prop · GQ031d16 · 2003-01-01 00:00:00 — 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Mål för politikområde Arbetsliv........................................................... Mål för verksamhetsområdena under politikområdet......................... Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet ........................................................... Analys och slutsatser............................................................................. Mål och resultatindikatorer .................................................................. Insatser inom verksamhetsområdet ..................................................... Analys och slutsatser............................................................................. Verksamhetsområde Kunskap och kompetens ................................................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Insatser inom verksamhetsområdet..................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet ................................................. Analys och slutsatser ............................................................................ Insatser inom verksamhetsområdet..................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet ................................................. Analys och slutsatser ............................................................................ Insatser inom verksamhetsområdet..................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet ................................................. Analys och slutsatser ............................................................................ Verksamhetsområde Medling och lönebildning ................................................. Insatser inom verksamhetsområdet..................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet ................................................. Analys och slutsatser ............................................................................ Förslag inom arbetslivspolitiken ......................................................................... 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m ............................................... 23:5 för arbetstagares uppfinningar............................ 23:6 Internationella arbetsorganisationen () ............................... 9.723:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO)................................................................................. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet ........................................................... Analys och slutsatser............................................................................. Förslag inom jämställdhetspolitiken ................................................................... 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder..................................................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet .............................................................. Härledning av ramnivå 2003-2004, Utgiftsområde 14 Arbetsliv........................... Utgiftsutveckling för politikområdet...................................................................... Anställningsrelation 1991 respektive 2001.............................................................. Anmälda arbetssjukdomar per 1 000 förvärvsarbetande 1994-2000...................... Andel arbetstagare som upplever olika tecken på uttröttning vid Andel arbetstagare med ryggsmärtor ...................................................................... Tillgång och kontakt med företagshälsovården...................................................... Statistik om arbetsolyckor 1997 respektive 2000 ................................................... Procentuell fördelning av projekt i samverkan med externa aktörer .................... Andel i procent av befolkningen () som deltagit i utbildning och träning ................................................ Fördelning på typ av utbildning .............................................................................. Diagram 5.1 Procentuell fördelning avseende målgrupperna för utbildning.............. Målstatistik vid Arbetsdomstolen ........................................................................... Genomströmningstider för mål i Arbetsdomstolen............................................... Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt 1997-2001 ................................ Totala löneutvecklingen inom näringslivet 1997-2001. förändring från föregående år. Löneutveckling för hela arbetsmarknaden . förändring från föregående år. Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 9.5 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 9.9 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden........................................................... 9.11 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 23:3 Särskilda utbildningsinsatser 9.12 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden......................................................... 9.14 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 23:4 Arbetsdomstolen ...................... 9.16 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 23:5 för 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 23:6 Internationella arbetsorganisationen ()................................................................................. Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) ...................................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 23:8 ..................... Utgiftsutveckling inom politikområdet ................................................................ Härledning av anslagsnivån 2003-2004, för Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder.................................................................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 8.1 Antal medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar ................................. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 23:1 , ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst (avsnitt 9.1) 2.bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 23:2 , ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtagandenmedför utgifter på högst 2005 (avsnitt 9.2) 3.bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m., ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst (avsnitt 9.3) 4.för anvisar anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsliv enligt följande uppställning: 23:5 för arbetstagares uppfinningar Internationella arbetsorganisationen () 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell lägg- ning (HomO) 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Utgiftsområde 14 Arbetsliv består av politikområdena arbetslivspolitik och jämställdhetspolitik. Utgifterna inom utgiftsområdet har minskat Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Utgifterna uppgick till . beräknas utgifterna uppgå till . Den största anledningen till de minskade utgifterna beror på att politikområdet Effektiv statsförvaltning fördes över till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning från och med . Totalt för utgiftsområde 14 Arbetsliv 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 2.2 Härledning av ramnivå 2003-2004, Utgiftsområde 14 Arbetsliv Förändring till följd av: Överföring till/från andra Av tabell 2.2 framgår att omfattningen av beslut beräknas öka kraftigt . Anledningen till ökningen beror på regeringens föreslagna satsning för att minska ohälsan i arbetslivet. I övrigt är förändringarna inom utgiftsområdet relativt måttliga mellan åren. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Politikområdet omfattar verksamhetsområdena Arbetsmiljö, Kunskap och kompetens, Arbetsrätt, Icke-diskriminering samt Medling och lönebildning. Till politikområdet hör myndigheterna (anslag 23:1), (anslagen 23:2 och 23:3), Arbetsdomstolen (anslag 23:4), för arbetstagares uppfinningar (anslag 23:5), Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (anslag 23:7) och (anslag 23:8). Därtill kommer anslaget Internationella arbetsorganisationen (anslag 23:6), där ingår. Myndigheternas verksamhet finns kort beskriven under avsnitt 9. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling för politikområdet 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. 23:5 för arbetstagares uppfinningar 23:6 Internationella arbetsorganisationen () 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) Totalt för utgiftsområde Arbetsliv 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Den beräknade utgiftsprognosen är endast något högre än utfallet för politikområde Arbetsliv. Utgiftsutvecklingen beräknas dock stiga kraftigt . Ökningen beror på regeringens omfattande satsning på ohälsan, vilket framgår under avsnitt 3.6.2. Utgifterna beräknas återgå till en nivå som mer liknar 2001 och nivåer. Större avvikelser mellan dels anvisat belopp 2001 och utfall , dels anvisat belopp 2002 och beräknat utfall . Utfallet för politikområdet uppgick till , vilket kan jämföras med totalt tilldelat anslagsbelopp om . Differensen mellan tilldelade medel och utfall beror på det anslagssparande som uppstod för vid utgången av 2001 (se avsnitt 9.1). Prognoserna uppgår till . 3.3.1Mål för politikområde Arbetsliv Regeringen föreslår att följande mål skall fortsätta gälla för politikområdet Arbetslivspolitik:Ett bra arbetsliv med väl fungerande arbets- Arbetslivspolitiken skall inom ramen för målet bidra till tillväxt, sysselsättning och ett konkurrenskraftigt näringsliv. 3.3.2Mål för verksamhetsområdena under politikområdet De olika verksamhetsområdena och dess mål som bidrag till politikområdet är: Arbetsmiljö: En bra och utvecklande arbetsmiljö Kunskap och kompetens: En ökad kunskap om och i arbetslivet Arbetsrätt: En arbetsrätt som skapar trygghet, flexibilitet och delaktighet Icke-diskriminering: Diskriminering i arbetslivet och i samhället i övrigt skall ej förekomma Medling och lönebildning: Arbetsfred och en lönebildning i samhällsekonomisk balans Resultatindikatorer framgår under respektive verksamhetsområde. Ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor är ett grundläggande mål i regeringens politik. Det handlar framför allt om att ha ett helhetsperspektiv och att säkerställa en samverkan mellan de olika verksamhetsområdena inom arbetslivspolitiken. En av de viktigaste uppgifterna framöver är att åstadkomma ett hållbart arbetsliv som står i samklang med målet om en stabil och hög tillväxt. Globalisering samt snabb teknisk och ekonomisk utveckling skapar nya förutsättningar för näringsliv och arbetsmarknad. Till detta kommer en demografisk utveckling med en åldrande befolkning samt en ökande ohälsa, vilket bl.a. innebär en uppenbar risk att allt färre måste försörja allt fler. Utmaningen ligger i att förena individens rättigheter, trygghet och kompetensutveckling med den förnyelse och utvecklingskraft som krävs för hållbar ekonomisk tillväxt. En god och utvecklande arbetsmiljö, kunskap och kompetens i arbetslivet, en arbetsrätt som skapar trygghet, flexibilitet och delaktighet, mångfald, jämställdhet och icke-diskriminering samt arbetsfred och lönebildning i samhällsekonomisk balans ger tillsammans en god grund för tillväxt, sysselsättning och ett konkurrenskraftigt näringsliv. Grupper som står utanför arbetsmarknaden måste beredas tillträde och de som finns i arbetskraften får inte slitas ut. Människor måste uppmuntras att bidra med sin kunskap och erfarenhet . Utrymme för individens initiativ och företagsamhet måste skapas. Allt detta ställer stora krav på arbetets organisation, ledarskap och möjlighet till individuell flexibilitet liksom kompetensutveckling. Resultatet måste bli ett arbetsliv där den enskilde individen känner trygghet, tillfredsställelse och behåller sin hälsa. Utvecklingen inom arbetslivet med den ökande sjukfrånvaron och de snabba omställningarna inom delar av näringslivet har visat på nödvändigheten av en kraftfull politik på dessa områden för att värna den enskildes hälsa och trygghet. Den negativa utvecklingen av ohälsan fortsätter och det finns inga tecken på att utvecklingen vänder. Orsakssambanden är komplexa, varför de åtgärder som vidtas måste omfatta många olika områden. Förhållandena i arbetslivet är emellertid av avgörande betydelse. Mot bakgrund av den stora ökningen av sjukfrånvaron och särskilt de långa sjukskrivningarna påbörjade regeringen ett långsiktigt arbete inom ramen för en strategi för hälsa i arbetslivet i form av ett 11-punktsprogram. Inriktningen är att sätta individen i centrum och att göra arbetsgivarens ansvar för ohälsan tydligare. Den negativa utgiftsutvecklingen inom ohälsoförsäkringarna skall hejdas och den framtida utgiftsutvecklingen vara långsiktigt samhällsekonomiskt stabil. Strategin bygger på insikten att det inte går att med några enskilda åtgärder komma till rätta med den komplexa problembilden bakom ohälsan i arbetslivet. Det krävs insatser på ett flertal olika områden, där arbetsvillkoren och förhållandena i arbetslivet i övrigt är centrala. Särskilt viktigt är att uppmärksamma kvinnors hälsa och arbetsvillkor. De pågående förändringar som det kunskapsbaserade och internationaliserade arbetslivet innebär kräver en arbetsrätt som kan möta dessa förändringar. Den måste även möta kraven på trygghet och inflytande för de anställda inom ramen för en effektiv och flexibel arbetsmarknad samt bidra till ett gynnsamt företagsklimat. Sammantaget ska detta bidra till högre produktivitet och högre tillväxt. Vidare bör arbetstagarnas inflytande över arbetstiden stärkas. Arbetstidens längd och förläggning har stor betydelse för människors möjlighet att planera sin tid, för möjligheten att kombinera arbetslivet och livet i övrigt samt för arbetsgivarnas möjligheter att organisera och planera sin verksamhet. Inte minst är möjligheten att kunna påverka sin arbetstid viktig för människors välbefinnande. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Det arbetsrättsliga arbetet bör dessutom riktas in på att antalet former för tidsbegränsade anställningar skall minska. Det skall bli lättare att få en tillsvidareanställning. Chansen att få återanställning skall öka. Föräldraledigheten skall inte kunna missbrukas som uppsägningstid. Undantaget i turordningsreglerna skall tas bort. Även inom ramen för EU:s arbete bedriver regeringen en politik för att uppnå ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor. arbetar aktivt för att förstärka den sociala dimensionen inom EU. Den sociala agendan som antogs vid i är ett viktigt verktyg för att förstärka den sociala modellen. Vid europeiska rådets möte i fastslogs att full sysselsättning inte bara handlar om en inriktning på fler arbeten, utan också på högre kvalitet i arbetet, vilket ligger i linje med det arbete som regeringen bedriver nationellt. Den europeiska sysselsättningsstrategin (Luxemburgprocessen) sjösattes med målet att skapa en sysselsättningsunion med social sammanhållning. Sysselsättningens kvalitet skall öka särskilt vad gäller arbetsvillkor, hälsa och säkerhet, lön, lika möjligheter, balans mellan flexibilitet och säkerhet. Det sker årliga uppföljningar av strategin, bl.a. med hjälp av indikatorer på olika politikområden. i fastställde det strategiska målet att EU skall bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning till 2010, den s.k Lissabonstrategin. Vid europeiska rådets möte i fastslogs att målen för Lissabonstrategin kan nås endast genom en balanserad ansträngning såväl på den ekonomiska som på den sociala fronten. Det innebär för den sociala fronten bl.a. att arbetstagare i högre grad är delaktiga i förändringar som berör dem. Arbetsmarknadens parter uppmanades därför att hitta vägar att hantera omstrukturering av företag bättre genom dialog och en förebyggande strategi. De uppmanades också att förstärka de kvalitativa aspekterna på arbete, särskilt beträffande hälsa och säkerhet. Inom EU pågår ett arbete för att främja företagens sociala ansvarstagande både på europeisk och nationell nivå. Förslagen är baserade på riktlinjer som i sin tur är 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 baserade på grundläggande . Företagens sociala ansvar är ett begrepp som innebär att företagen på frivillig grund utöver vad som är lagstadgat integrerar sociala och miljömässiga hänsyn i sin verksamhet och samverkar med anställda, aktieägare, investerare, underleverantörer m.fl., vilket i sin tur kan förväntas bidra till att öka företagens lönsamhet. Internationella arbetsorganisationens () Decent work agenda är, liksom , organiserad efter fyra strategiska mål. Agendan skall främja och genomföra grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet. Den skall öka möjligheter för såväl kvinnor som män att finna god sysselsättning och tryggad försörjning. Därtill skall den stödja ett mer omfattande och effektivt socialt trygghetssystem för alla samt främja ett trepartiskt samarbete och en social dialog. reviderade sociala stadga ställer höga krav på arbetsrätten och arbetsmiljölagstiftningen. Stadgan skyddar bl.a. rätten till arbete, skäliga arbetsvillkor samt säkra och hälsosamma arbetsförhållanden. Vidare skyddas föreningsrätten och strejkrätten. Stadgan ger även skydd mot diskriminering och trakasserier i arbetslivet och ålägger staterna att möjliggöra för arbetstagare med föräldraansvar att kunna kombinera arbetsliv och familjeliv. Mot bakgrund av den stora ökningen av sjukfrånvaron och särskilt de långa sjukskrivningarna påbörjade regeringen ett arbete med en strategi för hälsa i arbetslivet i form av ett 11- punktsprogram (prop. 2001/02:1). Arbetet sker i samarbete mellan Justitie-, Social-, Finans- och Näringsdepartementen. Programmet innehåller åtgärder inom tre huvudområden: åtgärder för bättre arbetsmiljö och tydligare arbetsgivaransvar, åtgärder för snabb återgång till arbete vid ohälsa samt Följande kan redovisas för de punkter i programmet som närmast faller inom politikområdet Arbetsliv. Regeringen har inlett trepartssamtal med arbetsmarknadens parter för att skapa samsyn och samordna insatserna i strategin för att motverka ohälsa i arbetslivet. En avstämning har skett . Arbete pågår med att utforma en handlingsplan för att utveckla strategin och klargöra parternas åtaganden. Inom ramen för samtalen har regeringen vidare samrått med arbetsmarknadens parter om de åtgärder som regeringen avsett att vidta inom 11-punktsprogrammet. har fått i uppdrag att i samverkan med använda för att stärka metodutvecklingen inom företagshälsovården. Detta skall i första hand ske genom utbildningsinsatser. avlämnade Statskontoret - med anledning av regeringens uppdrag - rapporten företagshälsovården bättre (2001:29). Rapporten har remissbehandlats. En förstärkt utbildning för regionala skyddsombud genomförs . För detta ändamål har det avsatts sammanlagt . Se vidare avsnitt 4.4.1. Ett uppdrag gavs åt att utreda hur arbetsmiljöcertifiering kan utnyttjas för att stärka arbetsmiljöarbetet. Uppdraget skall redovisas till regeringen senast . Se vidare avsnitt 4.5.2. En arbetsgrupp inom har tagit fram promemorian Obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron (Ds 2002:22). Arbetsgruppen föreslår att regeringen skall införa en skyldighet för statliga, kommunala och privata arbetsgivare att redovisa sjukfrånvaron. Förslaget har remissbehandlats. Efter granskning av Lagrådet lämnas proposition, i samband med budgetpropositionen , till om obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro (prop. 2002/03:6). Vidare beslutade regeringen om medel till försöksverksamhet avseende hälsobokslut. Försök att minska ohälsan inom den offentliga sektorn Regeringen beviljade anslagna medel på tillsammans till elva projekt avseende försöksverksamhet för att minska ohälsan inom den offentliga sektorn. Genom dessa beslut, tillsammans med de beslut om som fattades , har samtliga medel som anvisats för denna försöksverksamhet fördelats till sammanlagt 19 projekt. Trygghet och delaktighet i arbetslivet Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över arbetstidslagen, semesterlagen och övrig ledighetslagstiftning (dir. 2000:97). Arbetsmarknadens parter har knutits till kommittén. skall kommittén lämna sitt slutbetänkande. gav regeringen i uppdrag att se över den arbetsrättsliga lagstiftningen i vissa hänseenden. Uppdraget skall redovisas . Uppdraget syftar till att se över den arbetsrättsliga lagstiftningen så att den uppfyller kraven på trygghet och inflytande för de anställda inom ramen för en flexibel och effektiv arbetsmarknad. Regeringen har även lämnat ett tilläggsuppdrag åt institutet om att överväga om det finns behov av att förstärka skyddet för de arbetstagare som väljer att utnyttja sin rätt till ledighet i samband med föräldraskap. En utredning som sett över behovet av lagstiftning och andra åtgärder för att stärka skyddet av den enskildes personliga integritet i arbetslivet har lämnat sitt betänkande (SOU 2002:18). Regeringen beslutade att tillsätta en arbetsgrupp, bestående av företrädare för , arbetsmarknadens parter och branschföreträdare, med uppdrag att inventera de problem som kan vara förknippade med en anställning i ett bemanningsföretag. Uppdraget skall rapporteras senast . antogs inom EU ett direktiv om ramavtalet om deltidsarbete och antogs ett direktiv om ramavtalet om visstidsarbete. Båda dessa direktiv har genomförts i svensk rätt genom lag om förbud mot diskriminering av deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 med tidsbegränsad anställning. Lagen trädde i kraft . antogs direktiv /14/EG om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen. Direktivet skall vara genomfört senast . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare om arbetstagarinflytande i europabolag. Utredningen skall lämna förslag till hur rådets direktiv /86/EG om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande skall genomföras i svensk rätt. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Rådet för sysselsättnings- och socialpolitik enades om en allmän riktlinje avseende ett förslag till EU-direktiv rörande komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande. Rådet beslutade även om förnyad konsultation av . tillsattes inom en arbetsgrupp benämnd Seniorgruppen. Gruppens uppgift var att undersöka vilka hinder som finns i avtal och lagstiftning för äldre att vara kvar på arbetsmarknaden. Seniorgruppen rapporterade till regeringen (Ds 2002:10) en rad förslag för att underlätta flexibel anställning, flexibel pensionering och bättre omställningsmöjligheter på arbetsmarknaden. Regeringen avser att i en senare skrivelse till redovisa beslut som antagits av Internationella arbetskonferensen vad gäller konvention (nr 183) och rekommendation (nr 191) om skydd vid havandeskap och barnsbörd, konvention (nr 184) och rekommendation (nr 192) om arbetarskydd inom lantbruket samt protokoll till konvention (nr 155) om arbetarskydd och arbetsmiljö och rekommendation (nr 193) om främjande av kooperativ. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Det finns ytterligare åtgärder som vidtagits inom ramen för 11-punktsprogrammet, som inte ryms under politikområdet.