prop · GQ03140 · 2003-06-11 00:00:00 — genomsnittlig ATP-nivå mellan kvinnor och män minskar trendmässigt, vilket till största delen beror på att äldre kvinnor med svag anknytning till arbetsmarknaden ersätts av yngre kvinnor med starkare anknytning Till följd av skillnaderna i pensionsnivå mellan kvinnor och män är kvinnor i högre grad än män berättigade till bostadstillägg till pensionärer (). av kvinnorna uppbär BTP medan motsvarande siffra för männen är . även medellivslängden och åldersskillnaden mellan makar betydelse för skillnaderna i behov av BTP. Behovet av BTP är generellt sett högre för ensamstående än för gifta. Eftersom gifta kvinnor i dominerande utsträckning överlever sina män så dominerar också kvinnorna i gruppen Skillnaden i behovet av BTP mellan könen minskar successivt i och med att skillnaderna i pensionsnivå mellan könen 22 Ekonomisk familjepolitik (PO 21) Målet för verksamhetsområdet försäkring är att andelen män som tar ut föräldrapenning och antalet uttagna dagar bland de män som tar ut föräldrapenning skall öka. Inom området har jämställdhet fokuserats inom föräldraförsäkringen, växelvis boende och vårdbidraget. Barn har behov av att tidigt knyta kontakt med både sin mamma och understyrker också barnets rätt till båda sina Det är därför viktigt att föräldraförsäkringen i hög utsträckning används av både mammor och pappor. Det är också viktigt att pappornas För att stärka barnfamiljernas ekonomi har samhället byggt upp ett stödsystem som syftar till att ge ekonomisk trygghet under den period som försörjningsbördan är stor. Genom de olika ekonomiska familjestödens utformning utjämnas resurser över livscykeln och mellan familjer med och utan barn. Syftet med föräldraförsäkringen är att stödja båda föräldrarnas möjligheter att kombinera föräldraskap med förvärvs- Detta sker bland annat genom att föräldrapenningen ersätter förälderns inkomstbortfall i samband med föräldraledighet. försäkringen har på ett tydligt sätt bidragit till att småbarnsföräldrar kan behålla sin anknytning till arbetslivet som den ger föräldrar möjlighet att ta ett individuellt ansvar för sina barns utveckling. Vart fjärde barn bor tillsammans med endast en av sina föräldrar, Allt fler föräldrar väljer att efter sin separation ta ett fortsatt gemensamt ansvar för sina barn. Boendet löses då ofta på ett sådant sätt att barnen bor växelvis hos sina föräldrar. valt denna boendelösning och som har relativt låga inkomster kan ha rätt till underhållsstöd vid växelvis boende. Denna form av underhållsstöd skiljer sig från det traditionella underhållet för barnen eftersom föräldrarna anses fullgöra sin underhållsskyldighet genom att ha barnen boende hos sig. Reformen underhållsstöd vid växelvis boende infördes i och syftade till att undanröja de hinder mot växelvis boende som de tidigare reglerna i viss mån kunde innebära. verket (RFV) har i rapporten vid växelvis boende utvärdering av reformen (RFV analyserar 2003:5) beskrivit effekterna av RFV konstaterar att antalet barn som får underhållsstöd vid växelvis boende har ökat kraftigt efter reformen, från 10 000 barn 2001 till 20 000 Till största del beror ökningen på att det kommit in många nya barn i systemet vilka tidigare inte haft underhållsstöd. antalet barn som bor växelvis är mellan . att välja växelvis boende för de små barnen är mycket liten. utföra en intervjuundersökning som visar att de föräldrar som valt växelvis boende anger som skäl för detta att de velat finna en lösning som är bra för barnet. RFV konstaterar att registeranalysen och intervju- undersökningen tyder på att underhållsstödets utformning inte är avgörande för föräldrarnas val av boende för barnen. reformen undanröjt hinder mot växelvis boende som de tidigare reglerna i viss mån kunde innebära. RFV och har fått i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter och intresseorganisationer fördjupa kunskaperna om de olika faktorer som kan vara bidragande till ökningen av antalet vård- Redovisningen skall lägga särskild vikt vid fördelningen för beviljade vårdbidrag mellan pojkar och flickor och bakomliggande faktorer till sådan fördelning. Redovisning av uppdraget skall ske senast -infördes nya regler i föräldraförsäkringen vid fler- barnsfödsel. För varje barn utöver det andra ges föräldrapenning mot- svarande sjukpenningnivå för samtliga tillkommande 180 ersättnings- dagar. Detta förbättrar möjligheterna för föräldrarna att vårda barnen med ersättning som motsvarar inkomstbortfall, -höjdes grundavdraget i underhållstödet vid beräk- ningen av en bidragsskyldig förälders återbetalningsbelopp, från till . höjdes de procentsatser som bestämmer återbetalningsbeloppens storlek vid olika antal barn. Detta förbättrar särboende föräldrars ekonomi, vilket i sin tur kan underlätta för båda föräldrarnas umgänge med barnet, -infördes regler som möjliggör för båda föräldrarna att vid växelvis boende få högst ett halvt underhållsstöd per barn i förhållande till respektive förälders inkomst. Detta uppmuntrar båda föräldrarna att ta del i vården av sina barn, -förlängdes föräldrapenningen med ersättning motsvarande förälderns inkomstbortfall. Sammanlagt reserveras för mamman respektive pappan. Detta innebär att den s.k. pappamånaden förlängdes , vilket motiveras av målet att fler pappor skall nyttja fler föräldrapenningdagar samt -infördes en ny förmånsnivå motsvarande en åttondels förmån inom föräldraförsäkringen. Detta innebär bättre möjligheter för föräldrarna att kombinera förvärvsarbete med familjeansvar genom att kunna gå ned i arbetstid motsvarande utan inkomstförlust. Resultatutvecklingen av det s.k. pappamålet har varit positiv. togs av föräldrapenningdagarna ut av män. Arbetsmarknadspolitik (PO 22) Politikområdet omfattar platsförmedling, arbetsmarknadspolitiska pro- gram, bidrag till arbetslöshetsersättning, särskilda insatser för arbets- handikappade samt bidrag till lönegarantiersättning. Det övergripande målet för politikområdet är att få en väl fungerande arbetsmarknad med full sysselsättning och god ekonomisk tillväxt. För att uppnå målet om full sysselsättning är det viktigt att underlätta för arbetstagare och arbetsgivare att hitta varandra på ett effektivt sätt. Regeringen genomför insatser för att rusta de arbetssökande för att möta arbetsmarknadens behov och för att underlätta arbetskraftens rörlighet på arbetsmarknaden så att det inte uppstår brist på arbetskraft lokalt eller regionalt. Arbetsmarknadspolitiken skall bidra till att könsuppdelningen på arbetsmarknaden bryts. Sysselsättningsgraden bland kvinnor i är högre än i de flesta andra länder i . var av alla yrkesverksamma kvinnor i åldern sysselsatta på heltid och av de yrkesverksamma på deltid. Motsvarande för männen var . var det relativa arbetskraftstalet för kvinnor och för männen . var den relativa arbetslösheten för kvinnor och för män. har emellertid kvinnors arbetskraftsutbud fallit, speciellt bland äldre kvinnor, på grund av långa sjukskrivningar och utträde via förtidspensionering. Det största hotet mot ett högt arbetskraftsutbud är kvinnors kraftiga överrepresentation bland sjukfrånvarande. kan en sjukfrånvaro noteras också bland yngre yrkesverksamma kvinnor. Ett antal studier visar dock att kön i sig inte förklarar den ökade andelen sjukfrånvarande kvinnor, utan deras arbetssituation inom vård och omsorg där kvinnor är överrepresenterade. Det är även inom dessa branscher som de ofrivilligt deltidsarbetslösa är flest. Ett övergripande mål för arbetsmarknadspolitiken är att motverka en könsuppdelad arbetsmarknad, dvs. att kvinnor och män är olika representerade i olika yrken, och bidra till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden. De arbetsmarknadspolitiska pro- grammen är ett medel i arbetet med att uppfylla detta mål. Den svenska arbetsmarknaden är starkt könsuppdelad och kvinnors respektive mäns utbildnings- och yrkesval är i hög grads könsbundna liksom många arbetsgivares val av arbetskraft. () möjlig- heter att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden är begränsade. Detta beror bl.a. på att en stor grupp människor söker arbete utan att vända sig till arbetsförmedlingen. Det är därför en begränsad del av de arbets- sökande som arbetsförmedlingen kommer i kontakt med. Detta går också Skr. 2002/03:140 igen i de arbetsmarknadspolitiska programmen. Tiden i program och insats skiljer sig åt mellan könen. Efter avslutat program eller insatser får män i högre utsträckning heltidsarbete i tillsvidareanställning eller tids- begränsad anställning. Kvinnor får i högre grad deltidsarbete och tillfälliga timanställningar. Kvinnor är också deltidsarbetslösa i större utsträckning än män efter avslutat program. Regeringen gav 2000 () ett särskilt upp- drag att redovisa de insatser som genomförts för att bryta den könsupp- delade arbetsmarknaden. AMS har analyserat insatserna samt utarbetat en strategi för det fortsatta arbetet med att bryta könsuppdel- ningen på arbetsmarknaden. antogs nya riktlinjer för AMV arbete för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Utgångspunkten för strategin är att det ingår i det grundläggande uppdraget för AMV att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Huvuddragen i strategin är att det arbetsmarknadspolitiska jämställd- hetsuppdraget skall integreras i all verksamhet och i all verksamhets- uppföljning inom AMV. Vidare skall ett jämställdhetsperspektiv finnas med i resultatanalys och verksamhetsplanering på varje arbetsplats. All individbaserad statistik och ekonomiredovisning som relaterar till individer skall redovisas med kön som indelningsgrund. Dessutom skall alla chefer och medarbetare ha grundläggande kunskaper om rådande könsmönster och om könstillhörighetens betydelse för utveckling och lärande. Slutligen skall arbetsförmedlingspersonalen i kontakten med arbetssökande och arbetsgivare använda de arbetsmarknadspolitiska resurserna och programmen på ett sådant sätt att alla, oavsett kön, ges likvärdiga möjligheter till utveckling. till det s.k. . Projekten syftar till att utveckla metoder och arbetssätt som bidrar till att bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden. En mindre del av medlen har använts för centrala och samordnande insatser såsom uppföljning, stödinsatser, utveckling och projektledar- En del av projekten har varit inriktade mot införandet av ett jämställdhetstänkande i länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar. Andra projekt har avsett ett ökat könsperspektiv i vägledningen, flera män till yrken eller utbildningar som traditionellt dominerats av kvinnor, att öka teknikintresset hos unga kvinnor, och utbildning av den egna personalen i ett aktivt arbete med jämställdhet. inleddes ett utvecklingsarbete för att uppnå mer lång- siktiga och kvarstående effekter av Brytverksamheten. göra en kraftsamling för att få genomslag för metoder som utvecklas genom Brytprojekten och har en planering för hur det skall genomföras. Ett genomförande på riksnivå skall ske inom AMV av metoder som har utvecklats genom olika Brytprojekt om hur strukturella, långsiktiga och kvantitativa effekter på arbetsmarknaden kan uppnås. förskjutning av tyngdpunkten från metodutveckling till genomförande att Styrgrupp på AMS för Brytverksamheten AMS har inrättat en styrgrupp för Brytverksamheten för att skapa en tydligare ledning och styrning av Brytverksamhetens inriktning mot angivna mål samt för att driva på utvecklingsarbetet och genom- förandet inom AMV. I styrgruppens uppgifter skall bl.a. ingå att utifrån vunna erfarenheter föreslå nya utvecklingsinriktningar och eventuella gemensamma insatser från de olika utvecklingsområdena inom Brytverk- Gruppen skall också bedöma behovet av intern eller extern samverkan för att bidra till ett effektivare fullgörande av uppdraget att Styrgruppen skall vara rådgivande till ansvarig direktör i AMS rörande Brytverksamhetens utveckling. Brytverksamheten inordnats i en ny stabsenhet, som bland annat arbetar med planering och resultatuppföljning av AMV:s insatser för att främja Utredning av den könssegregerade arbetsmarknaden En särskild utredare har fått i uppdrag (dir. 2003:18) att utreda den könssegregerade svenska arbetsmarknaden. Främst skall utredaren öka kunskapen om vad som vidmakthåller könssegregeringen på arbets- marknaden och var hindren för integrering finns. analysera vad det är som påverkar kvinnors och mäns yrkesval. Utredaren skall vidare analysera vad det är som påverkar kvinnors och mäns karriärvägar i förvärvslivet samt vilka mekanismer som gör att könssegregeringen upprätthålls på arbetsplatser. Utredaren skall även analysera effekterna av de mer betydande åtgärderna som vidtagits för att minska könssegre- geringen samt granska hur den har utvecklats . könssegregeringen inte är ett unikt svenskt fenomen utan även ett globalt problem skall utredningen dessutom anlägga ett internationellt Insatser för att minska deltidsarbetslösheten Att få ned deltidsarbetslösheten är en viktig fråga ur ett jämställdhets- perspektiv eftersom detta ytterst drabbar kvinnor men också därför att det finns ett betydande utrymme att öka arbetskraftsutbudet. har deltidsarbetslösheten minskat. Inom vårdsektorn där deltidsarbets- lösheten är vanligast har minskningen varit kraftigast. 2003 har deltidsarbetslösheten inom vård och omsorg sjunkit med hela Det åtagande som regeringen gjorde tillsammans med , Svenska kommun- förbundet, och om att halvera deltidsarbetslösheten inom vård och omsorg har uppfyllts. Åtagandet gällde att minska deltidsarbetslösheten inom vård och omsorg från 30 000 personer till 15 000 personer. En orsak till det goda resultatet Skr. 2002/03:140 är en ökad efterfrågan på arbetskraft i kombination med att arbetsför- medlingarna arbetat mer intensivt med de deltidsarbetslösa i samverkan med arbetsgivare och fackliga organisationer. En annan viktig orsak är en ökande medvetenhet hos framför allt de kommunala arbetsgivarna om behovet av att se över arbetsorganisationerna så att ofrivillig deltids- arbetslöshet kan undvikas. Regeringens ambition var ursprungligen att deltidsarbetslösheten inom vård och omsorg skulle halveras mellan 19992000. Målet nåddes men det tog än väntat. Europeiska socialfonden är ett av unionens främsta instrument för att främja sysselsättningen och utvecklingen av mänskliga resurser. Fonden skall stärka stödet för genomförandet av den europeiska sysselsättnings- strategin. Samtliga socialfondsinsatser skall bidra till att främja lika möjligheter för kvinnor och män. En av totalt fem prioriteringar för fonden är att genomföra särskilda åtgärder för att förbättra kvinnors tillträde till och ställning på arbets- marknaden. Jämställdhet är ett genomgående tema i Europeiska socialfondens mål 3 och gemenskapsinitiativet Equal. Detta innebär bl.a. att jämställdhets- perspektivet skall genomsyra varje del av programmens planering, genomförande och utvärdering. Till exempel skall varje projektan- sökning inom mål 3 och Equal i synliggöra villkoren för kvinnor och män och analysera insatsernas förmodade effekter på jämställdheten. Även särskilda jämställdhetsinsatser genomförs inom de två programmen. Även socialfondsprogrammen hade jämställdhet som ett genomgående tema. Utvärderingar har emeller- tid visat att jämställdhetsperspektivet inte fick det genomslag i verksam- heten som avsetts. Mot denna bakgrund har åtgärder vidtagits för att förbättra arbetsformerna i detta avseende 2006. Det övergripande målet för det svenska mål 3-programmet och för motsvarande delar av mål 1-programmen är att stärka individens ställning på arbetsmarknaden, huvudsakligen genom kompetens- utveckling av såväl arbetslösa som sysselsatta. Mål 3-programmet omfattar totalt , varav Socialfonden bidrar med ca . Från programmets start t.o.m. hade totalt 31 000 projekt beslutats. Antalet deltagare i dessa uppgår till totalt 787 000, varav kvinnor och män. Insatsområdet Kompetensutveckling för sysselsatta svarar för mer- parten av projekten och deltagarna. Övriga insatsområden, bl.a. integration, mångfald och jämställdhet, vilka främst avser arbetslösa, har omfattat totalt 29 000 deltagare fördelade på 390 projekt. Jämställdhetsinsatserna inom mål 3 syftar bl.a. till att öka medvetenheten om att jämställdhet mellan kvinnor och män är en resurs som ger tillväxt och till att riva könsbarriärer på arbetsmarknaden. och motsvarande del av mål 1 innebär att medlen för särskilda jämställd- Skr. 2002/03:140 hetsinsatser förstärks med ca . Equal syftar till att i transnationellt samarbete främja nya metoder för att motverka all slags diskriminering och ojämlikhet i anknytning till arbetsmarknaden. Det svenska Equal-programmet omfattar totalt ca , varav hälften är medel från socialfonden. I den första av två ansökningsomgångar har 46 projekt, s.k. utvecklingspartnerskap, startat i . Dessa har en genomsnittlig budget om ca . Några utvecklingspartnerskap har ett särskilt fokus på att bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden. Här kan nämnas att tillsammans med flera stora företag bedriver ett projekt som syftar till att öka andelen kvinnor på ledande poster i näringslivet. Ett annat exempel är Partnerskap för Jämställdhet i inom vilket ett brett samarbete mellan näringsliv, offentlig sektor och frivillig sektor skall ske för att förändra den i särskilt segregerade arbetsmarknaden. Ett väsentligt inslag i Equal-programmet är spridning av resultaten och åtgärder för påverkan på bl.a. jämställdhetspolitiken, inom medlems- staterna och på EU-nivå. Oberoende s.k. halvtidsutvärderingar av såväl mål 3 som Equal kommer att slutrapporteras . 24 Arbetslivspolitik (PO 23) Det övergripande målet för politikområdet är att verka för ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor. Arbetslivspolitiken skall inom ramen för målet bidra till tillväxt, sysselsättning och ett konkurrenskraftigt näringsliv. Politikområdet omfattar verksamhetsområdena Arbetsmiljö, Kunskap och kompetens, Arbetsrätt, Icke-diskriminering samt Medling och lönebildning. () har särskilda branschprogram för sjukvården, skolan och omsorgen som är de områden som har särskild betydelse för kvinnors arbetsmiljö. Verket har också en styrgrupp för frågor om del- tidsarbetslöshet, som främst drabbar kvinnor. () skall främja jämställdhet mellan kvinnor och män inom sitt verksamhets- område. Arbetsdomstolen (AD) handlägger mål enligt jämställdhetslagen (1991:130) och enligt lagen (2002:293) om förbud mot diskriminering av deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning. () har som uppdrag att analysera löne- utvecklingen även från ett jämställdhetsperspektiv. Den stora ökningen av den långa sjukfrånvaron har främst drabbat kvinnodominerade arbetsplatser. Den största gruppen av drabbade är medelålders kvinnor i vård, skola och omsorg. De flesta sjukfallen beror på belastningsergonomiska faktorer Skr. 2002/03:140 utslitna ryggar och nackar. Smärtor i nacke, axlar och rygg har främst drabbat kvinnor i vården. Den grupp som har ökat snabbast är emellertid sjukfall på grund av stress. Insatser har gjorts för att inrikta det förebyggande arbetsmiljöarbetet mot dessa sektorer. AV har fått en nivåhöjning av anslaget med . Höjningen var riktad mot de nämnda arbetsmiljöproblemen. AV använder pengarna till personalförstärkning, kompetensutveckling och utveckling av tillsynsmetoderna. En överflyttning av tyngdpunkten i tillsynen mot dessa områden har skett under en rad år. var av tillsynen inriktad på arbetsorganisatoriska frågor. är det ungefär hälften. För sjukvård, omsorg och skola har AV särskilda branschprogram. Särskilt har tillsynen inriktats mot påfrestande arbetsställningar, tunga lyft och trånga arbetsutrymmen samt mot psykologiska och sociala arbetsmiljörisker. Nya modeller för tillsyn inom äldreomsorgen och har tagits fram. På olika håll i landet har särskilda insatser gjorts som gällt hög arbetsbelastning inom primärvården. En rad sjukhus har fått före- lägganden som gällt utrymmet kring patientsängar. Inom skolan har särskilda insatser gjorts som gällt främst psykosociala problem men också t.ex. luftföroreningar i skolan på grund av dålig ventilation. Arbetslivsforskningen skall bidra till att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet samt ett arbetsliv som präglas av integration och mångfald. () har bedrivit en omfattande forsk- ningsverksamhet inom området. Forskning om kvinnors villkor i arbets- livet utgör ett eget forskningsområde, men jämställdhetsaspekten beaktas även inom andra forskningsområden. Könsaspekten har kommit till uttryck i en stor del av den forskning som bedrivits . Det har bl.a. skett genom inriktningen på individer i utsatta positioner samt på det kvinnodominerade arbetslivet inom bl.a. vård, omsorg och skola, där det finns en självklar uppmärk- samhet på genusfrågorna. En översikt över 1900-talets svenska arbetslivsforskning med genus- perspektiv har genomförts och redovisats. De cirka 200 studier som ingår i översikten behandlar köns-/genusproblematiken relaterad till arbete. Arbetsrelaterade belastningsskador drabbar i högre utsträckning kvinnor än män. Ny kunskap när det gäller behandling och förebyggande åtgärder relaterade till denna typ av skador har tagits fram. Forskningen har också fokuserat på utvecklingsinriktade fallstudier på olika företag samt på mer övergripande studier av arbetsmarknadsförändringar av betydelse för kvinnors och mäns arbetsvillkor. Fallstudierna har som övergripande syfte att bidra till ökad jämställdhet t.ex. vad gäller arbetsvillkor och karriärmöjligheter i de studerade företagen samt att generera ny kunskap Den ökade ohälsan i arbetslivet har i högre utsträckning drabbat kvinnor än män. skall i sin årsredovisning redovisa och kommentera aktuella kunskapsrön av betydelse för en ökad hälsa i Frågor som rör kvinnors arbetshälsa skall särskilt belysas. Andra viktiga områden med en stark koppling till jämställdhetsområdet är forskning som behandlar förutsättningar att kombinera föräldraskap och arbete samt förutsättningar för att äldre arbetskraft skall kunna stanna kvar längre i arbetslivet. Andelen tidsbegränsade anställningar ökade , särskilt inom vissa kvinnodominerade sektorer. Regeringen anser att det finns ett behov av bättre lösningar på de problem som finns med tidsbegränsade Regeringen anser också att skyddet för de arbetstagare som väljer att utnyttja sin rätt till ledighet i samband med föräldraskap bör Ett starkt skydd bör främja möjligheterna för arbetstagare att kombinera förvärvsarbete och föräldraskap och därmed även förut- sättningarna för en jämställd fördelning av föräldraskapet. () har på regeringens uppdrag genomfört en översyn av vissa delar av arbetsrätten som berör dessa jämställdhets- bland annat att tidsbegränsade anställningar skall få pågå under högst 18 Ett undantag utgör vikarie för att ersätta annan anställd, då den tidsbegränsade anställningen skall kunna pågå En förstärkt företrädesrätt som inträder redan efter sex månaders anställning föreslås också. Vidare föreslår att ett särskilt förbud mot att diskriminera föräldralediga införs i föräldra- ledighetslagen samt att vid uppsägning av anställd som är föräldraledig skall uppsägningstiden börja löpa först när arbetstagaren återupptar sitt arbete helt eller delvis. Förslagen kommer att övervägas av regeringen Regeringen föreslog i propositionen Föräldraförsäkring och föräldra- ledighet (prop. 2000/01:44) bland annat vissa ändringar i föräldra- ledighetslagen som innebär en ökad flexibilitet i hur ledighet förläggs och att arbetstagaren ges ett större inflytande över Ändringarna trädde i kraft . () skall enligt sin instruktion bl. a. analysera löneut- vecklingen ur ett jämställdhetsperspektiv. hade MI därutöver i uppdrag att vid sina överläggningar med arbetsmarknadens parter om kommande och pågående avtalsför- handlingar fästa uppmärksamhet på vikten av att de centrala kollektiv- avtalen konstrueras så, att avtalen främjar de lokala parternas arbete med att åstadkomma jämställda löner. Enlig uppdraget skulle MI också