prop · GQ03114 · 2003-03-20 00:00:00 — Antalet inkomna ärenden till ISP avseende utförsel uppgick till 1 406, varav 279 avsåg produkter med dubbla användnings- områden. Motsvarande tal var 1 421 resp. 245 för och 1 571 resp. 231 för . Den fortsatta minskningen avseende ärenden om utförsel av krigsmateriel förklaras bl.a. med att myndigheten i större utsträckning använder projektlicenser med innehållsmässigt utökat djup och bredd samt längre giltighetstid. Generella licenser har också införts för materiel tillhörande svensk eller utländsk försvarsmakt. Inom verksamhetsgrenen kemvapenkonventionen överlämnades 112 industrideklarationer till ISP mot 2001. Motsvarande antal deklarationer till konventionens sekretariat OPCW (Organization for the Prohibition of Chemical Weapons) i var 40 st, jämfört med 38 för . Med en industrideklaration avses information om den verksamhet som bedrivits vid företag eller anläggningar som yrkesmässigt använder sig av, importerar samt exporterar vissa känsligare kemikalier. Under kemvapenkonventionens verifikationsbestämmelser har OPCW genomfört inspektion av en svensk anläggning såväl som . ISP fortsatte sitt rationaliseringsarbete inom licensieringsområdet för att förenkla den administrativa processen för ärenden av rutinkaraktär. Målsättningen för ISP är att utförselärenden av rutinkaraktär skall slutbehandlas i första hand inom en månad och . utvecklades ett system för säker elektronisk kommunikation mellan ISP och de krigsmaterielexporterande företagen. Systemet tas 2003. Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall regeringen i utrikesärenden av större vikt om möjligt överlägga med före avgörandet. Vissa utförselärenden som rör krigsmateriel är av sådan art att överläggning med nämnden är påkallad. Det har emellertid bedömts önskvärt att ge även andra enskilda utförselärenden av principiell vikt en bredare politisk förankring. beslutade därför på grundval av prop. 1984/85:82 om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport, att en rådgivande nämnd i krigsmaterielfrågor skulle inrättas. Nämnden ombildades till Exportkontroll- rådet i samband med tillskapandet av (). breddades dess sammansättning för att återspegla den bredare sammansättning som har. I är därför samtliga riksdagspartier representerade. Rådet har 10 ledamöter. En aktuell lista på rådets ledamöter finns på ISP:s webbplats (). sammanträder på kallelse av ISP:s generaldirektör, som även leder överläggningarna. Samråd skall ske med rådet innan 2002/03:114 beslut fattas i viktigare ärenden. Vid rådets sammanträden presenterar ISP samrådsärenden för övervägande. Vidare redovisar bedömningar av de mottagarländer som är aktuella, och Försvarsdepartementet medverkar med bedömningar avseende ärendenas försvarspolitiska betydelse. En strävan i rådet är att uttolka riktlinjerna på ett enhetligt sätt, till ytterligare vägledning för ISP. Ledamöterna ges full insyn i handläggningen av utförselärenden genom att samtliga utförselbeslut för exportförsäljning fortlöpande redovisas. Denna procedur säkerställer en parlamentarisk insyn i tillämpningen av lagen (1992:1300) om krigsmateriel och ett medinflytande innan viktigare beslut fattas. Generaldirektören kan även vid behov höra rådet i frågor som rör tillämpningen av lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd. Avsikten med det svenska systemet, som vid en internationell jämförelse utgör ett unikt inslag, är att skapa en bred förankring av exportkontrollpolitiken och främja kontinuitet i den förda politiken. ersätter inte i sådana ärenden som regeringen enligt regeringsformen skall överlägga med om. höll tio sammanträden, lika många som . 18 Det teknisk-vetenskapliga rådet För att bistå generaldirektören för med beredningen av ärenden som rör klassificering av krigsmateriel inrättades ett särskilt teknisk-vetenskapligt råd med företrädare för institutioner med överblick över teknologins tillämpning på civila respektive militära områden. höll rådet tre sammanträden, lika många som . Genom tillskapandet av ISP har det tekniskvetenskapliga rådets arbetsområde breddats till att vid behov även omfatta produkter med dubbla användningsområden. verkar internationellt för en ökad öppenhet kring handeln med krigsmateriel. Även nationellt görs ansträngningar för att sprida kunskap inom detta område. Regeringens offentligt redovisade årliga skrivelse om den svenska exporten är ett led i regeringens ansträngningar för ökad öppenhet. Den årliga skrivelsen publiceras på svenska och engelska och 2002/03:114 finns tillgänglig på webbplatserna , , samt i Rixlex (). Den årsrapport som upprättas inom ramen för EU:s uppförandekod för vapenexport utgör ett viktigt instrument för att öka insynen på europeisk nivå. verkar för att denna rapport kontinuerligt skall förbättras och utökas. Uppförandekoden återges i bilaga 4 till denna skrivelse. Som ytterligare en åtgärd för att främja informationstillgången på detta område internationellt har regeringen fortsatt att bidra ekonomiskt till (), som innehåller information om nationella och internationella exportkontrollsystem samt viss statistik över innehav och export. Att verka nationellt för spridning av kunskap om exportkontrollen, både till allmänheten och till de företag som berörs är en viktig uppgift för (). ISP gav 1998 ut en reviderad upplaga av den handbok som senast gavs ut av dåvarande Krigsmaterielinspektionen . är främst avsedd för dem som inom försvarsindustrin och vid statliga myndigheter arbetar med ärenden som rör tillverkning och utförsel av krigsmateriel. redovisar gällande lagstiftning, regelverk och handläggningsordning för tillståndsärenden. En motsvarande strategiska produkter publicerades också 1998. har ISP på sedvanligt vis anordnat seminarier och informationsmöten om sin verksamhet riktade i första hand till befattningshavare inom industrin. Därtill har myndigheten medverkat i ett antal seminarier arrangerade av frivilligorganisationer såväl i som utomlands. Myndigheten upprättade 1998 en utförlig hemsida på Internet. 20 Bilaga 1: Svensk krigsmaterielexport () följer kontinuerligt marknadsföring och export av krigsmateriel från och är den myndighet som förser regeringen med det statistiska underlaget för redovisningen av den svenska krigsmaterielexporten. De företag (exklusive ett femtiotal s.k. handladdare enskilda som tillverkar och säljer jaktammunition) som har tillstånd att tillverka krigsmateriel omkring 120, varav ca 40 är aktiva som exportörer är skyldiga att lämna redovisningar i olika hänseenden till ISP. I prop.1984/85:82 om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport uttalade regeringen sin avsikt att lämna en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Föreliggande redogörelse avser den svenska krigsmaterielexporten . Beviljade utförseltillstånd för försäljning i löpande priser Värde i löpande priser, mkr -35,3 -41,6 -29,3 -25,3 -35,1 -62,6 -75,4 -85,4 Värdet av de beviljade utförseltillstånden redovisas uppdelat på de två underkategorierna krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK). Kategorin krigsmateriel för strid omfattar materiel med förstörelsebringande verkan inklusive sikten för sådan materiel samt materiel för eldledning. Kategorin övrig krigsmateriel omfattar delar och komponenter till krigsmateriel för strid samt materiel som ej har direkt förstörelsebringande verkan i en stridssituation. Värdet av beviljade utförseltillstånd för exportförsäljning låg i nivå med det genomsnittliga värde som redovisats , med undantag för då värdet var mycket högt p.g.a. de utförseltillstånd som då beviljades för export av stridsflygplan JAS 39 respektive . Det samlade värdet av de beviljade utförseltillstånden uppgick till , vilket innebar en minskning jämfört med . beviljade utförseltillstånden i kategorin krigsmateriel för strid (KS) uppgick till en minskning jämfört med Värdet av de beviljade utförseltillstånden i kategorin övrig krigsmateriel (ÖK) uppvisade en liten ökning med till 2 788 Utförseltillstånden för exportförsäljning avser å ena sidan många små transaktioner gällande exempelvis reservdelar eller ammunition, och å andra sidan ett begränsat antal mycket omfattande transaktioner av stora system som levereras . Större affärer, som inte nödvändigtvis uppträder , kan påverka ett enskilt års resultat påtagligt. framgår av figur 1 nedan uppvisar statistiken över beviljade utförseltillstånd avsevärda skillnader . tydligt i redovisning för , då beviljandet av export av JAS 39 Gripen fick ett mycket starkt genomslag. Variationerna i statistiken över värdet av de beviljade utförseltillstånden har dock en begränsad inverkan på omfattningen av den faktiska exporten av svensk krigsmateriel, som håller sig på en relativt jämn nivå år . Detta beror på att den utförsel som sammanhänger med ett stort utförseltillstånd normalt sprids Värdet av utförseltillstånd respektive faktisk export av krigsmateriel i år 1998-2002 I tabell 2 redovisas till vilka länder utförseltillstånd beviljats, det samlade värdet av utförseltillstånden för respektive land samt inom vilka materielkategorier utförseltillstånden beviljats. Redovisningen av materielkategorierna bygger på krigsmaterielförteckningens huvudområden (KS1-11, ÖK21-37) som även finns återgivna i tabell 4. För närmare information om innehållet i respektive kategori hänvisas till bilaga 1 i förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. De huvudsakliga produkttyperna inom de respektive materielkategorierna har listats. Detta innebär att utförseltillstånd har beviljats för en eller flera av produkterna eller för delkomponenter till dessa inom en materielkategori. Det betyder dock inte att utförseltillstånd har beviljats för samtliga produkter inom varje materielkategori. I de fall där endast ett eller två utförseltillstånd har beviljats, redovisas ett närmevärde, i syfte att skydda kommersiella intressen respektive försvarshemligheter. De olika materielkategorierna inom kategorierna KS och ÖK kan ha samma benämning. Benämningarna är generella och avser typ av materielsystem. Inom respektive kategori gäller följande: Krigsmateriel för strid (KS) är materiel med förstörelsebringande verkan inklusive sikten för sådan materiel samt materiel för eldledning. Övrig krigsmateriel (ÖK) är delar och komponenter till krigsmateriel för strid samt materiel som ej har direkt förstörelsebringande verkan i en stridssituation. 2002/03:114 Bilaga 1 Beviljade utförseltillstånd och deras samlade värde fördelade på länder och krigsmaterielförteckningens huvudkategorier De huvudsakliga produkttyperna som ingår i respektive materielkategori redovisas, vilket dock inte innebär att det för samtliga produkter har beviljats utförseltillstånd. I förtydligande syfte har redovisningen i huvudkategorier för en handfull länder ersatts av mer detaljerad information om vilken typ av materiel det handlar om. Huvudkategori inom vilken utförseltillstånd beviljats (kategorinummer samt typ av produkter) 2,3,7 21,22,23,25,26,29,33,35 Eldrörsvapen, ammunition, ammunition, krut och spanings- och mätutrustningar, skyddsmateriel, materiel till flygplan och helikoptrar, 3,4,5,7 22,23,24,25,28,37 Ammunition, robotar, Eldrörsvapen, ammunition, bomber, torpeder m.m., spanings- och mätutrustningar, fartyg för 21,22,23,25 Eldrörsvapen, ammunition, 2,3,7 Eldrörsvapen, spanings- och ammunition, krut och 2,3,7 ammunition, krut och 21,23,25,29,35 Ammunition, krut och Eldrörsvapen, ammunition, spanings- och mätutrustningar, materiel till flygplan och 2Värdet är avrundat till närmaste decimal. I de fall där endast ett eller två utförseltillstånd har beviljats redovisas ett närmevärde. 3De olika kategorierna inom KS och ÖK kan ha samma benämning. Benämningarna är generella och avser typ av materielsystem. Inom respektive kategori gäller följande: KS: Krigsmateriel för strid är materiel med förstörelsebringande verkan inklusive sikten för sådan materiel samt materiel för eldledning. ÖK: Övrig krigsmateriel är delar och komponenter till krigsmateriel för strid samt materiel som ej har direkt förstörelsebringande verkan i en stridssituation. Huvudkategori inom vilken utförseltillstånd beviljats (kategorinummer samt typ av produkter) 1,2,3,5,7,10 21,22,23,25,30,35,36,37 Eldrörsvapen, ammunition, spanings- och mätutrustningar, materiel till fordon, krut och sprängämnen, 2,3,7 21,23,25,35 Eldrörsvapen, ammunition, ammunition, krut och spanings- och mätutrustningar, 22,23,25,28 Reservdelar till eldrörsvapen, tävlingsskytte, reservdelar till spanings- och mätutrustningar, 21,23,25 Eldrörsvapen, krut och Eldrörsvapen, ammunition, 22,24,35 Reservdelar till eldrörsvapen, delar till bomber, torpeder m.m., Robotar, raketer m.m., 21,23,25,29,36 Ammunition, krut och Eldrörsvapen, ammunition, spanings- och mätutrustningar, materiel till flygplan och 22,23,24,36 Ammunition, krut och Eldrörsvapen, ammunition, bomber, torpeder m.m., 21,22,23,25 Ammunition, krut och Eldrörsvapen, ammunition, 21,25,37 Eldrörsvapen, spanings- och Huvudkategori inom vilken utförseltillstånd beviljats (kategorinummer samt typ av produkter) 21,22,25 Eldrörsvapen, spanings- och 2,3,5 22,25,28,35,36,37 Eldrörsvapen, spanings- och mätutrustningar, fartyg för bevakning, övningsmateriel, 21,22,23,25 Ammunition, krut och Eldrörsvapen, ammunition, 2,3,4,7 21,22,23,24,28,29,35 Eldrörsvapen, ammunition, ammunition, robotar, bomber, torpeder m.m., fartyg för raketer m.m., krut och bevakning, materiel till flygplan och helikoptrar, övningsmateriel Delar till bomber, torpeder m.m., Ammunition för jakt- och Luftgevär, ammunition för jakt- 23,25,30,37 Ammunition, spanings- och mätutrustningar, materiel till 21,22,25,28,30,35,37 Eldrörsvapen, spanings- och mätutrustningar, fartyg för bevakning och materiel därtill, materiel till fordon, 23,25,26 Ammunition, krut och Ammunition, spanings- och 2,3,7 21,24,25,29,35,37 Eldrörsvapen, bomber, torpeder ammunition, krut och m.m., spanings- och mätutrustningar, flygplan och helikoptrar och materiel därtill, Huvudkategori inom vilken utförseltillstånd beviljats (kategorinummer samt typ av produkter) 22,24,25,35 Robotar, raketer m.m. Eldrörsvapen, bomber, torpeder m.m., spanings- och Ammunition, krut och Ammunition, flygplan och helikoptrar och materiel därtill 3,6,7 21,22,23,24,25,27,28,30,35 Eldrörsvapen, ammunition, bomber, torpeder m.m., spanings- tårgasprodukter, krut och och mätutrustningar, sprängämnen, fartyg för bevakning, materiel till Ammunition, krut och 23,24,29,35,36 Ammunition, bomber, torpeder tårgasprodukter, krut och m.m., flygplan och helikoptrar och delar därtill, övningsmateriel, Utförselstatistiken från grundar sig på exportföretagens lagstadgade redovisning av det fakturerade värdet av levererad materiel. Som framgår av tabell 3 nedan ökade den svenska exporten av krigsmateriel , från till , vilket är en ökning med i förhållande till 2001 räknat i löpande priser. Värdet av utförseln av krigsmateriel för strid (KS) minskade dock med . Det var således i kategorin 2002/03:114 Bilaga 1 övrig krigsmateriel (ÖK) som ökningen ägde rum. Värdet av utförseln av övrig krigsmateriel ökade jämfört med . Krigsmaterielexportens andel av den totala varuexporten var i stort sett oförändrad, jämfört . Värdet av svensk krigsmaterielexport i löpande priser -14,3 -10,2 Förändringar från till ett annat i den statistik som redovisas ovan ger i sig inte underlag för en mer långsiktig bedömning av utvecklings- tendenser. En enstaka större leverans kan medföra kraftiga utslag i statistiken. 2002/03:114 Bilaga 1 Figur 2 visar värdet av den svenska krigsmaterielexporten år 1998-2002 fördelat på de två kategorierna krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK). Värdet av svensk krigsmaterielexport i år 1998-2002 fördelat på kategorierna krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK) 5 0 0 0 4 0 0 0 3 0 0 0 2 0 0 0 1 0 0 0 1 9 9 8 1 9 9 9 2 0 0 0 2 0 0 1 2 0 0 2 Den svenska krigsmaterielexporten redovisas även i den allmänna utrikeshandelsstatistiken, som grundas på tullmyndigheternas uppgifter till (). I SCB:s statistik ingår bl.a. vissa civila produkter som inte omfattas av lagen om krigsmateriel. Dessa siffror är således inte jämförbara med ISP:s statistik och redovisas inte i denna skrivelse. En närmare beskrivning av handelsstatistikens indelning lämnades i skr 1996/97:138. 20.4Fördelning av exporten på materielslag Tabell 4 visar en uppdelning av krigsmaterielexporten på huvudområden i krigsmaterielförteckningen. Denna indelning ger en viss uppfattning om krigsmaterielexportens struktur, vad avser materielkategorier. Liksom för övriga typer av exportstatistik avråds från alltför långtgående slutsatser vad beträffar trender i exporten eftersom den totalt sett är så pass liten att den inte rymmer ett jämt flöde av materiel i alla kategorier som produceras i , utan snarare uppvisar en slumpmässig tyngdpunkt som förskjuts över tiden beroende på vilka exportkontrakt som industrin erhållit. För den redovisade kan konstateras att finkalibriga militära eldhandvapen (KS1), den viktigaste delen av begreppet "lätta vapen", spelar en mycket marginell roll i den svenska exporten. Detta är av viss betydelse att kunna konstatera i ljuset av aktiva agerande i arbetet inom FN:s ram mot illegal handel med lätta vapen. De finkalibriga eldrörsvapen som ingår i ÖK21 är jakt- och sportskyttevapen, vars utförsel från också kontrolleras i syfte att undvika att större partier sådana vapen används för militära ändamål. Värdet av svensk krigsmaterielexport i år 2001-2002 fördelat på krigsmaterielförteckningens huvudkategorier Krigsmateriel för strid (KS) Robotar, raketer, torpeder, bomber 0,7* 0,6* * Exporten av KS6 avser komponenter till tårgasprodukter till länder i Övrig krigsmateriel (ÖK) Finkalibriga eldrörsvapen, delar m.m. Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m. Övningsraketer, röjningsutrustning m.m. Spanings- och mätutrustningar m.m. Fartyg för bevakning m.m. Flygplan utformade för militärt bruk m.m. Fordon utformade för militärt bruk m.m. Elektronisk utrustning för militärt bruk Fotografisk och elektrooptisk utrustning Totalt mottog 51 länder leveranser av svensk krigsmateriel , jämfört med 2001 och 2000. Den regionala fördelningen av exporten, som framgår av tabellerna 5a och 5b, uppvisar det normala mönstret som är att den största delen av svensk krigsmaterielexport går till , övriga , , samt och . gick av den totala utförseln till dessa destinationer. var motsvarande andel och var andelen . Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i KRIGSMATERIELEXPORTENS VÄRDE I MKR Totalbeloppen kan i vissa fall skilja sig från summan av ÖK- och KS-beloppen vilket beror på att alla siffror har avrundats till en decimal. Inom de respektive regionerna har exporterat krigsmateriel till följande länder: EU (, , , inkl. , , , , , , , , , ) (, ) Övriga (, , , , , , , , , , , , , , ) (, , , , ) (, ) (, ) (, ) och () (, , , ) Nordostasien (, Republiken ) () söder om () 4 har därtill exporterat krigsmateriel till () till ett värde av . 2002/03:114 Bilaga 1 Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av värdet I det följande redovisas krigsmaterielexporten fördelad på mottagarländer. I tabell 6 har alla länder medtagits till vilka utförseln av krigsmateriel översteg under något av . Största enskilda mottagarland för svensk krigsmateriel var (479,), följt av (460,), (419,), (361,) och (358,). Dessa fem destinationer svarade för sammanlagt av den totala svenska krigs- materielexporten. Anledningen till att och i årets statistik stigit fram som två av de största mottagarländerna av svensk krigsmateriel är att leveranser inom ramen för de två stora beviljade exportaffärerna JAS 39 till respektive Ubåt Sjöormen till nu inletts. 5 har därtill exporterat krigsmateriel till () till ett värde av . 2002/03:114 Bilaga 1 Exporten av krigsmateriel i år 2000-2002 fördelad på länder Totalbeloppen kan i vissa fall skilja sig från summan av ÖK- och KS-beloppen vilket beror på att alla siffror har avrundats till en decimal. Krigsmaterielexport understigande betecknas i tabell 6 med . I tabell 7 kompletteras den landvisa exportredovisningen i tabell 6, som endast anger om den exporterade materielen är övrig krigsmateriel (ÖK) eller krigsmateriel för strid (KS), med uppgifter om vilka materieltyper som varit aktuella för respektive destination. Liksom i tabell 2 har krigsmaterielförteckningens huvudkategorier använts som indelning. För närmare information om innehållet i respektive kategori hänvisas till 7Andorra, , , , , , , , , , , och 8Island, , och 9Argentina, , , , , , , Republiken , , , och 11Bulgarien, FN, , , Republiken , , , och . 2002/03:114 Bilaga 1 bilaga 1 i förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Precis som i tabell 2 har de huvudsakliga produkttyperna inom de respektive materiel- kategorierna listats. Detta innebär att en eller flera av produkterna eller delkomponenter till dessa inom en materielkategori har exporterats. Det betyder dock inte att samtliga produkter inom materielkategorin har exporterats. Exporten av krigsmateriel i fördelad på länder och krigsmaterielförteckningen huvudkategorier De huvudsakliga produkttyperna som ingår i respektive materielkategori redovisas, vilket dock inte innebär att samtliga produkter har exporterats. I förtydligande syfte har redovisningen i huvudkategorier för en handfull länder ersatts av en mer detaljerad information om vilken typ av materiel som exporterats. Huvudkategori från vilken utgått leveranser (kategorinummer samt typ av produkter) 2,3,7 21,22,23,25,26,29,33,35 Eldrörsvapen, ammunition, Eldrörsvapen, ammunition, spanings- och mätutrustningar, skyddsmateriel, materiel till flygplan och helikoptrar, 3,4,5,7 21,22,23,24,25,28,37 Ammunition, robotar, raketer Eldrörsvapen, ammunition, bomber, m.m., eldledningsutrustningar, torpeder m.m., spanings- och mätutrustningar, fartyg för 23,25,37 tävlingsskytte, delar till 21,22,23,24,25 Ammunition, krut och Eldrörsvapen, ammunition, bomber, torpeder m.m., spanings- och 2,3,4,5 22,24,25,35,37 Eldrörsvapen, ammunition, Eldrörsvapen, bomber, torpeder robotar, raketer m.m., m.m., spanings- och mätutrustningar, 12 De olika kategorierna inom KS och ÖK kan ha samma benämning. Benämningarna är generella och avser typ av materielsystem. Inom respektive kategori gäller följande: KS: Krigsmateriel för strid är materiel med förstörelsebringande verkan inklusive sikten för sådan materiel samt materiel för eldledning. ÖK: Övrig krigsmateriel är delar och komponenter till krigsmateriel för strid samt materiel som ej har direkt förstörelsebringande verkan i en stridssituation. Huvudkategori från vilken utgått leveranser (kategorinummer samt typ av produkter) 2,3,7 Eldrörsvapen, ammunition, 21,22,23,24,25,28,29,35 Ammunition, krut och Eldrörsvapen, ammunition, bomber, torpeder m.m., spanings- och mätutrustningar, fartyg för bevakning, materiel till flygplan och 2,3,5,7,10 21,22,23,24,25,30,35,36,37 Eldrörsvapen, ammunition, Eldrörsvapen, ammunition, bomber, torpeder m.m., spanings- och och sprängämnen, stridsfordon mätutrustningar, materiel till fordon, nationerna (FN) Fordon för militärt bruk 2,3,7 22,23,25,29,33,35 Eldrörsvapen, ammunition, Eldrörsvapen, ammunition, spanings- och mätutrustningar, materiel till flygplan och helikoptrar, elektronisk 22,23,25,28 Reservdelar till eldrörsvapen, tävlingsskytte, reservdelar till spanings- och mätutrustningar, fartyg 21,23,25 Eldrörsvapen, krut och Eldrörsvapen, ammunition, spanings- 22,24,35 Reservdelar till eldrörsvapen, delar till bomber, torpeder m.m., Robotar, raketer m.m., 21,23,24,25,33,36 Ammunition, krut och Eldrörsvapen, ammunition, bomber, torpeder m.m., spanings- och 21,22,23,24 Eldrörsvapen, ammunition, bomber, Huvudkategori från vilken utgått leveranser (kategorinummer samt typ av produkter) 22,23,25 Ammunition, krut och Eldrörsvapen, ammunition, spanings- 21,22,25 Eldrörsvapen, spanings- och 2,3,5 22,25,28,35,36,37 Eldrörsvapen, ammunition,