prop · GQ0389 · 2003-03-20 00:00:00 — Regeringens proposition 2002/03:89 Förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition lämnar regeringen förslag till olika förändringar inom sjukförsäkringen som syftar till att öka hälsan i arbetslivet. Flertalet av förslagen avser åtgärder för att öka precisionen vid sjuk- skrivning. Huvudinriktningen är att på ett konkret sätt förverkliga de in- tentioner som har kommit till uttryck i tidigare propositioner på området. Tanken är således att de nuvarande bristerna i tillämpningen av regelsy- stemet skall avhjälpas. De föreslagna åtgärderna innehåller aktiva mo- ment som på olika sätt främjar kontakten med den försäkrades arbets- plats. Deltidssjukskrivning bör enligt regeringens bedömning användas i ökad utsträckning. Uppmärksamheten bör vara riktad främst mot den arbetsförmåga en försäkrad har inte arbetsoförmågan. Vidare bör de medicinska skälen för sjukskrivning preciseras och tydliggöras. Dessut- om bör passiviseringens negativa verkningar vid längre sjukskrivning uppmärksammas mer. Regeringen anser att väsentligt fler s.k. avstämningsmöten bör komma till stånd. Vid sådana möten deltar förutom den försäkrade och försäk- ringskassan även t.ex. den intygsskrivande läkaren, arbetsgivaren och företagshälsovården. Vid mötena klarläggs det medicinska tillståndet, arbetsförmågan samt behovet av och möjligheterna till rehabilitering. Regeringen föreslår även att vid behov skall kunna inhämta ett särskilt läkarutlåtande för att kunna bedöma i vilken ut- sträckning den försäkrades arbetsförmåga är nedsatt. Regeringen föreslår att skyldigheten för en försäkrad att inkomma med en skriftlig särskild försäkran skall upphöra att gälla. I stället skall en sådan försäkran ges in om begär De intygsskrivande läkarnas utbildning i försäkringsmedicin bör enligt regeringens bedömning förstärkas. Vidare bör försäkringsläkarnas ar- betsuppgifter preciseras ytterligare. Uppgifterna bör i ökad utsträckning inriktas mot mer direkta insatser för att minska sjukfrånvaron. Försäk- ringsläkarna bör också ha en nyckelroll i utbildningen i försäkringsmedi- cin. Dessutom bör fler försäkringsläkare anställas hos försäkringskassor- na för att öka kvaliteten vid den medicinska bedömningen. Förutom åtgärder för att öka precisionen vid sjukskrivning föreslår re- geringen en skärpning av reglerna om arbetsgivarens skyldighet att göra rehabiliteringsutredningar. Dessutom föreslår regeringen att försäkrings- kassan senast efter sjukanmälningsdagen skall ha utrett om det finns förutsättningar för att ge den försäkrade sjuk- eller aktivitetsersätt- ning i stället för att betala ut sjukpenning. I propositionen lämnas vidare förslag som rör försäkrade som uppbär sjukersättning. Den tid dessa försäkrade skall kunna ha förmånen vilande för att pröva att arbeta utan att förmånen får dras in eller minskas föreslås bli utsträckt från längst 12 till längst 24 kalendermånader. Det innebär att möjligheten att få bostadstillägg (BTP) kommer att finnas under hela den tid som en försäkrads sjukersättning är vilande, dvs. under sammanlagt längst 24 månader. Åtgärderna och förändringarna inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbetslivet föreslås bli införda respektive träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän Ärendet och dess beredning............................................................. Utvecklingen av sjukfrånvaron och sjukförmånerna ........ Regeringens program för ökad hälsa i arbetslivet............. Ökad precision vid sjukskrivning.................................................... Problemen vid sjukskrivning ............................................ Kort beskrivning av problemen ...................... Hur problemen kan lösas ................................ Ökad användning av deltidssjukskrivning ........................ Betoning av den medicinska grunden för sjukskrivning... Möjligheterna att fördjupa beslutsunderlaget ................... Övriga frågor om beslutsunderlag .................................... Förstärkt utbildning i försäkringsmedicin......................... Fler försäkringsläkare samt en ändrad roll för dessa ........ Följder av förslagen .......................................................... Förslag om obligatorisk rehabiliteringsutredning............. Effekter av förslaget för små företag ................................ Åtgärder som rör sjukersättning och aktivitetsersättning................ 7.1Utbyte av sjukpenning mot sjukersättning eller Överväganden och förslag .............................. 7.2Förlängd tid med vilande sjukersättning för att pröva Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om Förteckning över remissinstanser ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) Prop. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäk- ring1 dels att 16 kap. 17 § skall upphöra att gälla, dels att 3 kap 5, 8 och 8 a §§, 16 kap. 1, 8, 16 och 18 §§, 18 kap. 15 §, 20 kap. 3 § och 22 kap. 3 § skall ha följande lydelse. Den allmänna skall besluta om en försäkrads tillhö- righet till sjukpenningförsäkringen och fastställa sjukpenninggrundande inkomst. För en försäkrad som inte är bosatt i gäller detta så snart anmälan om hans inkomstförhållanden gjorts hos kassan. Av be- slutet skall framgå i vad mån den sjukpenninggrundande inkomsten är att hänföra till anställning eller till annat förvärvsarbete. Sjukpenningförsäk- ringen skall omprövas a)när kassan fått kännedom om att den försäkrades inkomstförhållan- den eller andra omständigheter har undergått ändring av betydelse för rätten till sjukpenning eller för sjukpenningens storlek, b)när sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt denna lag eller sär- skild efterlevandepension enligt lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn bevil- jas den försäkrade eller sådan ersättning eller pension som redan utges ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbetsförmåga eller, vid särskild efterlevandepension, förmåga eller möjlighet att bereda sig in- komst genom arbete, c)när delpension enligt särskild lag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbets- eller inkomstförhållanden, d)när tjänstepension beviljas den försäkrade, e) när ett beslut om vilandeför- e) när ett beslut om vilandeför- av sjukersättning eller ak- av sjukersättning eller ak- tivitetsersättning enligt 16 kap. 16 tivitetsersättning enligt 16 kap. eller 17 § upphör, samt 16 § upphör, samt f) när livränta beviljas den försäkrade enligt lagen (1976:380) om ar- betsskadeförsäkring eller redan utgående livränta ändras. Ändring som avses i första stycket skall gälla från och med den dag då anledningen till ändringen uppkommit. komst som ändrats enligt första stycket a får dock läggas till grund för er- sättning tidigast i den ersättningsperiod som inträffar i anslutning till att fått kännedom om in- 1 Lagen omtryckt 1982:120. Senaste lydelse av 16 kap. 17 § 2001:489. 2 Senaste lydelse 2002:226. Under tid som anges under 16 får, om inte första stycket b, c eller d är tillämpligt, den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten sänkas lägst till vad den skulle ha varit närmast om då känt till samtliga förhållanden. Detta gäller tid då den försäkrade 1. bedriver studier enligt de grunder som fastställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, 3.deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd el- ler står till arbetsmarknadens förfogande enligt de grunder som fastställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, 4.är gravid och avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete tidigast före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför, 5.är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete för vård av barn, om den försäkrade är förälder till barnet eller likställs med förälder enligt 1 § för- äldraledighetslagen (1995:584) och barnet inte har fyllt . Motsva- rande gäller vid adoption av barn som ej fyllt eller vid mottagande av sådant barn i avsikt att adoptera det, om mindre än har förflutit sedan den försäkrade fick barnet i sin vård, 6.fullgör tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. För en försäkrad som avses i tredje stycket 1 eller deltar i ett arbets- marknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd skall , vid sjukdom , beräkna sjukpenningen på en sjuk- penninggrundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få . Om därvid den sjukpenninggrundande inkomsten helt eller delvis är att hänföra till anställning, skall årsarbetstiden beräknas på grundval av en- bart det antal arbetstimmar som den försäkrade kan antas ha i ifrågava- rande förvärvsarbete . För en försäkrad som får sådan behandling eller rehabilitering som av- ses i 7 b § eller 22 kap. 7 § och som får livränta enligt la- gen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning enligt en annan författning skall , vid sjukdom då livränta betalas ut, beräkna sjukpenningen på en sjukpenning- grundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få . För en försäkrad som avses i 10 c § första stycket 1 eller 2 skall dock under studieuppehåll mellan vår- och hösttermin, då den försäkrade inte uppbär studiesocial förmån för studier som avses i tredje stycket 1, sjuk- penningen beräknas på den sjukpenninggrundande inkomst som följer av förstatredje styckena, om sjukpenningen blir högre än sjukpenning be- räknad på den sjukpenninggrundande inkomsten enligt fjärde stycket. Fjärde stycket tillämpas även för försäkrad som avses i tredje stycket 6 när den försäkrade genomgår grundutbildning som är längre än . Omprövning av sjukpenningförsäkringen enligt första stycket a skall ej omfatta ändring av den försäkrades inkomstförhållanden på grund av så- dant förvärvsarbete som avses i 16 kap. 15 §. Den försäkrade skall till ge in en skriftlig försäkran för sjukpenning. Försäkran skall innehålla uppgifter om sjukdomen, en 3 Senaste lydelse 1995:508. Den försäkrade skall till försäk- ringskassan ge in läkarintyg för att styrka nedsättning av arbetsför- måga på grund av sjukdom senast från och med den sjunde dagen ef- ter sjukanmälningsdagen.Den försäkrade skall om försäk- ringskassan begär det till kassan ge in en skriftlig särskild försäkran avseende nedsättningen av arbets- förmågan på grund av sjukdom. Den särskilda försäkran skall inne- hålla en utförligare beskrivning av den försäkrades arbetsuppgifter och egen bedömning av arbetsförmågan än försäkran enligt första stycket. Uppgifterna i den särskilda försäk- ran skall lämnas på heder och sam- vete.Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, meddelar föreskrifter dels om undantag i vis- sa fall från skyldighet att lämna läkarintyg och försäkran, dels om att sådan skyldighet skall gälla från och med en annan dag än vad som anges i denna paragraf. beskrivning av den försäkrades arbetsuppgifter och den försäkrades egen Prop. 2002/03:89 bedömning av arbetsförmågan. Uppgifterna i försäkran skall lämnas på heder och samvete. Den försäkrade skall till försäk- ringskassan ge in läkarintyg för att styrka nedsättning av arbetsför- måga på grund av sjukdom senast från och med den sjunde dagen ef- ter sjukanmälningsdagen till dess sådant läkarutlåtande som anges i tredje stycket har getts in till kas- san. Den försäkrade skall till försäk- ringskassan ge in ett särskilt läkar- utlåtande och en skriftlig särskild försäkran för att styrka nedsättning av arbetsförmåga på grund av sjuk- dom senast från och med den tju- goåttonde dagen efter sjukanmäl- ningsdagen. Det särskilda läkar- utlåtandet skall innehålla uppgift om pågående och planerad be- handling eller rehabiliteringsåt- gärd, behovet av övrig rehabili- tering, beräknad återstående tid med nedsatt funktionsförmåga på grund av sjukdom samt läkarens bedömning av i vilken grad den nedsatta funktionen påverkar ar- betsförmågan. Den särskilda för- säkran skall innehålla en utförli- gare beskrivning av den försäkra- des arbetsuppgifter och egen be- dömning av arbetsförmåga än för- säkran enligt första stycket. Upp- gifterna i den särskilda försäkran skall lämnas på heder och samvete. Regeringen eller, efter regering- ens bemyndigande, Riksförsäk- ringsverket får meddela föreskrifter dels om undantag i vissa fall från skyldighet att lämna läkarintyg, läkarutlåtande, försäkran och sär- skild försäkran, dels om att sådan skyldighet skall gälla från och med en annan dag än vad som anges i denna paragraf. skall, om det är nödvändigt för att skall, om det behövs för att kunna kunna bedöma i vilken mån den bedöma i vilken mån den försäk- rades arbetsförmåga fortfarande är rande är nedsatt på grund av sjuk- nedsatt på grund av sjukdom samt dom samt om rehabilitering eller om rehabilitering eller ytterligare utredningsåtgärder är nödvändiga, nödvändiga, begära att han eller begära att han eller hon genomgår hon genomgår utredning för be- utredning eller deltar i ett särskilt dömning av hans eller hennes me- möte (a v s t ä m n i n g s m ö t e) för bedömning av hans eller hen- och behov av och möjligheter till nes medicinska tillstånd, arbets- förmåga och behov av och möjlig- heter till rehabilitering. skall , när det finns skäl till det, undersöka om den försäkrade efter sådan åtgärd som avses i 7 b § eller 22 kap., helt eller delvis kan försörja sig själv genom arbete. skall, när det skall, om det kan anses nödvändigt för bedöm- behövs för bedömningen av rätt till ningen av rätt till sjukpenning eller sjukpenning eller åtgärder enligt åtgärder enligt 7 b § eller 22 kap., 7 b § eller 22 kap., under sjukperi- 1. infordra utlåtande av viss lä- 1. infordra ett särskilt läkarut- kare eller annan sakkunnig, låtande eller ett utlåtande av viss läkare eller annan sakkunnig. 2.göra förfrågan hos den försäkrade, den försäkrades arbetsgivare, lä- kare eller någon annan som kan antas kunna lämna nödvändiga uppgifter, och 3.besöka den försäkrade. För kostnader som den enskilde har med anledning av en sådan ut- redning som avses i första eller tredje stycket lämnas ersättning i enlighet med vad regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, föreskriver. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, meddelar närmare föreskrifter om sådant avstämningsmöte som avses i för- sta stycket och om särskilt läkar- utlåtande enligt tredje stycket 1. För kostnader som den enskilde har med anledning av en sådan ut- redning som avses i första eller tredje stycket eller som den en- skilde eller en läkare har med anledning av ett sådant avstäm- ningsmöte som avses i första stycket lämnas ersättning i enlighet med vad som fastställs av reger- ingen eller den myndighet reger- ingen bestämmer. 4 Senaste lydelse 2001:1114. Den som önskar sjukersättning eller aktivitetsersättning skall göra an- sökan hos allmän försäkringskassa i enlighet med vad regeringen förord- Uppbär en försäkrad sjukpen- Uppbär en försäkrad sjukpen- ning eller ersättning för sjukhus- ning eller ersättning för sjukhus- enligt denna lag, får försäkrings- enligt denna lag, får försäkrings- henne sjukersättning eller aktivi- henne sjukersättning eller aktivi- tetsersättning utan hinder av att tetsersättning utan hinder av att han eller hon inte gjort ansökan han eller hon inte gjort ansökan Detsamma skall gälla då en Detsamma skall gälla då en försäkrad uppbär sjukpenning, er- försäkrad uppbär sjukpenning, er- sättning för sjukhusvård eller liv- sättning för sjukhusvård eller liv- ränta enligt lagen (1976:380) om ränta enligt lagen (1976:380) om svarande ersättning som utges en- svarande ersättning som utges en- ligt annan författning eller på ligt annan författning eller på grund av regeringens förordnande. grund av regeringens förordnande. Om den försäkrade uppbär sjuk- dagen ha utrett om det finns förut- sättningar för att tillerkänna den Uppbär en försäkrad tidsbegränsad sjukersättning eller aktivitetsersätt- ning, får den tid för vilken förmånen skall utges förlängas utan att ansö- kan har gjorts. För kostnader för läkarundersökning och läkarutlåtande vid ansökan om sjukersättning eller aktivitetsersättning skall ersättning lämnas i en- lighet med vad regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Riks- försäkringsverket föreskriver. Den som uppbär sjukersättning eller aktivitetsersättning är skyldig att utan oskäligt dröjsmål anmäla till allmän försäkringskassa om han eller hon börjar förvärvsar- beta, börjar förvärvsarbeta i större omfattning än tidigare eller fort- sätter att förvärvsarbeta efter tid som avses i 1517 §§, eller om hans eller hennes arbetsförmåga väsentligt förbättras utan att han 5Senaste lydelse 2001:489. 6Senaste lydelse 2001:489. Den som uppbär sjukersättning eller aktivitetsersättning är skyldig att utan oskäligt dröjsmål anmäla till allmän försäkringskassa om han eller hon börjar förvärvsar- beta, börjar förvärvsarbeta i större omfattning än tidigare eller fort- sätter att förvärvsarbeta efter tid som avses i 15 och 16 §§, eller om hans eller hennes arbetsförmåga väsentligt förbättras utan att han börjar förvärvsarbeta i större ut- börjar förvärvsarbeta i större ut- sträckning än tidigare eller fort- sträckning än tidigare eller fort- sätter att förvärvsarbeta efter tid sätter att förvärvsarbeta efter tid som avses i 1517 §§. som avses i 15 och 16 §§. försäkrade har en god man eller försäkrade har en god man eller har denne motsvarande skyldighet har denne motsvarande skyldighet att göra anmälan, om det kan anses att göra anmälan, om det kan anses ingå i uppdraget. ingå i uppdraget. Underlåts anmälan som avses i första stycket utan giltigt skäl, får sjuk- ersättningen eller aktivitetsersättningen dras in eller tills vida- re. får förklara sjukersättningen eller aktivitetsersätt- ningen vilande för tid efter den period som har bestämts i beslut enligt 15 §. Om något beslut enligt 15 § inte har fattats får i stället besluta att sjukersättningen eller aktivitetsersättningen skall förkla- ras vilande från och med den månad som anges i ansökan. enligt första stycket under enligt första stycket under högst , dock längst till utgången av tolfte månaden från längst till utgången av tjugofjärde och med den första månad som be- månaden från och med den första slutet enligt 15 § omfattar. got beslut enligt 15 § inte har fat- Om något beslut enligt tats får sjukersättningen vilande- 15 § inte har fattats får sjukersätt- förklaras längst till utgången av tolfte månaden från och med den första månad som beslutet omfat- från och med den första månad som beslutet omfattar. Aktivitetsersättningen får vilandeförklaras enligt första stycket längst till utgången av den period som beslutet om aktivitetsersättning omfattar. Ett beslut om vilandeförklaring enligt 16 eller 17 § skall upphävas om den försäkrade begär det. får utan att den försäkrade har begärt det upp- häva ett beslut om vilandeförklar- ing om den försäkrade insjuknar och beräknas bli långvarigt sjuk. Detsamma gäller om den försäk- rade har vilande sjukersättning el- ler aktivitetsersättning enligt 16 § och helt eller delvis avbryter det 7Senaste lydelse 2001:489. 8Senaste lydelse 2001:489. Ett beslut om vilandeförklaring enligt 16 § skall upphävas om den försäkrade begär det. får utan att den försäkrade har begärt det upp- häva ett beslut om vilandeförklar- ing om den försäkrade insjuknar och beräknas bli långvarigt sjuk. Detsamma gäller om den försäk- rade har vilande sjukersättning el- ler aktivitetsersättning och helt el- ler delvis avbryter det arbetsförsök arbetsförsök som legat till grund för beslutet om vilandeförklaring för att i stället uppbära föräldra- penning, tillfällig föräldrapenning eller havandeskapspenning. som legat till grund för beslutet Prop. 2002/03:89 om vilandeförklaring för att i stäl- let uppbära föräldrapenning, till- fällig föräldrapenning eller havan- deskapspenning. I en allmän försäkringskassa skall det finnas en eller flera försäkrings- läkare och försäkringstandläkare för att hjälpa med medicinsk och odontologisk sakkunskap och verka för ett gott samarbete mellan och de läkare och tandläkare som är verk- samma inom område. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om behörig- hetskrav och arbetsuppgifter för samt fortbildning av försäkrings- läkare. Ersättning enligt denna lag får dras in eller sättas ned, om den som är berättigad till ersättningen a)ådragit sig sjukdomen eller skadan vid uppsåtligt brott som han har dömts för genom dom som har vunnit laga kraft; b)vägrar att genomgå undersökning av läkare eller att följa läkares fö- reskrifter; c) underlåter att ge in sådant lä- c) underlåter att ge in ett sådant karintyg, läkarutlåtande, försäkran läkarintyg eller en sådan försäkran eller särskild försäkran som skall som skall ges in till försäkrings- ges in till enligt kassan enligt 3 kap. 8 § eller väg- 3 kap. 8 §; rar ge in en särskild försäkran en- ligt tredje stycket samma para- d) medvetet eller av grov vårdslöshet lämnar oriktig eller vilseledande uppgift angående förhållande, som är av betydelse för rätten till ersätt- Vägrar en försäkrad utan giltig Vägrar en försäkrad utan giltig anledning att genomgå sådan be- anledning att genomgå sådan be- handling, utredning eller rehabili- handling, utredning eller rehabili- tering som avses i 3 kap. 7 b och tering som avses i 3 kap. 7 b och 8 a §§, 7 kap. 3 b § eller 22 kap. 4, 8 a §§, 7 kap. 3 b § eller 22 kap. 4, 5 och 7 §§ får sjukpenning, sjuker- 5 och 7 §§ eller delta vid ett så- dant avstämningsmöte som anges i helt eller delvis tills vidare förväg- 3 kap. 8 a § får sjukpenning, sjuk- ras honom eller henne, under för- 9 Senaste lydelse 1998:87. 10 Senaste lydelse 2001:489. utsättning att han eller hon erinrats helt eller delvis tills vidare förväg- Prop. om denna påföljd. ras honom eller henne, under för- utsättning att han eller hon erinrats om denna påföljd. Om någon som är berättigad till ersättning enligt denna lag i annat fall underlåter att lämna uppgifter i enlighet med vad som anges i 8 § eller vägrar att ta emot besök som anges där, får ersättningen dras in eller sät- tas ned om omständigheterna motiverar det. Den försäkrades arbetsgivare skall i samråd med den försäkrade svara för att dennes behov av rehabilitering klarläggs och för att de åt- gärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering. Om det inte framstår som obe- Arbetsgivaren skall påbörja en hövligt skall arbetsgivaren påbörja 1. när den försäkrade till följd av 1. när den försäkrade till följd av sjukdom har varit helt eller delvis sjukdom har varit helt eller delvis frånvarande från sitt arbete under frånvarande från sitt arbete under 2. när den försäkrades arbete 2. när den försäkrades arbete ofta har avbrutits av kortare sjuk- ofta har avbrutits av kortare sjuk- 3. när den försäkrade begär det. 3. när den försäkrade begär det. skall i fall som avses i andra stycket 1 till- ställas för anmälan om sjukdomsfallet och i fall som avses i andra stycket 2 räknat för anmälan om det sjukdomsfall som närmast föregick rehabiliteringsutredningen. Har rehabiliteringsutredningen gjorts på be- gäran av den försäkrade, skall den tillställas kassan från den dag då begäran framställdes hos arbetsgivaren. Om rehabiliteringsutredningen inte kan slutföras inom den i tredje stycket angivna tiden, skall detta anmälas till . Därvid skall uppgift lämnas om orsaken till dröjsmålet och om den tidpunkt då utredningen beräknas vara avslutad. Sedan utred- ningen slutförts skall den omgående tillställas .