prop · GQ031d9 · 2003-01-01 00:00:00 — 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Invandrare och flyktingar..................................................................................... Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet ........................................................... Analys och slutsatser............................................................................. Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet ........................................................... Tillstånd och utveckling........................................................................ Analys och slutsatser............................................................................. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet............................................................... Härledning av ramnivå 2003-2004, utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar ... Utgiftsutvecklingen inom politikområdet............................................................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 10:1 ...................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 10:2 Integrationsåtgärder................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 10:3 Kommunersättningar vid Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 10:4 Hemutrustningslån ..................... 3.11 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 10:5 Ombudsmannen mot etnisk Utgiftsutvecklingen inom politikområdet............................................................... Beslutade och utbetalade medel inom de lokala utvecklingsavtalen...................... Förvärvsintensitet, , i procent och förändringen i procentenheter, Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 11:1 Utvecklingsinsatser i Utgiftsutvecklingen inom politikområdet............................................................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 12:1 ......................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 12:2 Mottagande av asylsökande ........ Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 12:3 Migrationspolitiska åtgärder....... Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 12:4 .................... 5.11 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 12:5 Offentligt biträde i 5.13 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 12:6 Utresor för avvisade och 5.15 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar.......................................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 5.16 Bemyndigande för ekonomiska åtaganden 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar ......................................... Utgiftsutvecklingen inom politikområdet.............................................................. Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 47:1 Åtgärder för nationella 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 4.1 Storstadsmedel per målområde, ............................................................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner den föreslagna ändringen av de integrationspolitiska målen (avsnitt 3), 2.godkänner vad regeringen föreslår om ändring av den statliga ersättningen till kommuner för flyktingmottagande (avsnitt 3), 3.godkänner att lån tas upp i för det samlade behovet av hemutrustningslån intill ett belopp av 1 (avsnitt 3), 4.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst under 2003- 2004 (avsnitt 5), 5.för anvisar anslagen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar enligt följande uppställning: 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden 12:6 Utresor för avvisade och utvisade 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet består av politikområdena Integrationspolitik, Storstadspolitik, Migrationspolitik och Minoritetspolitik. Förändringen av ramen för utgiftsområdet jämfört med ekonomiska vårproposition förklaras i huvudsak av volymförändringar till följd av antagande om ökat antal asylsökande. Det leder till att de förväntade utgifterna för mottagande av asylsökande ökar. Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 8 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.2 Härledning av ramnivå 2003-2004, utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Förändring till följd av: Överföring till/från andra utgiftsområden 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Integrationspolitiken omfattar frågor om invandrares introduktion i det svenska samhället och ersättning till kommunerna för flyktingmottagande, svenskt medborgarskap, åtgärder för att den etniska mångfalden i samhället skall tillvaratas och för att främja lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk bakgrund. Vidare ingår åtgärder för att förebygga och motverka etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Inom politikområdet finns myndigheterna , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) samt . Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Totalt för politikområde Integrationspolitik 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Färre antal mottagna flyktingar, men också låg marknadsränta, har ineburit att har omfördelats till migrationspolitiken från anslaget 10:4 Hemutrustningslån. På grund av ökad ärendemängd har DO tillförts på tilläggsbudget i samband med vårpropositionen 2002. Regeringens förslag: Integrationspolitikens mål tydliggörs och blir därmed, lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt för olikheter inom de gränser som följer av samhällets grundläggande demokratiska värderingar och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. har beslutat om mål för integrationspolitiken (prop. 1997/98:16, bet. 1997/98:SfU6, rskr. 1997/98:68 samt om en komplettering av målen (prop. 2000/2001:01, bet. 2000/01:SfU2, rskr. 2000/01:72). Integrationspolitikens mål enligt dessa beslut lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Regeringen har i skrivelsen Integrationspolitik för 2000-talet (skr. 2001/2002:129, bet. 2001/02:SfU15, rskr. 2001/02:287) redovisat hur integrationspolitiken utvecklats sedan de integrationspolitiska målen beslutades . I skrivelsen aviserar regeringen sin avsikt att tydliggöra integrationspolitikens mål. tas bort för att tydligare markera att olikheter måste respekteras på lika villkor. är det angeläget att markera att respekten för etniska, religiösa och kulturella olikheter inte innebär att varje handling eller yttring som har sin grund i sådana olikheter är acceptabla i ett demokratiskt samhälle. En utgångspunkt måste självfallet vara att samhällets grundläggande värderingar skall gälla alla. Detta bör uttryckligen framgå av målen för integrationspolitiken. De yttersta gränserna i samhället sätts av landets lagar. Till de grundläggande värdena hör också jämställdhet mellan könen samt respekten för de mänskliga fri- och rättigheterna. Med de ändringar som regeringen föreslår markeras därmed tydligare att integrationsprocessen skall präglas av ömsesidig respekt för människors olikheter så länge inte dessa bryter mot samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Alla som bor i , skall oavsett etniskt ursprung, ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter och detta skall ligga till grund för den generella politikens inriktning och utformning. Integrationspolitiken inriktas på att ge stöd till människors egen försörjning och delaktighet i samhället, värna grundläggande demokratiska värden, verka för kvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter samt på att förebygga och motverka rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. I skrivelsen om integrationspolitik för 2000-talet redovisar regeringen att denna inriktning på integrationspolitiken skall fortsätta, men genomförandet skall förbättras och utvecklas inom olika samhällsområden bl.a. inom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. Det är också viktigt att anlägga ett könsperspektiv på integrationspolitiken. Den långsiktiga inriktningen på arbetet med att förebygga och motverka rasism m.m. har lagts fast genom att regeringen beslutat anta en nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering som också har presenterats för (skr. 2000/2001:59). Introduktion för nyanlända invandrare Introduktionen för nyanlända invandrare syftar till att ge dem förutsättningar att kunna försörja sig själva och bli delaktiga i samhället. har till uppgift att stödja och följa kommunernas introduktion av flyktingar och även uppmärksamma övriga nyanlända invandrares behov. Inom ramen för den satsning på att öka sysselsättningen bland invandrare som beslutade om i vårpropositionen 2000, disponerar särskilda medel för att förbättra introduktionen för invandrare. Verket bedriver ett omfattande utvecklingsarbete tillsammans med berörda myndigheter och ett flertal kommuner. Nya metoder och angreppssätt prövas i syfte att individualisera introduktionen och för att fler skall kunna försörja sig själva. betalar också ut ersättning till kommunerna när de tar emot flyktingar och vissa av deras anhöriga enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning till kommunerna för flyktingmottagande m.m. En särskild schablonersättning skall täcka kommunens kostnader för undervisning i svenska och andra introduktionsinsatser samt den enskildes försörjning . Ersättning lämnas också för vissa andra kostnader som följer av flyktingmottagandet. När flyktingar och deras anhöriga bosätter sig i en kommun kan de få statliga lån till hemutrustning. Dessa lån administreras av (). Översyn av mottagandet och introduktionen Ett intensivt arbete pågår för att utveckla introduktionen för flyktingar och andra invandrare i samarbete mellan olika myndigheter, i kommuner och i övrigt på lokal nivå. Regeringen har bedömt att detta arbete kan behöva kompletteras med strukturella åtgärder i form av t.ex. författningsändringar. beslutade därför regeringen om direktiv för en översyn av mottagande av och introduktion för flyktingar (dir. 2001:87). Utredningen skall se över vilka hinder som finns för att flyktingar skall få en individuellt anpassad introduktion, bli självförsörjande och delaktiga i det svenska samhällsli- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Översynen skall ha ett helhetsperspektiv och avse både den praktiska verksamhetens organisation och innehåll samt lagar och andra författningar. Utredningen skall vara klar . Svenska för invandrare (sfi) Regeringen har beslutat om en ändrad kursplan för sfi. I denna kursplan har i högre grad än tidigare utbildningsmålen och utbildningen anpassats till varje studerandes bakgrund, förutsättningar och planer för sin vistelse i . Var och en skall erbjudas goda förutsättningar till de språkkunskaper som svarar mot behoven och kraven i den verksamhet som han eller hon avser att söka sig till . Re- geringen har utöver detta även avsatt medel för kompetensutveckling av lärarna i sfi. Utbildning i svenska för invandrare (dir. 2002:105) för att pröva hur skolformen sfi kan förnyas och organiseras. En högkvalitativ utbildning i svenska språket skall skapas och möjligheterna öka att anpassa utbildningen och utbildningsmålen till individens behov och förutsättningar. Uppdraget skall redovisas . Alla statliga myndigheter är i sin verksamhet skyldiga att beakta integrationsperspektivet och flera myndigheter som har stor betydelse för integrationspolitiken har fått särskilda uppdrag för att verksamheten i högre grad skall utformas utifrån samhällets etniska mångfald. Detta gäller bl.a. myndigheter inom arbetsmarknads- och utbildningsområdet liksom inom rätts- och polisväsendet. På den regionala nivån bedriver framförallt länsstyrelserna ett aktivt integrationsbefrämjande arbete. Länsstyrelserna i , och har särskilda medel för sådan verksamhet. har i uppdrag att utifrån länens olika förutsättningar samverka med bl.a. länsstyrelserna för att utveckla det integrationspolitiska arbetet på regional nivå. Länsstyrelsernas verksamhet är i huvudsak inriktad på insatser inom arbetsliv och arbetsmarknad. har regeringens uppdrag att följa upp hur myndigheternas verksamhet ut- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 vecklats och påverkats av de integrationspolitiska målen och överlämnade rapporten Vad gör myndigheterna för integrationspolitiken? (INT 37-01-1675). Av rapporten framgår att ett flertal myndigheter behöver mer stöd för att kunna införliva de integrationspolitiska målen i den löpande verksamheten. Regeringen kommer därför att tydliggöra myndigheternas ansvar i den fortsatta styrningen av vissa centrala myndigheter som är särskilt betydelsefulla för integrationspolitiken. Även uppföljande roll skall tydliggöras. Stöd till organisationer som främjar integration Organisationer som främjar integration kan få ekonomiskt stöd av . Riksorganisationer som huvudsakligen har medlemmar med invandrarbakgrund kan få organisations- och verksamhetsbidrag. En förutsättning för att få verksamhetsbidrag är att organisationerna bedriver ett aktivt arbete i förhållande till integrationspolitiska mål. Dessa organisationer, och andra organisationer som bedriver projekt i syfte att främja integration, har också möjlighet att söka projektstöd. Prioriterade områden för projektstödet har varit bl.a. arbete och utbildning, delaktighet och mångfald, diskriminering samt rasism och främlingsfientlighet. är bl.a. jämställdhet mellan könen ett prioriterat område och verket skall särskilt uppmärksamma hur organisationer bildade på etnisk grund kan delta aktivt i detta arbete. Enligt lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet skall arbetsgivare bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja lika rättigheter och lika möjligheter i fråga om arbete, anställningsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet oavsett etnisk tillhörighet (etnisk mångfald i arbetslivet.) Myndigheternas uppgift att fortlöpande beakta samhällets etniska mångfald när verksamheten utformas och bedrivs innebär också att den etniska mångfalden bland de anställda måste beaktas. Regeringen har också uppdragit åt samtliga myndigheter som lyder under regeringen att upprätta handlingsplaner för att främja etnisk mångfald bland de anställda. Vidare har regeringen givit i uppdrag att utarbeta ett förslag till en preparandutbildning för invandrade akademiker. Ut- bildningens syfte skall vara att förbereda delta- garna på att arbeta som handläggare i statsförvaltningen. En viktig uppgift för är att stimulera arbetsgivare inom privat och offentlig verksamhet att främja den etniska mångfalden i arbetslivet. har In- tegrationsverket fått särskilda medel för att driva på utvecklingen. Dessa särskilda medel ingår som en del i den riktade satsningen för att öka sysselsättningen bland invandrare som beslutade om i vårpropositionen 2000 med 20012003. Möjligheten att få svenskt medborgarskap har stor betydelse för invandrarens integration i det svenska samhället. antog regeringens förslag till ny lag om svenskt medborgarskap (prop. 1999/2000:147, bet. 2000/01:SfU8, rskr. 2000/01:143). Lagen trädde i kraft (2001:82). Den innebär bl.a. att det är möjligt att ha dubbelt medborgarskap samt att det är lättare för barn och ungdomar att bli svenska medborgare. har fått i uppdrag att utarbeta information om medborgarskapets innebörd och medverka till att det sprids på lämpligt sätt bland såväl svenska som utländska medborgare och statslösa. har även haft i uppdrag att utarbeta ett informationsmaterial som ger exempel på hur särskilda ceremonier kan hållas för personer som förvärvat svenskt medborgarskap och sprida informationen till kommunerna. Verket har utarbetat skriften , du nya Kommuner välkomnar landets nya medborgare. För att få bättre kunskap och underlag för insatser som kan öka invandrares delaktighet i samhället har en särskild utredare (2000:02) fått i uppdrag att beskriva och analysera fördelningen av makt och inflytande inom olika samhällsområden ur ett integrationspolitiskt perspektiv. Ett slutbetänkande skall lämnas . I enlighet med ekonomiska vårproposition beslutade att tillföra för riksdagspartiernas information till invandrare års val. Som en del i denna satsning har regeringen givit i uppdrag att följa upp och utvärdera information som har lämnats av de politiska partierna och andra uppgiftslämnare till invandrare inför valet . I uppdraget ingår bl.a. att analy- sera effekterna av informationen när det gäller valdeltagandet bland invandrare. Uppdraget skall redovisas . Familjer med starkt patriarkala värderingar har en interdepartemental arbetsgrupp studerat vilka konkreta insatser som kan göras för att underlätta situationen för framför allt flickor i familjer med starkt patriarkala värderingar. har fyra kunskapsseminarier genomförts där berörda statsråd mötte experter, företrädare för frivilligorganisationer, trossamfund och myndigheter som kommer i kontakt med flickor och unga kvinnor i en svår situation. Ett faktablad om regeringens insatser för utsatta flickor i patriarkala familjer har framställts. har fått regeringens uppdrag att redovisa goda exempel och metoder för att förebygga konflikter mellan individer och familjer där orsakerna kan vara patriarkala normer. I uppdraget ingår att sprida de inhämtade kunskaperna till organisationer bildade på etnisk grund, trossamfund och myndigheter. skall ta fram och visa goda exempel på hur skolor och kommuner i samverkan med olika organisationer och myndigheter arbetar med jämställdhet och social och etnisk mångfald. skall ge förslag till hur föräldrastöd kan utformas. Vidare har länsstyrelserna i de tre storstadslänen kartlagt behoven av skyddat boende för flickor som hotas av sina familjer. Enligt länsstyrelserna tar flera hundra flickor kontakt med myndigheterna på grund av svåra konflikter när de vill leva som andra tonåringar i . Många flickor och unga kvinnor har behov av skyddat boende. Flera myndigheter har fått regeringsuppdrag i detta sammanhang. har t.ex. utarbetat konkreta råd till personal inom som kan komma i kontakt med flickor och unga kvinnor som söker samhällets skydd. har beviljat särskilda medel till projekt som rör jämställdhet mellan könen och som syftar till att förbättra ungdomars uppväxtvillkor. har fått i uppdrag att bl.a. utarbeta ett referensmaterial om flickor och pojkar i starkt patriarkalt präglade miljöer. Inom pågår förberedelser till en lagändring som innebär att den svenska lagens 18-årsgräns för äktenskap skall tillämpas även för utländska medborgare som gifter sig inför svensk myndighet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Regeringen har också utsett en expertgrupp som skall föreslå åtgärder och arbetsmetoder som kan skydda och stödja flickor och unga kvinnor i utsatta situationer. Även män och pojkar med starkt patriarkala värderingar är målgrupper för expertgruppens arbete. DO har till uppgift att motverka etnisk diskriminering i arbetslivet och på andra samhällsområden. Lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet omfattar förbud mot etnisk diskriminering och etniska trakasserier och ställer krav på arbetsgivare att vidta aktiva åtgärder för att främja etnisk mångfald i arbetslivet. En prioriterad uppgift för DO är att öka arbetsgivarnas kunskap om vilka krav lagen ställer på dem för att förebygga och förhindra diskriminering och etniska trakasserier på arbetsplatsen. En ny uppgift för DO fr.o.m. är att utöva tillsyn enligt lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan. har till uppgift att motverka etnisk diskriminering som inte direkt faller under DO:s ansvar. Ett utvidgat skydd mot diskriminering beslutade regeringen att tillkalla en utredare med uppdrag att lämna förslag till åtgärder för genomförande av bl.a. rådets direktiv /43/EG av om genomförandet av principer om likabehandling av personer oavsett ras eller etnisk ursprung. I betänkandet Ett utvidgat skydd mot diskriminering (SOU 2002:43), vilket överlämnades till regeringen , föreslås tre nya lagar med förbud mot diskriminering. Lagarna omfattar etnisk tillhörighet, religion eller övertygelse, funktionshinder och sexuell läggning. Lagarna föreslås träda i kraft . Betänkandet har remissbehandlats och regeringen avser att lägga fram en proposition till . Regeringen har även gett en ny parlamentarisk kommitté i uppdrag att bland annat överväga en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden (dir. 2002:11). Kommittén skall även överväga en samordning eller 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 sammanslagning av några eller samtliga ombudsmän mot diskriminering samt om den eller de ombudsmannainstitutioner som föreslås skall vara underställda regeringen eller . Kommittén skall redovisa uppdraget . DO har fått i uppdrag att genomföra ett särskilt arbete för att förebygga och motverka diskriminering av romer. Uppdraget skall redovisas . Diskriminering i arbetsförmedlingarnas verksamhet AMS har fått i uppdrag att motverka diskriminering i arbetsförmedlingarnas verksamhet. Uppdraget tar i första hand sikte på diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder men kan även omfatta diskriminering på grund av kön. Uppdraget skall redovisas . Lokal och regional antidiskrimineringsverksamhet och DO har haft en fortsatt aktiv roll med att ge råd och stöd till ett antal lokala s.k. antidiskrimineringsbyråer. I syfte att ytterligare utveckla och stimulera försöksverksamhet med lokal antidiskrimineringsverksamhet har avsatts för detta ändamål . administrerar det ekonomiska stödet och DO m.fl. bistår verksamheterna med informations- och utbildningsinsatser samt rådgivning. Antidiskrimineringsklausuler vid offentlig upphandling I lagen (1992:158) om offentlig upphandling har tydliggjorts att upphandlande enheter får ställa särskilda kontraktsvillkor, till exempel genom antidiskrimineringsklausuler. har, på uppdrag från regeringen, tagit fram exempel på sådana antidiskrimineringsklausuler. Förstärkning och översyn av det antirasistiska arbetet Det antirasistiska arbetet har förstärkts med bl.a. genom omfördelning av medel som disponerar. I samband med förstärkningen be-