sin hemsida eller på annat sätt offentliggör uppgifterna. Denna information bör kunna ge ett visst stöd för prisbildningen på marknaden och leda till en förbättring av marknadsfunktionen och konkurrensen. En bestämmelse om anmälningsskyldigheten bör tas in i 6 kap. lagen om elcertifikat, som behandlar tillsyn m.m. Enligt förslaget skall anmälningarna göras fortlöpande. Närmare föreskrifter om leverantörerna skall göra anmälningar och vilka uppgifter som skall lämnas i anmälningarna avses meddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillsynsmyndigheten. Utgångspunkten bör vara att anmälningarna skall göras kvartalsvis och att anmälan skall omfatta den totala ersättning som elleverantören ensidigt bestämt och tar ut av kunden. Den anmälda ersättningen skall därför, i förekommande fall, inkludera elcertifikat- kostnad, eventuella påslag samt moms, så att en jämförelse mellan olika leverantörers debitering är möjlig att göra. Elleverantörernas anmälningar till myndigheten bör göras skriftligen. Det stora flertalet elleverantörer har tillgång till datorer och kommunicerar elektroniskt med myndigheten enligt 6 kap. 15 § lagen om elcertifikat. Den möjligheten bör också omfatta de anmälningar som är i fråga. Bestämmelsen bör därför kompletteras, så att anmälningarna och därtill hörande handlingar får överföras elektroniskt på det sätt som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillsynsmyndigheten föreskriver. Regeringens bedömning är att anmälningsskyldigheten inte kommer att ställa några omfattande krav på företagens administration och företagens Prop. 2003/04:42 kostnader för rapporteringen bedöms bli begränsade. ansvar för elmarknadens funktioner har förstärkts. Myndigheten har också givits en mer operativ roll som expertmyndighet avseende elhandelsfrågor. Den skall bl.a. följa och analysera utvecklingen på elmarknaden. Den skall också bidra till att konsumenter och små och medelstora företag har den information som krävs för att kunna agera på den avreglerade elmarknaden (prop. 2001/02:143). Vidare har tillsynsmyndigheten uppgiften att informera om elcertifikatsystemet och följa utvecklingen på elcertifikatmarknaden. Myndigheten hanterar också flera administrativa uppgifter i elcertifikatsystemet. Regeringen anser att den nya uppgiften att hantera information om den ersättning elleverantörerna tar ut för att hantera kvotplikten åt elanvändarna ligger naturligt inom ramen för detta ansvar. Hanteringen av anmälningarna och offentliggörandet av ersättningarna bedöms inte vara omfattande och bör därför kunna hanteras inom ramen för myndighetens nuvarande resurser. Regeringens bedömning: Det är inte lämpligt att nu utöka kretsen av elintensiva industrier som omfattas av undantaget från kvotplikten. Denna fråga bör behandlas i den kommande översynen av elcertifikat- systemet, vilken är planerad att göras i samband med kontrollstationen för klimatpolitiken 2004. Vid översynen kan då en helhetsbedömning av den internationellt konkurrensutsatta industrins villkor göras. Departementspromemorians förslag: Gruppen av elintensiv industri som omfattas av undantaget från kvotplikten utökas. El som förbrukats i tillverkningsprocessen i industrierna för återvinning av avfall och skrot av metall, blekning, färgning och annan textilberedning, framställning och bearbetning av planglas samt framställning av vegetabiliska och animaliska oljor och fetter skall inte beaktas vid beräkningen av kvotplikten. Remissinstanserna: anser att skälen för förslaget förefaller rimliga. ser inga svårigheter för elcertifikatsystemet, om ytterligare industrier tillförs kretsen som omfattas av undantaget. , , TEKOindustrierna, Skogsindustrierna, Plast- och Kemiföretagen samt tillstyrker förslaget. , , Svensk Fjärrvärme, , Sveriges Energiföreningars , Vindkraftsbranschens Investerings- och Projekteringsföretag och Vindkraftsleverantörerna i är emot en utökning av undantaget från kvotplikten. , , , , Plast- och Kemiföretagen, samt anser att definitionen på elintensiv industri bör utformas i enlighet med Energiskattedirektivets eller förslag. anser att energiintensiv industri bör innefattas i certifikatsystemet med de övrigt gällande begränsningarna vad gäller skatter för att klara konkurrensen. , och samt Gröna Näringens anser att de branscher de representerar skall ingå i kretsen av energiintensiva industrier som omfattas av undantaget. Bakgrund: Undantaget från kvotplikten för viss internationellt konkurrensutsatt elintensiv industri finns i 4 kap. 2 § 3 lagen (2003:113) om elcertifikat. Undantaget är begränsat till att enbart gälla de processer som är specifika för dessa företag när det gäller förbrukningen av el. I propositionen Elcertifikat för att främja förnybara energikällor 2002/03:40 s. 110) konstaterade regeringen att kostnader motsvarande de som kvotplikten medför för svenska företag saknas i flertalet av dessa företags konkurrentländer. Att ålägga den elintensiva industrin en kvotplikt skulle därför innebära en betydande konkurrensnackdel. Med detta som utgångspunkt ansåg regeringen det motiverat att el som förbrukas i tillverkningsprocessen i viss elintensiv industri skall undantas från kvotplikten. antog regeringens förslag, men gjorde vissa justeringar när det gäller vilka industrier som skall omfattas av undantaget (prop. 2002/03:40, bet. 2002/03:NU6, rskr. 2002/03:133). I den nämnda propositionen konstaterade regeringen att det pågick en översyn av reglerna för nedsättning av energiskatter för vissa sektorer och att huvuduppgift var att utreda utformningen av regler för nedsättning av skatt på energi inom de sektorer som är utsatta för internationell konkurrens. Regeringen aviserade att det skulle finnas förutsättningar att göra en helhetsbedöm- ning av de framtida villkoren för den elintensiva industrin med avseende på den samlade belastningen av skatter, avgifter och kvotplikten när kommittén slutfört sitt arbete. Kommittén slutförde sitt arbete , då den presenterade sitt betänkande Svåra skatter! (SOU 2003:38). Betänkandet har remissbehandlats. Skälen för regeringens bedömning: Det är inte lämpligt att nu utöka gruppen av elintensiv industri som omfattas av undantaget från kvotplikten fr.o.m. . Det finns starka skäl att avvakta den översyn av elcertifikatsystemet som planeras ske i samband med kontrollstationen för klimatpolitiken 2004. Vid översynen kan då en helhetsbedömning av den internationellt konkurrensutsatta industrins kvotplikt göras. Om undantaget från kvotplikten nu utökas, innan ett konkret förslag till utformningen av regler för nedsättning av skatt på energi finns tillgängligt, skulle detta kunna skapa osäkerhet både för den elintensiva industrin och för de aktörer som skall hantera kvotplikten. En utökning av undantaget från kvotplikten fr.o.m. skulle kunna medföra att förutsättningarna för den elintensiva industrin ändrades både och . Det är angeläget att ett långsiktigt hållbart system för undantag från kvotplikten kan skapas, så att den elintensiva industrin får stabila förutsättningar. Regeringen anser det därför lämpligt att avvakta den fortsatta beredningen av skattenedsättningskommittén Prop. 2003/04:42 betänkande. Regeringens bedömning är vidare att det är väsentligt att hålla elcertifikatsystemet så stabilt som möjligt under systemets inledande fas och att ge samtliga aktörer rimliga möjligheter att förutse utvecklingen över tiden. 7 Kvotens utveckling över tiden Regeringens bedömning: Kvotplikten bör inte ändras . Torvens inträde som ett certifikatberättigande bränsle i kraftvärmeverk påverkar inte påtagligt den tidigare fastställda kvot- nivån för . I den översyn av elcertifikatsystemet som planeras ske bör dock torvens inträde i elcertifikatsystemet särskilt beaktas när kvotnivåerna för och framåt fastställs. Departementspromemorians förslag: Kvotplikten skall höjas för att avspegla dels det elproduktionstillskott som torven medför, dels att ytterligare elintensiva industrier föreslås omfattas av undantaget från Remissinstanserna: Flera remissinstanser har inte direkt berört kvotens utveckling över tiden, utan koncentrerat sina synpunkter på förslagen om torv och elintensiv industri. remissinstanserna gör i dessa avseenden får naturligtvis konsekvenser för deras hållning i frågan om kvotens utveckling över tiden. dock endast de remissinstanser som direkt berört frågan. är negativa till att kvoterna ändras och anser att snabba förändringar av kvotplikten skapar problem för aktörerna och för elcertifikatmarknaden. Det är viktigt med stabilitet och långsiktig förutsägbarhet i elcertifikatsystemet för att en andrahandsmarknad skall kunna fungera väl. Svensk Fjärrvärme anser att det finns en risk om torvens andel av elproduktionen kraftigt ökar att torven inkräktar på den förnybara delen i systemet. Det är därför viktigt att torvens andel av kvoten särskiljs i den kvotöversyn som skall göras . Sveriges Energiföreningars () anser att kvotplikten bör höjas enligt förslaget, men utan att förslagen om torv och den elintensiva industrin genomförs. Skälen för regeringens bedömning: Inriktningen på kvotnivån grundar sig på beräkningar utifrån målet, en ökning av användningen av el från förnybara energikällor med års nivå till och Kvotplikten är det krav som ställs på de kvotpliktiga att inneha ett visst antal elcertifikat på sitt certifikatkonto för att slippa att betala en kvotpliktsavgift. Kvotpliktsnivån lades fast för perioden 20032010 genom beslut om att införa har i sitt betänkande gjort bedömningar av nuvarande och planerad torvanvändning i kraftvärmeanläggningar. producerades el i kraftvärmeanläggningar. 2003/04:42 bedömer att elproduktionen från torv skulle öka till år 2003, om torven omfattas av elcertifikatsystemet. Utgående från utredningens underlag och med beaktande av den nu föreslagna lagens tidpunkt för ikraftträdande bedöms det förväntade tillskottet till den certifikatberättigande elproduktionen i kraftvärmeverk för omfatta . Det förslag som läggs fram om att elproduktion som sker med torv i kraftvärmeverk skall vara certifikatberättigande bedöms inte påtagligt påverka beräkningsunderlaget för kvotplikten för . Elproduktionen från torv kommer att vara marginell och bedöms inte påverka förutsättningarna för den förnybara elproduktionen inom ramen för elcertifikatsystemet. Regeringen anser, i likhet med m.fl., att det är viktigt för hela elcertifikatsystemets stabilitet och tillförlitlighet att kvotnivån fastställs för . En känd och stabil kvotnivå medför att elproducenterna och de som hanterar kvotplikten har möjlighet att förutse kvotpliktens utveckling över tiden och att agera efter givna förutsättningar. En översyn av elcertifikatsystemet och kvotnivåerna är planerad till 2004. Det finns starka skäl som talar för att avvakta med förändringar av kvotnivåerna m.m. tills denna översyn har genomförts. Regeringens bedömning är därför att kvotnivåerna inte bör ändras . Målet att öka produktionen av el med förnybara energikällor med står fast. Kvoten bör därför från och med ökas med den beräknade elproduktionsvolym som torven beräknas medföra. Som framgår av avsnitt 6 är det regeringens avsikt att göra en översyn av elcertifikatsystemet i samband med kontrollstationen för klimat- politiken . I denna översyn skall en första utvärdering av systemets funktion och effekter göras och det nationella målet för el producerad med förnybara energikällor skall utvärderas. Vidare skall en helhetsbedömning av den internationellt konkurrensutsatta elintensiva industrins kvotplikt då göras. I översynen bör ingå att värdera både de långsiktiga effekterna av att torv är ett certifikatberättigande bränsle och vilken nivå på torvanvändningen som bör inkluderas när kvotnivåerna för och framåt fastställs. Konsekvenser för små företag 8.1Förslaget till ändringar i lagen om elcertifikat De föreslagna ändringarna i lagen om elcertifikat innebär att torv blir ett certifikatberättigande bränsle när den används för elproduktion i kraft- värmeverk. Torvens marginella tillskott till den certifikatberättigande elproduktionen bedöms inte ge upphov till att kvotnivån för bör justeras upp. En översyn av elcertifikatsystemet planeras i samband med kontrollstationen 2004. Starka skäl talar för att avvakta med förändringar i kvotnivåerna tills denna översyn är gjord. Förslaget innebär även att elleverantörerna regelbundet skall göra anmälningar till tillsynsmyndigheten om den ersättning de tar ut för att hantera kvotplikten åt elanvändare som förbrukar mindre än el och att myndigheten skall offentliggöra information om de ersättningar som elleverantörerna tillämpar. Bakgrunden till förslaget är att elanvändare med en liten förbrukning av el har ett informationsbehov när det gäller den ersättning som olika elleverantörer tar ut när de hanterar kvotplikten. och kontoföringsmyndigheten har till uppgift att sprida information om certifikatsystemet via ordinarie informations- kanaler (t.ex. hemsidor och informationsmaterial), seminarier, samarbete med andra myndigheter och riktade insatser mot branschorganisationer. Konsekvenserna för små företag och deras behov skall särskilt beaktas. Antalet elleverantörer är ca 150 stycken. Merparten av dessa betecknas som små företag. Förslaget att torv blir ett certifikatberättigande bränsle när den används för elproduktion i kraftvärmeverk bedöms inte ha någon betydelse för den enskilde elleverantören. Då torvens tillskott till den certifikatberättigande elproduktionen inte kommer att ge upphov till att kvotnivån för justeras upp, förändras inte elleverantörens ekonomiska eller administrativa situation Regeringen föreslår även att elleverantörerna regelbundet skall göra anmälningar till tillsynsmyndigheten om den ersättning de tar ut för att hantera kvotplikten åt elanvändare som förbrukar mindre än el . Förslaget kommer att innebära en viss administration som inte krävs , men denna administrativa börda bedöms inte vara omfattande. En anmälan kan göras till myndigheten via Internet eller brev. De föreslagna reglerna gäller alla elleverantörer lika. Elleverantörens kostnader för denna rapportering bedöms vara marginella. De föreslagna ändringarna innebär inte att några nya, lagstadgade uppgifter påförs de små producenterna. Ändringarna kommer inte heller indirekt ha någon påverkan för den verksamhet de bedriver. De föreslagna ändringarna innebär inte att några nya lagstadgade uppgifter påförs nätägarna. Ändringarna kommer inte heller indirekt ha någon påverkan för den verksamhet de bedriver. 1 § Lagens ändamål är att främja produktion av elektricitet med användande av förnybara energikällor och torv (förnybar el). I detta syfte innehåller lagen bestämmelser om dels en rätt för producenter av förnybar el att bli tilldelade elcertifikat av staten, dels en skyldighet för elanvändare att inneha elcertifikat i förhållande till sin förbrukning av el. Ändringen är en följd av det förslag som har behandlats i avsnitt 4. Genom paragrafens nya lydelse omfattas även torv av elcertifikatsystemet. Elcertifikatsystemet har således två ändamål, dels att främja produktion av elektricitet med användande av förnybara energikällor, dels att främja produktion av elektricitet med användande av torv. Torven omfattas inte av definitionen av förnybara energikällor såsom den föreslås utformas i 2 § 1 men har ändå, för elproduktion inom elcertifikatsystemet, inordnats under begreppet förnybar el, eftersom torven nybildas kontinuerligt. Begreppet förnybar el återfinns även i lagen (2003:437) om ursprungsgarantier avseende förnybar el, som delvis bygger på lagen (2003:113) om elcertifikat, och begreppet överensstämmer i huvudsak i de båda lagarna. Skillnaderna består i att lagen om ursprungsgarantier inte omfattar torv, dess 4 § omfattar även den storskaliga vattenkraft som fanns när lagen om elcertifikat trädde i kraft och i samma paragraf ges en vidare definition av biobränslen än vad som följer av 4 § förordningen (2003:120) om elcertifikat. Förutsättningarna för att tilldelas elcertifikat vid elproduktion som sker med användning av torv finns reglerade i 2 kap. 1 a §. 2 § I denna lag används följande beteckningar med den betydelse som här anges: 1.förnybar energikälla: vindkraft, solenergi, vågenergi, geotermisk energi, biobränslen och vattenkraft, 2.elcertifikat: ett av staten utfärdat bevis om att en megawattimme förnybar el har producerats med iakttagande av bestämmelserna i denna lag och i föreskrifter som meddelats med stöd av lagen, 3.certifikatberättigad producent: en innehavare av en godkänd produktionsanläggning för förnybar el,