prop · GQ03100d11 · 2003-04-15 00:00:00 — Den minskade byggaktiviteten stärker bilden av en allmänt svag investeringskonjunktur, men innebär också att byggföretagen väntas minska sina inköp av bl.a. maskiner även . De statliga infrastruktursatsningarna och den förutsedda ökningen av bostadsbyggandet väntas emellertid medföra att byggsektorn expanderar igen . Planerna inom energisektorn är fortsatt optimistiska. Uppgången förklaras bl.a. av ny- och ombyggnationer av fjärrvärmeverk. Sammantaget väntas investeringarna i de varuproducerande branscherna, där industrin dominerar, minska och öka när industrikonjunkturen stärks ytterligare. Tabell 10.2 Varuproducenters investeringar Jord- och skogsbruk, El-, gas-, värme- och Källor: och . Bred nedgång i tjänstebranscherna även Flera branscher inom tjänstesektorn har haft och väntas ha en svag investeringsutveckling även . Liksom i industrin är nedgången i tjänstesektorn till stor del en konsekvens av tidigare höga investeringsnivåer. Många branscher har överkapacitet till följd av avmattningen i hushållens efterfrågan och den dämpade industrikonjunkturen. Nedgången är bl.a. tydlig inom hushållstjänster, företagstjänster och fastighetsverksamhet. I den senare är det mycket som tyder på att byggandet av kommersiella lokaler kommer att vara fortsatt begränsat även . Utöver den dämpade byggkonjunkturen är antalet inneliggande uppdrag för arkitekter det lägsta . Även orderläget för bygg- och teknisk konsultverksamhet är bekymmersamt enligt (KI:s) barometer, vilket indikerar en svag utveckling ett till . Även inom handeln föll investeringarna . Stigande försäljning väntas dock medföra att handeln expanderar . Inom post- och telekommunikationer väntas utbyggnaden av den tredje generationens mobiltelefoni bromsa nedgången från . För samfärdsel noterades ett kraftigt investeringsfall 2002. Orsaken är bl.a. att flera större projekt slutfördes , t.ex. utbyggnaden av . Planerna är delvis expansiva i denna sektor enligt SCB:s enkät. Mot bakgrund av det markanta fallet under loppet av blir dock årsgenomsnittet kraftigt negativt även . För tjänstesektorn som helhet förutses nedgången på följas av ett fortsatt fall på . Det är mycket svårt att bedöma när behov av ökande investeringar uppstår i tjänstesektorn igen. Till följd av den förhållandevis milda avmattningen i tjänsteproduktionen de se- naste åren och av att aktiviteten i denna sektor ökar ytterligare bedöms investeringarna i tjänstebranscherna stiga med . Tabell 10.3 Tjänsteproducenters investeringar 1 Exklusive bostäder. Källor: och . Statens bygginvesteringar ökade kraftigt och bidrog till att hålla uppe den totala investeringsutvecklingen . De ökade resurser som avsatts för åtgärder i infrastrukturen innebär att statens bygginvesteringar stiger även framöver, dock med avtagande styrka. Även inom kommunala myndigheter har betydande bygginvesteringar genomförts . Ytterligare behov finns även om ökningstakten avtar. Liksom i näringslivet väntas inköpen och egenproduktionen av datorprogram fortsätta att falla , vilket dämpar uppgången i offentliga myndigheters investeringar. Sammantaget beräknas den offentliga sektorns investeringar öka och . Investeringarna i bostäder ökade totalt med enligt nationalräkenska- 2002/03:100 BILAGA 1 Ombyggnationerna förblev oförändrade och har legat på i stort sett samma nivå sedan 1998.14 Nybyggnationerna ökade däremot med . Utvecklingen av nybyggnationerna väntas nu bromsas upp påtagligt och sammantaget betyder det att de totala bostadsinvesteringarna förväntas öka med mer måttliga och . Bakom ökningen av nybyggnationerna ligger främst ett ökat småhusbyggande. Antalet påbörjade nya lägenheter i småhus steg från 7 2001 till 7 800 . Nybyggnationerna av antalet lägenheter i flerbostadshus ökade endast marginellt till 12 800. Totalt påbörjades således nybyggnationer av 20 600 lägenheter förra året.15 Det är visserligen en ökning med 1 000 lägenheter jämfört med året innan men utgör ändå en låg nivå historiskt sett. Diagram 10.4 Påbörjade nybyggnationer av bostäder Antal lägenheter, tusental Källor: och . Antalet nybyggda småhus beräknas fortsätta att öka även för att därefter ligga kvar på samma nivå . Som visas i avsnitt 9 är hushållens ekonomiska situation fortfarande stark trots den kraftiga börsnedgången . Hushållens inkomster väntas fortsätta att öka, om än i lägre takt än tidigare, som läget på arbetsmarknaden är förhållandevis stabilt. Detta är viktiga förutsättningar för en fortsatt hög efterfrågan på bostäder. Ytterligare en faktor som talar för ett ökat småhusbyggande är att försäljningspriserna på andrahandsmarknaden vände uppåt efter att ha 14Ombyggnationer avser tillskott av lägenheter, t.ex. genom att vindar inreds, befintliga hus byggs till eller lokaler byggs om till lägenheter. 15Statistiken avser antal bostadslägenheter som påbörjats i småhus och flerbostadshus. 2002/03:100 BILAGA 1 Ännu syns dock ingen uppgång i antal bygglov för småhus. En viktig orsak bakom de senaste årens ökning av bostadsbyggandet i flerbostadshus har varit den starka prisuppgången för befintliga bostadsrätter. Denna prisutveckling har bromsats upp och i föll medelpriset på bostadsrätter . Det är dock osäkert om kvadratmeterpriserna föll eftersom nedgången kan vara en sammansättningseffekt. Prisutvecklingen talar för att omfattningen av satsningar på nybyggnationer av flerbostadshus kommer att avta. Detta syns tydligt i antalet bygglov som visserligen fortsatt att öka i landet som helhet, men som minskat kraftigt i tillväxtregionerna. Tredje kvartalet hade antalet bygglov i för lägenheter i flerbostadshus som inte omfattas av investeringsbidrag, minskat från 4 200 till 2 900 . För flerbostadshusen prognoseras ett i det närmaste oförändrat antal påbörjade nybyggnationer och därefter en viss ökning . Sammantaget betyder det att beräknas antalet påbörjade nybyggnationer uppgå till knappt 22 000 och till 22 500. På medellång sikt, dvs. , väntas investeringsvolymerna öka för att gå mot mer långsiktiga nivåer. Bostadsinvesteringarna beräknas öka respektive år. I budgetpropositionen angav regeringen som mål att det skall byggas 120 000 nya lägenheter . Behovet av nya bostäder skiljer sig åt mellan olika delar av landet. årliga enkät visar att antalet kommuner med brist på bostäder ökat från 77 i förra årets undersökning till 100 . är det något fler kommuner (116 st) som uppger att de har överskott på bostäder men andelen av befolkningen som bor i kommuner med brist på bostäder har ökat och uppgår nu till . Det råder brist på bostäder framför allt i storstadsregionerna samt på många högskole- och universitetsorter. En åtgärd som vidtas i syfte att åstadkomma bättre balans på bostadsmarknaderna i tillväxtregionerna är införandet av den nya investeringsstimulans som motsvarar en sänkning av byggmomsen från till vid byggande av mindre hyreslägenheter och studentbostäder. Såväl handeln som industrin justerade ned sina lager . En oväntat stor lageruppbyggnad medförde dock att lagerförändringarnas negativa effekt på BNP-utveck- lingen stannade vid av BNP. Uppbyggnaden skedde i såväl handeln som i industrin. Inom industrin var det färdigvarulagren som växte . Ökningen verkar delvis vara ofrivillig och det förefaller därför finnas ett mindre behov av att minska färdigvarulagren inledningsvis . Därefter väntas en planerad lagerökning ske i samband med en allt högre produktionsnivå. Industrins insatsvarulager sjönk däremot kraftigt med ett markant fall i lagerkvoten, dvs. lagren i förhållande till produktionen, som följd. Insatsvarulagren förefaller vara något för små. Därför bedöms dessa lager öka redan inledningsvis . Det bör dock understrykas att förändringarna av industrins lager väntas vara förhållandevis små. Försäljningen i detaljhandeln ökade starkt . Lagertillväxten i handeln verkar därför till största delen vara en konsekvens av att sektorn fortsatte att expandera. KI:s barometer stärker den bilden. Missnöjet med lagerläget steg visserligen något , men förändringarna av lageromdömena var begränsade. Endast små förändringar av handelns lager förutses därmed framöver. Sammantaget förutses en svag lagerökning och . Mot bakgrund av förra årets neddragningar i handeln och industrin bidrar ändå lagerinvesteringarna positivt till BNP-till- växten av BNP. är lagerutvecklingen tillväxtneutral. 2002/03:100 BILAGA 1 11 Den offentliga sektorn Den offentliga sektorns finansiella sparande minskar till ett överskott på av BNP. sker successiv förstärkning av det finansiella sparande och 2006 beräknas åter ett överskott på av BNP. Därigenom reduceras skulden som andel av BNP och en positiv finansiell förmögenhet återställs. Diagram 11.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Källor: och . 11.1Den konsoliderade offentliga sektorn uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande till eller av BNP. Det är en kraftig minskning , då sparandet uppgick till . Det höga sparandet 2001 beror emellertid till stor del på ofullständig periodisering i nationalräkenskapernas (NR:s) redovisning av skatter, som sammantaget förstärkte det redovisade sparandet med av BNP, se tabell 11.1. Periodiseringseffekter uppkommer huvudsakligen till följd av variationer i bolags- och kapitalvinster. Skatten på dessa redovisas i NR med eftersläpning. skatteinkomsterna på bolags- och kapitalvinster redovisas således 2001. Om sparandet även justeras för konjunkturläget fås ett mått på sparandets underliggande, strukturella, nivå. (Bedömningen av det strukturella sparandet beskrivs närmare i avsnitt 11.5.) Det strukturella sparandet beräknas ha minskat som andel av BNP från 2000 till 2002. Denna utveckling avspeglar en expansiv finanspolitik. minskar det redovisade sparandet till av BNP, medan det strukturella sparandet ökar till av BNP. Den skilda utvecklingen förklaras av den vikande konjunkturen (BNP- gapet vidgas) och av att även redovisade sparande höjdes av skatteperiodiseringen. Dessa faktorer påverkar det redovisade men inte det strukturella sparandet. ökar såväl det redovisade som det strukturella sparandet och 2006 väntas sparandet överstiga av BNP. Det strukturella sparandet ökar från av BNP 2002 till av BNP 2006. Finanspolitikens inriktning , mätt som förändringen av det strukturella sparandet, bedöms därför vara stram. uppgick den offentliga sektorns inkomster som andel av BNP till medan utgifterna uppgick till motsvarande . är inkomsterna, som andel av BNP, oförändrade medan utgifterna ökar. Det finansiella sparandet beräknas till av BNP. beräknas sparandet stiga till BNP under det att både inkomster och utgifter minskar som andel av BNP. Denna minskning fortsätter och sparandet beräknas uppgå till respektive av BNP, se tabell 11.2. Det finansiella sparandet fördelas 2003 mellan den offentliga sektorns tre delar så att staten har ett underskott på medan ålderspensionssystemet visar ett överskott på . Det statliga underskottet väntas minska Tabell 11.1 Offentliga sektorns finansiella sparande Finansiellt sparande enligt NR/ENS Källor: och . 2002/03:100 BILAGA 1 som pensionssystemets överskott ökar något. Den kommunala sektorns finanser väntas visa underskott 20042006 efter ett mindre överskott 2003. Underskotten bedöms vara förenliga med ett positivt resultat som det definieras i balanskravet för kommuner och landsting. Den offentliga sektorns finansiella tillgångar och skulder redovisas i finansräkenskaper. Enligt de regler som gäller inom EU (ENS-95) värderas tillgångar och skulder till marknadspris. Det innebär att förändringen av den finansiella nettoställningen inte bara bestäms av det finansiella sparandet utan också påverkas av värdeförändringar på finansiella tillgångar och skulder. Det gäller såväl orealiserade som realiserade värdeförändringar. Tabell 11.2 Den offentliga sektorns finanser Källor: och . Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet uppgick till eller av BNP. Under den djupa krisen i början av försämrades den finansiella ställningen snabbt. Förmögenheten vändes till en nettoskuld som 1996 var eller av BNP. har den finansiella ställningen förbättrats och 2001 vändes nettoskulden åter igen till en positiv förmögenhet. Diagram 11.2 Den offentliga sektorns finansiella nettoställning Källor: och . Kraftiga värdeminskningar på den offentliga sektorns innehav av aktier medförde åter en nettoskuld, trots ett fortsatt positivt sparande. I prognosen görs inget antagande om framtida värdeförändringar med undantag av effekter på statsskulden av valutakursens utveckling. Det innebär att nettoskulden utvecklas i takt med det finansiella sparandet. Det positiva sparandet medför att nettoskulden minskar och 2005 väntas den offentliga sektorns finansiella tillgångar åter överstiga skulderna. Fördelningen av det finansiella sparandet mellan staten och ålderspensionssystemet medför att förbättringen av den finansiella ställningen sker genom ökade tillgångar i pensionssystemet. Underskottet i statens finansiella sparande innebär att skuldsidan i den offentliga sektorns balansräkning ökar . Skuldökningen är dock inte större än att statsskulden och den konsoliderade bruttoskulden fortsätter att minska som andel av BNP. Den konsoliderade bruttoskulden definieras av EU-regler (Maastricht-villkoren). Definitionen innebär att den offentliga sektorns bruttoskuld minskas med den offentliga sektorns innehav av interna skulder. För svenska förhållanden innebär definitionen att den konsoliderade bruttoskulden består av den konsoliderade statsskulden och kommunsektorns skulder på kreditmarknaden med avdrag för AP- fondens innehav av statsobligationer. Värderingen sker till nominellt värde. Den konsoliderade skulden uppgick vid utgången av 2002 till av BNP, vilket med god marginal underskrider referensvärdet inom EU på av BNP. Vid slutet av 2005 väntas den konsoliderade bruttoskulden understiga av BNP. Den offentliga sektorns finansiella sparande blev lägre 2002än vad som beräknades i budgetpropositionen, trots att skatteinkomsterna blev något högre än väntat Försämringen beror på högre statliga och kommunala utgifter. och framåt får nedrevideringen av BNP-tillväxten sedan budgetpropositionen genomslag i lägre skatteinkomster än vad som då beräknades, trots att de kommunala skattehöjningarna blev högre än väntat. Högre utgifter bidrar också till försämringen av det finansiella sparandet jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Sammantaget har den offentliga sektorns finansiella sparande reviderats ned med 2003 och med 2004 jämfört med bedömningen i budgetpropositionen. Nettoskulden, som den redovisas i finansräkenskaper, har reviderats ned med 2001, vilket innebär att den finansiella nettoställningen var starkare än vad som redovisats tidigare. Trots det förbättrade utgångsläget beräknas nu nettoskulden vara högre än bedömningen i budgetpropositionen. Det beror på de stora värdeminskningar som skedde på aktier . Därtill kommer att både netto- och bruttoskulden ökar i förhållande till prognosen i budgetpropositionen till följd av lägre finansiellt sparande. De skatter som redovisas i den offentliga sektorn är något lägre än de totala skatterna. I nationalräkenskaperna (NR) redovisas nämligen den del av mervärdeskatten och tullinkomsterna som ingår i avgiften till EU, inte som transaktioner i den offentliga sektorn, utan som en skatt till utlandet. 2002/03:100 BILAGA 1 Diagram 11.3 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter Källor: och . uppgick de totala skatteinkomsterna enligt NR till av BNP, se tabell 11.3. Om man periodiserar skatterna till det inkomstår skatten avser får man en mer rättvisande bild av skattekvotens förändring och nivå, som periodiserat väntas uppgå till . (Utfallet av periodiserade skatter baseras på taxeringen .) Den periodiserade skattekvoten ökar till . Ökningen beror dels på höjda kommunalskatter, dels på att det särskilda grundavdraget för pensionärer har avskaffats och ersatts med en beskattad garantipension. Inga större förändringar av skattereglerna ingår i prognoserna . Ändå faller skattekvoten såväl enligt NR:s redovisning som i periodiserade termer. Det beror främst på att de viktigaste skattebaserna utvecklas långsammare än BNP. Tabell 11.3 Skatter och avgifter Summa inkl. skatt till EU Källor: och . 2002/03:100 BILAGA 1 Vid sidan av skatter har den offentliga sektorn andra inkomster, som uppgick till eller av BNP. av dessa inkomster består av kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar, varav ca hälften är direktavkastning på pensionsfonderna. Övriga inkomster består till av tillräknade pensionsavgifter och kapitalförslitning. Dessa inkomster är kalkylmässiga och motsvaras på utgiftssidan av lika stora utgifter, som inräknas i den offentliga konsumtionen. I övrigt har den offentliga sektorn transfereringsinkomster från hushåll, företag och utlandet. Sammantaget beräknas kapitalinkomsterna och övriga inkomster vara i stort sett oförändrade som andel av BNP under prognosåren. uppgick den offentliga sektorns utgifter som andel av BNP (utgiftskvoten) till . Utgiftskvoten beräknas stiga . Exklusive ränteutgifter ökar utgiftskvoten med , se tabell 11.4. Hälften av denna ökning beror på att det särskilda grundavdraget för pensionärer avskaffas och ersätts med en beskattad garantipension. Det höjer även den offentliga sektorns inkomster med motsvarande belopp. Högre kommunala konsumtionsutgifter förklarar merparten av den resterande ökningen. Utgiftskvoten beräknas sjunka , delvis till följd av att den ekonomiska tillväxten tar fart. Transfereringar till hushåll stiger 2003 som andel av BNP, delvis till följd av ovan nämnda införande av beskattad garantipension. De senaste årens kraftiga ökning av utgifterna för sjukförsäkringen bryts men sjukersättningen (förtidspensionerna) fortsätter att öka. väntas transfereringarna minska genom att arbetslösheten sjunker. Pensionsutgifterna, som ökar starkt i volym under hela prognosperioden, minskar trots det som andel av BNP 2005. De index som styr pensioner (inkomstindex och KPI) ökar långsammare än BNP. Övriga transfereringar stiger något 2003 och 2004 genom att den BNI-baserade EU-avgiften ökar. Det är delvis ett resultat av att en större del av den totala EU-avgiften baseras på BNI. Den del av EU-avgiften som baseras på basen för mervärdesskatten räknas inte som en utgift i nationalräkenskaperna utan som en skatt till utlandet. Den statliga konsumtionen väntas minska i fasta priser 2003 och 2004. Inom ramen för balanskravet uppgår det finansiella utrymmet för en fortsatt tillväxt i den kommunala sektorns konsumtion till 2003 och till 2004. Trots att ökningen är betydligt lägre än för BNP stiger den offentliga konsumtionen som andel av BNP. Det beror på en relativt hög prisutveckling för den kommunala konsumtionen främst till följd av höjda för avtalsförsäkringar. Satsningar på infrastruktur bidrar till att de offentliga investeringarna ökar i volym och ligger kvar på en relativt hög andel av BNP . Ränteutgifterna uppgick till av BNP. Det låga ränteläget och förstärkningen av valutakursen väntas medföra en kraftig minskning av ränteutgifterna . sjunker ränteutgifterna med eller med av BNP. De minskade ränteutgifterna innebär att underskottet av kapitalinkomster och ränteutgifter, netto, reduceras från 2002 till endast 2004. En normalisering av ränteläget och stigande statsskuld medför att ränteutgifterna stiger 2005. Tabell 11.4 Den offentliga sektorns utgifter Källor: och . Statens finansiella sparande visade ett underskott på 2002, medan budgetsaldot visade ett överskott på . Skillnaden mellan det finansiella sparandet och budgetsaldot beror bl.a. på att en extra utdelning från på tillgodoräknas budgetsaldot men inte det finansiella sparandet. Enligt de regler som gäller för nationalräkenskaperna inom EU inkluderas endast den normala utdelningen i det finansiella sparandet. Tabell 11.5 Statens finanser (exklusive statliga affärsverk och aktiebolag) 1 I redovisningen av statsskulden används konsoliderad statsskuld (i enlighet med Årsredovisningen för staten) vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper konsolideras. Källor: , och . ökar statens skatteinkomster med endast medan den offentliga sektorns skatteinkomster ökar med . Större delen av ökningen tillfaller den kommunala sektorn till följd av kommunala skattehöjningar och slutavräkningen av kommunalskattemedel. De statliga utgifterna ökar med och underskottet i det finansiella sparandet ökar till . Budgetunderskottet blir lägre bl.a. 2002/03:100 BILAGA 1 genom att antagna försäljningar av aktier om inräknas i budgetsaldot men inte i det finansiella sparandet. väntas inkomsterna öka starkare och föreslagna besparingar i budgeten samt fortsatt fallande ränteutgifter bidrar till att underskottet i det finansiella sparandet reduceras till . fortsätter förstärkning av statens finanser och beräknas ett mindre överskott i statens finansiella sparande. gäller nya principer för definition av statsskulden. Den nya definitionen innebär att skuldbytesavtal och valutaterminer inkluderas i statsskulden samt att alla skuldinstrument värderas till nominella slutvärden. Genom den nya definitionen höjdes den redovisade statsskulden med /2003. Riksgäldkontoret redovisar statsskulden brutto, medan statliga myndigheters innehav av statsobligationer avräknas i Årsredovisningen för staten och i tabell 11.5. Den således konsoliderade statsskulden utgör statsskuldens bidrag till den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, som den mäts i EU-sammanhang. Statsskulden minskar 2003 enligt det nya måttet, trots ett budgetunderskott (lånebehov) på . Det beror på att skulden i utländsk valuta reduceras av den förutsatta apprecieringen av kronan. Statsskulden ökar , men ökningen är inte större än att skulden minskar som andel av BNP. Ålderspensionssystemet består av en fördelningsdel och en premiepensionsdel. Fördelningsdelen finansieras genom AP-fonderna, som fungerar som en buffert i det nya pensionssystemet. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premiepensionssystemet. De medel som avsätts motsvarar intjänad premiepensionsrätt och placeras först i () och därefter hos den fondförvaltare som den enskilde själv väljer. Genom att den statliga myndigheten () formellt är ägare av fondandelarna inräknas sparandet i premiepensionssystemet i den offentliga sektorn. 2002/03:100 BILAGA 1 Räntor, utdelningar m.m. 1 Med AP-fonderna avses fördelningsdelen av ålderspensionssystemet. Källor: , och . Under den tillfälliga förvaltningen i RGK ingår avsättningarna till premiepensionssystemet i statens sparande och reducerar därmed statsskulden. Medel motsvarande premiepensionsrätten överförs till PPM andra året efter inkomståret. Det sparande som sker inom premiepensionssystemet motsvaras således av ett minskat sparande i staten. uppgick det finansiella sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonderna och PPM, till eller av BNP. Trots det positiva sparandet minskade placeringstillgångarna i pensionssystemet med nära . Det beror på kraftiga värdeminskningar på aktier, som svarar för större delen av tillgångarna både i AP-fon- derna och i de fonder som förvaltas av PPM. Värdeförändringar påverkar inte det finansiella sparandet. Där inräknas endast direktavkastningen i form av räntor och utdelningar. stiger sparandet till följd av att staten övertar pensionsutgifter på . Sparandet förutses sedan ligga kvar på en nivå strax av BNP . Hela målet om ett överskott om av BNP för de samlade offentliga finanserna kommer således att ligga i pensionssystemet och användas för att bygga upp pensionsfonderna. Sparandet i premiepensionssystemet stiger och kommer 2006 att vara större än i fördelningssystemet. Kommunsektorns ekonomi förbättrades och . Det var framför allt en gynnsam sysselsättningsutveckling i ekonomin som bidrog till ett växande skatteunderlag och därmed ökade skatteinkomster för kommuner och landsting. Även statsbidragen steg till följd av att ett antal reformer genomfördes inom det kommunala området.