prop · GQ031d2 · 2003-01-01 00:00:00 — består av Statsrådsberedningen, tio departement och . , utlandsmyndigheterna och kommittéerna, hade vid utgången av 2001 sammanlagt drygt 4 300 tjänstgörande. Av tjänstgörande var ca 140 personer (3,) politiskt anställda. De förändringar som påverkat verksamhet och organisation under 1990-ta- let fortsätter att ställa nya och utökade krav på arbetets innehåll och omfattning. De allt högre kraven är resultatet av både nationella och internationella förändringar. har naturligtvis ordförandeskapet medfört de mest tydliga förändringarna. Men EU-medlemskapet i allmänhet påverkar också i hög grad det dagliga arbetet i . beviljade extra i förvaltningsanslag för att förbereda och genomföra ordförandeskap i . De extra tillförda medlen finansierade kostnaderna för mötesverksamheten i samt kostnaderna för de extra press-, informations- och kultursatsningarna. ingick dessa extra medel i fördelningen av anslag. m.m. och anslaget 5:1 uppgick därmed till och till . För att klara arbetet med ordförandeskapet gjorde flera departement, särskilt Ut- rikesdepartementet, interna omprioriteringar inom ramen för ordinarie förvaltningsanslag. Ytterligare information om det svenska ordförandeskapet i EU återfinns i regeringens skrivelse till Redogörelse för det svenska ordförandeskapet i Europeiska unionens ministerråd (skr. 2001/02:105). Även medverkan i andra internationella organisationer och deltagande i internationella förhandlingar inom olika områden ställer krav på betydande arbetsinsatser och påverkar allt fler politikområden. Både EU-arbete och andra internationella arbetsinsatser fortsätter således att ställa höga krav på organisation och kompetens, en utveckling som förväntas fortgå. En annan viktig faktor som påverkat arbete är den ökade ambitionen med styrningen av myndigheterna i form av krav på resultatredovisning, tätare myndighetsdialoger etc. Styrformerna utvecklas och påverkar myndighetsstyrningen i form av budgethandläggning, beredning av sakfrågor, ärendehantering, internationella frågor, konsekvensberäkningar m.m. Sammanhängande med myndighetsstyrningen är den reformering av budgetprocessen som pågått och vars utveckling kontinuerligt pågår. Nya inslag med syfte att förbättra beslutsunderlag och utvärdering har tillkommit, t.ex. resultatskrivelser till . förmåga att hantera extrema situationer i fredstid har aktualiserats i och med händelserna . Inom ramen för det arbete som sker i samhället i stort förstärks samordningsförmågan och informationsberedskapen. Vidare ägnas frågor om bl.a. utbildnings- och övningsverksamheten, telekommunikationer och IT-stöd, lokaler, reservkraft samt underrättelse- och delgivningsfunktionen särskild uppmärksamhet. Ett kontinuerligt utvecklingsarbete inom är nödvändigt för att kunna möta behov av kompetens och kraven på arbetsinsatser. Utbildningsinsatser görs kontinuerligt inom en rad centrala områden, bl.a. myndighetsstyrning, budgetprocessen, internationellt arbete, ekonomisk styrning, lagstiftning och beredningsprocessen. Ledningsfunktionerna har en central roll. Varje ny chef erbjuds särskilt anpassade introduktionsprogram som senare följs upp med chefsutvecklingsprogram inom olika områden, som arbetsgivarrollen, ledarskap och rollen som verksamhetsföreträdare. Även handläggare erbjuds introduktion och vidareutbildning. Inför och under ordförandeskapet har utbildningsverksamheten fokuserat på EU-relaterad utbildning. Ett utvidgat aspirantprogram i avses starta . Arbetsmiljöarbetet har fortsatt. Bland annat har genomfört ett särskilt projekt för systematiskt arbetsmiljöarbete. Vidare har särskild utbildning i arbetsmiljö skett för chefer och samtliga skyddsombud. En handlingsplan för jämställdhet har lämnats till jämställdhetsombudsmannen. Mångfaldsarbetet inom myndigheten fortsätter. Arbetet med att främja lika rättigheter och motverka diskriminering bedrivs även på annat sätt. Regeringen har i proposition till (prop. 2001/02:142) föreslagit att det tydliggörs att upphandlande enheter får ställa särskilda kontraktsvillkor till exempel genom antidiskrimineringsklausuler. pågår ett arbete för att anpassa upphandlingarna till de nya möjligheterna. internrevision är placerad i Statsrådsberedningen och rapporterar till förvaltningschefen. beslutades om en ny inriktning och förstärkning av internrevisionen. Uppdraget vidgades som ansatsen blev mer förebyggande och rådgivande. Internrevisionen ska genomföra granskningar av och bedöma styrkan i de interna kontrollsystemen inom . Bedömningarna skall göras utifrån målen att myndigheten skall ha god verksamhetsstyrning, efterlevnad av legala krav och andra styrdokument samt att myndigheten skall ha tillförlitlig ekonomisk redovisning och rapportering. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Utvecklingen inom IT-området i fortsätter. Inför ordförandeskapet gavs högsta prioritet åt att säkerställa ett fungerande IT-stöd. I och med att ordförandeskapet nu är över inriktas arbetet på att skapa ett mer effektivt verksamhetsstöd och på att öka kostnadseffektiviteten. Hög prioritet har en upprustning av IT-stödet till utlandsmyndigheterna. har informationssäkerhetsfrågor aktualiserats inom ramen för det arbete som sker gällande krishantering. Inför sammanslagningen av förvaltningsanslag och förvaltningsanslag utarbetades en ny process för verksamhetsplanering och medelsfördelning inom . Syftet med verksamhetsplanering och uppföljning är bl.a. att vara ett stöd i departementens egen styrning och ledning samt att ge ett underlag för fördelning av anslag. Regeringen beslutade (SB2001/8259) att genomföra ett projekt för effektivisering och rationalisering av . Projektet skall avrapporteras . Projektet är en naturlig fortsättning på tidigare utvecklingsarbete inom . Förslagen skall syfta till ett effektivare utnyttjande av resurser för att skapa utrymme för att tillgodose behovet av ökade resurser för kärnverksamheten och för att möta krav på nya insatser, utan att det samlade resursbehovet behöver öka i den takt som skett . Projektet kommer bland annat att behandla frågor kring ledningsfunktionerna i departementen och förvaltningsavdelningens roll. Utvecklingen av verksamheter visas i tabellen på nästa sida. fokuserades verksamheten i på ordförandeskapet i , vilket påverkat övriga resultat och verksamheter i förhållande till . Av tabellen framgår att har regeringen avgjort 10 521 regeringsärenden. Antalet diarieförda ärenden och handlingar totalt i minskar. Antalet regeringsärenden har, efter att ha minskat , ökat . Däremot har antalet utredningsbetänkanden som publiceras i minskat. Även antalet interpellationssvar och frågesvar till har, efter att ha ökat /98, minskat . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 7.18 Resultatinformation i - varav politiskt anställda den/handlingar* - varav kommittédirektiv m.m. - varav regleringsbrev m.m. *Inom UD förs ett ärendediarium för regerings- och regeringskansliärenden. I UD:s huvuddiarium, skrivelsediariet registreras varje enskild handling med ett eget diarienummer och varje ärende kan alltså omfatta flera diarienummer. UD:s statistik är därför inte direkt jämförbar med övriga departements. resultat, verksamhet och arbete redovisas i 2001. innehåller en fyllig resultatinformation i form av bl.a. tabeller med statistik. Utrikesrepresentationen består av 100 utlandsmyndigheter, varav 84 är ambassader, 10 konsulat och 6 representationer/delegationer. har diplomatiska förbindelser med 191 länder (), det vill säga med i stort sett alla erkända stater. Det betyder att i nära hälften av dessa finns en svensk ambassad. Ännu en grupp är honorärkonsulaten, som är cirka 400 till antalet. Antalet utlandsmyndigheter har minskat något då antalet var 103. Förändringarna är dock större än så. De politiska omvälvningarna i och , inträde i EU och den tilltagande globaliseringen inklusive utvecklingen av informationsteknologin är förändringar i omvärlden som starkt har påverkat den svenska utrikesrepresentationen. I åtta länder, företrädesvis i , finns ambassader som inte fanns 1991. har 16 ambassader lagts ned och 15 nya har inrättas. Antalet mindre utlandsmyndigheter har ökat. Av myndigheterna är 37 bemannade med tre utsända, i vissa fall endast med två. har representationerna och delegationerna fått en ökad personalstyrka. Vid EU-re- presentationen finns ett 30-tal utsända med en annan huvudman än , merparten från andra departement. Detta förhållande är ett exempel på utrikesrepresentationens utvidgade roll. avvecklades ambassaderna i , , och vid Heliga Stolen. Ambassaden i flyttades till . representation i och vid Heliga Stolen sköts nu av Stockholmsbaserade ambassadörer. upprättar som första EU-land en utlandsmyndighet, ett generalkonsulat, i . Detta kan på grund av komma att innebära att generalkonsulatet får hantera en stor mängd viseringar för ryska medborgare till andra EU-länder främst till . Som ett led i ökade insatser för att främja och svensk export öppnas ett generalkonsulat i Kanton . Generalkonsulatet har finansierats genom omprioriteringar inom regionen bland annat genom att resurser fördelats från myndigheterna i och . Den svenska utrikesförvaltningens struktur anpassas således kontinuerligt till politiska och ekonomiska förändringar i omvärlden. har antalet fora att verka inom ökat och antalet länder och samarbetspartners har blivit fler, inte minst genom EU-medlemskapet. tillsattes en utredning inom , den s.k. . Utredningen har i sin rapport föreslagit en metod och kriterier för att bedöma och ta ställning till närvaro i världen. Företrädare för redovisade rapporten för utrikesutskott . Som regel är medlemsländerna i EU representerade i varandras länder. Förhandlingarna om utvidgning av unionen bedrivs med sikte på att kunna slutföras med upp till tio kandidatländer senast . Målet är att de första länderna skall kunna delta som medlemmar i valet till 2004. Ett annat viktigt skäl för att vara representerat i ett land kan vara att stödja utvecklingen mot demokrati och mänskliga rättigheter. har ett nära samarbete med bl.a. och Sida. 2001/02:KU2 har behandlat revisorers förslag om Re- geringskansliets upphandling av konsulter (förs. 2000/01:RR13). har som sin mening gett regeringen till känna, dels vad utskottet anfört om kunskap och samordning samt om hanteringen av upphandlingsärenden och tillämpningen av upphandlingslagen, och dels vad utskottet anfört om återrapportering till . Redogörelse för åtgärder på upphandlingsområdet inledde ett omfattande arbete inom myndigheten för att förbättra den offentliga upphandlingen. Syftet med arbetet var att säkerställa att den offentliga upphandlingen följde reglerna för sådan verksamhet och att den var affärsmässig. , när revisorer genomförde sin granskning av upphandlingar, har ett antal åtgärder vidtagits. Förvaltningsavdelningens upphandlingssektion har byggts ut med tre årsarbetskrafter. Sektionen har bättre förutsättningar än tidigare att möta departementens behov av stöd vid upphandlingar. Behovet av upphandlingsstöd ses regelbundet över i samband med verksamhetsplanering. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Inom upphandlingssektionen har det inrättats en stödfunktion för departementen. När en upphandling anmäls till upphandlingssektionen utses en särskild upphandlingsexpert. Departementen kan här på ett snabbt och enkelt sätt komma i kontakt med en expert i frågor om upphandling och avrop från ramavtal. Internutbildningen i upphandlingsfrågor har intensifierats. Upphandlingsfrågor ingår numera regelmässigt i introduktionsutbildning för handläggare och i kommittéutbildningen. Därutöver har en övergripande upphandlingskurs anordnats vid fyra tillfällen. Upphandlingsstödet på intranätet har byggts ut. Där återfinns råd och anvisningar för alla delar i upphandlingsprocessen samt mallar för samtliga upphandlingsdokument. Som ett led i den löpande uppföljningen av verksamheten tillfrågas anbudsgivarna efter varje större upphandling hur de bedömer som upphandlare. Som stöd till departementen har tecknat ytterligare ramavtal med olika leverantörer. har tecknat sex ramavtal och ett drygt fyrtiotal ramavtal. Ramavtalen redovisas på intranät. De nya ramavtalen preciserar vilka konsulttjänster som kan avropas från avtalen. För att konsultinsatserna skall kunna utvärderas utses för varje ramavtal en avtalsansvarig och en kontaktperson. Deras erfarenheter används både vid avrop från ramavtalen och vid kommande upphandlingar. För gemensamma upphandlingar beslutar förvaltningschefen om en upphandlingsplan. De- partementens ledning får genom upphandlingsplanen information om planerade och pågående upphandlingar. I upphandlingsplanen anges vem som är ansvarig för upphandlingen och vem som är ansvarig för själva sakfrågan. Av planen framgår dessutom vem inom upphandlingssektionen som skall granska förfrågningsunderlaget och vem som skall besluta om leverantörer. I planen anges planerad avtalsstart och hur långt de enskilda upphandlingarna har kommit. Upphandlingsplanen skall ses över . Ett beslut om upphandlingsplan skall beredas inom . Tydliga uppgifter om vilka konsulter som anlitas av och kommittéerna kan för varje departement hämtas från ekonomisystemet. Från ekonomisystemet kan också per departement hämtas tydliga uppgifter om storle- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 ken på de konsultersättningar som betalat till andra statliga myndigheter. Särskilda insatser görs löpande för att höja upphandlingskompetensen hos den sektion inom som ansvarar för stöd och service till kommitté- erna. Regeringen verkar inom Europeiska unionen för att reglerna om upphandling skall göras tydligare. Det gäller bl.a. reglerna om upphandling av finansiella tjänster i samband med utgivning eller omsättning av värdepapper och andra finansiella instrument. För att säkra kvaliteten i viktigare upphandlingar bereds ett förslag om ändring i föreskrifter om upphandling. Förslaget innebär att departementen skall samråda med förvaltningsavdelningen om samtliga tjänsteupphandlingar som överstiger fyra prisbasbelopp även de som omfattas av sekretess. Samrådsskyldigheten gäller val av upphandlingsform och därmed också tillämpligheten av lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. För upphandlingar över tröskelvärdet gäller generellt att samråd skall ske om såväl val av upphandlingsform som utformning av förfrågningsunderlag och avtal. Samrådet med förvaltningsavdelningen skall dokumenteras. Förvaltningsavdelningen kommer att tillföras en affärschefsfunktion. Detta görs för att stärka såväl kontrollen av upphandlingsverksamheten och samordningen inom som uppföljningen och förvaltningen av ingångna avtal. I uppgiften ingår att svara för samråd med departementen och fortlöpande följa upp den juridiska och affärsmässiga utvecklingen av upphandlingsverksamhet. Vidare ingår uppgiften att skapa enhetlighet i frågor om dokumentation i upphandlingsärenden och utforma rutiner för upphandlingsprocessen. En arbetsgrupp inom förvaltningsavdelningen lämnade förslag till förbättringar i fråga om möjligheterna att med hjälp av diarieföringssystemet återsöka och upprätta statistik över upphandlingar. Syftet är att skall få enhetliga rutiner för registrering av upphandlingsärenden. Arbetet med utformningen av det tekniska systemet pågår och beräknas kunna slutföras . I det fortsatta arbetet skall det även övervägas hur diarieföringssystemet skall samordnas med systemet för kontroll och uppföljning av genomförda registreras samtliga upphandlingar i diarieföringssystemet. Uppgifter om inköp och leverantörer registreras i ekonomi- och redovisningssystemet. Informationen i ekonomi- och diarieföringssystemen kommer att ytterligare samordnas, så att det blir möjligt att koppla ett visst diariefört upphandlingsärende till ett betalningsunderlag i ekonomisystemet. Samordningen av informationen i de två systemen kommer att underlätta den interna uppföljningen av upphandlingsverksamheten. Regeringen anser att den föreslagna skyldigheten för departementen att samråda med förvaltningsavdelningen om upphandlingar som överstiger fyra prisbasbelopp ger ett bättre underlag för redovisning av upphandlingar som omfattas av sekretess än om motsvarande uppgifter skulle tas in i upphandlingsregistret. Eftersom samrådet med förvaltningsavdelningen skall dokumenteras, kan uppgifter om de upphandlingar som omfattats av sekretess i efterhand redovisas i . Anslag som regeringen disponerar och fördelar 2001/02:KU5 har behandlat revisorers förslag om anslag som regeringen disponerar och fördelar (förs. 2000/01:RR14). har som sin mening gett regeringen till känna vad revisorerna anfört om regeringen som bidragsfördelare, beslutsunderlag och resultatrapportering, redovisning och revision, en samlad översyn av föreskrifter m.m. En del av dessa frågor har samband med det tidigare nämnda projektet för effektivisering och rationalisering av (SB2001/8259). Projektet kommer att avrapporteras och kommer att ligga till grund för ytterligare utredningsarbete så att beslutsunderlaget blir fullödigt. Regeringen kommer därefter att ta ställning till vilka nya eller ändrade regler eller rutiner som behövs i ämnet. Regeringens ställningstagande kommer att redovisas för senast i budgetpropositionen . 2001/02:KU32 har behandlat revisorers granskning av myndigheten (förs. 2001/02:RR4). har givit regeringen tillkänna att den bör påbörja en utvärdering av resultaten av sammanslagningen till en myndighet, se över frågor kring förvaltningsavdelningens roll och ledningsfunktionerna på departementen samt lämna en resultatredovisning för inklusive en redovisning av utvecklingsarbetet och kompetensförsörjningen. vill regeringen informera om sin avsikt att låta genomföra en översyn av effekterna av sammanslagningen till en myndighet. Vad gäller frågor om förvaltningsavdelningens roll och ledningsfunktioner på departementen kommer dessa att prövas inom efter den översyn som görs av projektet för effektivisering och rationalisering. innehåller redan en redovisning av verksamhet med fyllig information om resultat, utvecklingsarbete och kompetensförsörjning. lämnades betänkandet Guide på Internet ett stöd för medborgarens möte med det offentliga (SOU 2002:20), i vilket den särskilde utredaren bl.a. föreslår att driften av SverigeDirekt, rättsinformationssystemet och Samhällsguiden samordnas och placeras inom Statskontoret. Denna verksamhet har tidigare funnits inom . Verksamheten avseende portalen SverigeDi- rekt och samordningsansvaret för rättsinformationssystemet samt del av ansvaret för Samhällguiden överförs från till Statskontoret . Med anledning av detta överförs från anslaget till utgiftsområde 2, anslag 1:4 Statskontoret. Statskontoret tar därmed över även de arbetsuppgifter som enligt rättsinformationsförordningen (1999:175) åligger samordningsmyndigheten. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen redovisade i proposition Samhällets säkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158) hur förmåga att hantera extrema situationer i fredstid bör förstärkas. Krishanteringsförmågan inom skall stärkas. För detta ändamål överförs till anslaget från utgiftsområde 6 anslag 6:5 Civilt försvar. Utgifter för räntor, amorteringar och vissa underhållsåtgärder för verksamheten som omfattar statsflygplanen, vilka belastar anslaget, skall fr.o.m. belasta Försvarsmakten. Utgiftsområdet 6 anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. tillförs . Finansiering sker genom motsvarande minskning av anslaget. Anslaget tillförs för ökad internationell verksamhet inom Försvarsdepartementet. Finansiering sker genom motsvarande minskning av utgiftsområdet 6 anslag 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. () och 6:5 Civilt försvar (). Anslaget tillförs också för viseringsverksamhet vid det planerade generalkonsulatet i . Finansiering sker genom ökade intäkter från de viseringar som kommer att utföras på uppdrag av andra länder inom ramen för . förs till anslaget 5:16 EU-information m.m. Motsvarande belopp återförs 2004 till anslaget 90:6 m.m. Sammantaget innebär detta att regeringen föreslår att anslaget uppgår till . Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. 2 En teknisk nedjustering av anslaget på görs p.g.a. förändringar av valutakurser. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 7.19 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 90:6 m.m. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 7.7.790:7 Stöd till politiska partier 1 Inklusive en minskning med 3 800 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002. Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag. Kanslistödet som i princip är avsett endast för partier som är företrädda i , lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. gällande belopp fastställdes till sin nuvarande nivå 1996 (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:KU1, rskr. 1996/97:85). På tilläggsbudget ekonomiska vårproposition (prop. 2001/02:100) sänktes anslaget med för att finansiera en ökning av anslaget 46:1 Allmänna val. föreslår regeringen att anslaget skall uppgå till . 7.7.890:8 Expertgruppen för EU-frågor 1 Motsvarar 9 179 tkr prisnivå. Expertgruppen för EU-frågor är en ny myndighet vars verksamhet regleras i förordningen (2001:204) med instruktion för Expertgruppen för EU-frågor. Myndigheten har valt att arbeta under beteckningen för europapolitiska studier (Sieps). har varit under uppbyggnad. Utfallet för året förväntas därför bli lägre än vad som tidigare beräknats. Kansliet består av sju personer, varav tre forskare och en utredare. Myndigheten är lokaliserad till . Expertgruppens verksamhet syftar till att initiera och bedriva forskning, utvärdering och analys av EU:s politik inom områdena ekonomi och handel, statsvetenskap och juridik. Styrelsen har identifierat ett antal projekt som kommer att inledas . Ifråga om vissa av dessa projekt avser myndigheten att utlysa forskningsanslag som är sökbara för intresserade forskare. Exempel på forskningsprojekt som startat gäller kompetensfördelningen inom Europeiska Unionen, EG:s konkurrensrätt och Kommissionens framtida roll. Kansliet har vidare initierat en kartläggning av pågående europapolitisk forskning inom områdena ekonomi och handel, statsvetenskap och juridik. föreslår regeringen att anslaget skall uppgå till . Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Förteckning över samt ackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 BILAGA 1 Förteckning över samt ackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna 1.1Förteckning över samt ackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna ......................................... I. Beskickningar ...................................................................................................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 BILAGA 1 1.1Förteckning över samt ackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna (sidoackrediteringar inom parentes) (, , ) (, , , ) () Athén ** (, , Phnom-Penh) () () (, , Panamà) (, , ) (Chisinau) () * (, , , , ) (, , , ) (****, ) (, , , , , ) () () () () (Astana, , , , , , , Dusjanbe) (, , , , ) (, , , ) () () 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 BILAGA 1 (, ) * (, ) () (, ) * ständiga representation vid Europeiska Unionen (EU) i ständiga representation vid i ständiga representation vid de internationella organisationerna i delegation vid och utveckling () i ständiga representation vid i ständiga delegation vid () i ******* Kanton******* De fyra sändebuden har följande ackrediteringar: 1.Basseterre (och ), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () 2.Apia (), Nukualofa (), (), (), (), () 3.Tripoli (), (Yemen)******