prop · GQ031d18 · 2003-01-01 00:00:00 — Vid de , som i flera fall är samfinansierade och samägda av staten och näringslivet, bedrivs också forskning och utvecklingsarbete med tydlig industrirelevans. Lärosätena och näringslivet samverkar också i gemensamma satsningar för FoU genom . Den offentligt finansierade forskningen i bedrivs huvudsakligen vid universitet och högskolor. saknar den omfattande struktur av statliga forskningsinstitut som finns i flera andra . och högskolor gör i förhållande till befolkningens storlek stora satsningar inom samtliga större forskningsområden. I medicin var de svenska lärosätenas satsningar särskilt höga vid en internationell jämförelse. Akademisk forskning pekas ofta ut som en viktig källa till innovationer inom många teknikintensiva områden eftersom samarbete mellan universitet och företag ofta leder till nya upptäckter. En av de viktigaste uppgifterna för lärosätena är att utbilda forskare som kan arbeta inom företagen, men också den offentliga sektorn behöver högutbildade människor för att kunna ta till sig och använda den nya kunskap som produceras. Vikten av akademisk forskning och gott samarbete mellan företag och lärosäten understryks i den presenterade rapporten Det svenska biotekniska innovationssystemet av (Innovation in Focus 2001:2). En undersökning av publikationerna inom livsvetenskaperna visade att så mycket som av alla artiklar skrivna av företagsforskare var sampublicerade med en akademisk forskargrupp. har ställt stora resurser till kunskapssektorns förfogande. Den expansion av forskarutbildningen som genomfördes medförde en fördubbling av det årliga antalet doktors- och licentiatexamina. Ökningen var stor inom samtliga vetenskapsområden. omfattande satsning på forskarut- bildningen visar sig också i internationell jämförelse. Tillsammans med var det land som hade störst andel examinerade per genomsnittlig åldersgrupp 1999. Regeringens ambition är att fördubbla antalet examinationer i forskarutbildningen även . svarar för av världens samlade publicering av vetenskapliga artiklar. Merparten av artiklarna hör till medicinska och naturvetenskapliga vetenskapsområden, som har hög publiceringskultur. Antalet vetenskapliga artiklar per invånare är högre än i och och även högre än i övriga EU- länder. Även antalet ofta citerade artiklar är högt i jämförelse med flertalet . Svenska forskares internationella samarbeten har totalt sett ökat under . fördubblades t.ex. antalet sampublikationer med forskare inom EU, främst till följd av medverkan i EU:s ramprogram för FoU. 1996 var närmare en femtedel av alla publikationer med svenska författare resultatet av europeiskt samarbete. Andelen sampublikationer mellan svenska och amerikanska forskare har däremot fortsatt att ligga kring av antalet publikationer med svenska författare. Andelen patent i ett land speglar dess kapacitet att använda kunskap och omsätta den till potentiell ekonomisk tillväxt. uppvisade 1999 flest antal EU-patent per invånare och låg på tredje plats efter och vad det gäller US-patent, enligt EU:s KeyFigures 2001. Som en följd av förslagen i den forskningspolitiska propositionen disponerar särskilda medel för att bygga upp den utbildningsvetenskapliga forskningen. För att fördela dessa medel har en utbildningsvetenskaplig kommitté bildats. Kommittén skall främja och stödja vetenskaplig forskning av högsta kvalitet genom att fördela medel till forskning och forskarutbildning som bedrivs i nära anslutning till lärarutbildningen och som svarar mot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. mottogs sammanlagt 152 ansökningar om bidrag för det påföljande året. Vid granskning av projekt- och programansökningar beaktades den vetenskapliga kvaliteten, den utbildningsvetenskapliga relevansen samt forskarmiljöns potential, särskilt med avseende på lärarutbildningens behov av förstärkt forskningsanknytning. Vid ansökningsomgången 2002 hade 200 ansökningar inkommit . För att säkerställa att lärosäten tar en aktiv del i uppbyggnaden av detta nya forskningsområde har regeringen beslutat att en motfinansiering som omfattar av de medel som anslås från utbildningsvetenskapliga kommitté ska lämnas från lärosätena. Kravet på denna motfinansiering har bemötts på olika sätt i ansökningarna och för att underlätta arbetet inom lärosätet skall nu motfinansiering särredovisas till . I samband med den nya organisationen för forskningsfinansiering 2001, bildades inom som en plattform för att främja dialog och kontakter mellan forskningsfinansierande organ, forskare och allmänhet. verksamhet är ett komplement till lärosätenas samverkansarbete. avser att bl.a. från analyser uppmärksamma frågan om forskarrörlighetens betydelse för samverkan och rekrytering av unga forskare. har varit samordnande i bildandet av en svensk internetportal för forskning, . Plattformen skall öka tillgängligheten till information om forskning och debatt om forskningens viktiga frågor. Av regeringen initierade forskningsuppdrag - ämnesrådet för humaniora och samhällsvetenskap - har övertagit ansvaret för de tre särskilda forskningsuppdrag som regeringen gav till det tidigare Humanistisk-sam- hällsvetenskapliga forskningsrådet (). fick 1997 i uppdrag att genomföra ett forskningsprogram om militär underättelse- och säkerhetstjänst. Programmet har pågått och är under avslutande. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Vidare uppdrog regeringen åt att genomföra ett forskningsprogram om kommunistiska regimer, särskilt deras brott mot de mänskliga rättigheterna. En forskningsöversikt publicerades och ämnesrådet fortsätter att dela ut forskningsmedel. Slutligen fick 2000 i uppdrag att genomföra ett forskningsprogram om förhållande till nazismen, och Förintelsen. En forskningsöversikt publicerades . Efter utlysande av forskningsmedel 2001 inkom 34 ansökningar, varav 6 kunde beviljas och fördelas . 10.7.3 Stöd till grundläggande forskning Avsnittet behandlar insatser för att stödja svensk grundforskning och informera om forskning. Grundforskning finansieras även av de myndigheter och anslag som behandlas under . Nedanstående redovisning har strukturerats utifrån följande mål för verksamhet: att främja den svenska grundforskningens kvalitet och förnyelse, att verka för att ge yngre och nydisputerade forskare goda förutsättningar att fortsätta sin forskarkarriär, att främja en jämn könsfördelning på alla nivåer inom forskarvärlden och verka för att ett genusperspektiv får genomslag i forskningen, att främja goda villkor för mång- och tvärvetenskaplig forskning, att främja och ta initiativ till internationellt forskningssamarbete och erfarenhetsutbyte, samt att sprida information om forskning och forskningsresultat till utförare och användare av forskning samt till intresserad allmänhet. ställning som forskningsnation är beroende av att den forskning som bedrivs har hög vetenskaplig kvalitet. En viktig målsättning för fördelningen av forskningsstöd inom politik- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 området är därför att främja forskningens vetenskapliga kvalitet. bidrar till att forskningen håller en hög kvalitet inom sina respektive ansvarsområden genom att myndighetens forskningsmedel fördelas i nationell konkurrens och genomgår en noggrann prövning och prioritering. hanteras forskningsansökningar av en särskild beredningsorganisation. Bedömningen av ansökningarna sker i ett internationellt perspektiv och beredningsgruppernas bedömning kompletteras ofta av utlåtanden från utländska experter. är omfattande och består av 55 beredningsgrupper med totalt över 400 ledamöter. för naturvetenskap och teknik har infört en ny indelning av beredningsgrupperna, och insatser har gjorts för att stimulera till förnyelse genom att låta av de tillgängliga medlen fördelas av en särskild omfördelningsgrupp efter att det ordinarie beredningsarbetet avslutats. utvärderar kontinuerligt de forskningsområden som rådet bidrar till att finansiera. har internationella utvärderingar av statsvetenskap och exogena processer (geovetenskap) avslutats. Utvärderingarna visar att ämnena håller hög kvalitet. En utvärdering av filosofiämnet, liksom av det särskilda forskningsprogrammet om offentlig sektor har påbörjats. Även det nationella behovet av högpresterande datorer har utretts och en ny organisation har startats . Insatser för yngre och nydisputerade forskare För att svensk grundforskning skall kunna utvecklas och förnyas krävs att nya forskarbegåvningar kan rekryteras och ges möjlighet till en forskarkarriär inom högskolan. skall därför vid sin fördelning av forskningsstöd verka för att ge yngre och nydisputerade forskare goda förutsättningar. Rådets huvudsakliga stöd till återväxten inom forskningen sker genom att doktorander arbetar och får delar av sin forskarutbildning inom de forskningsprojekt som finansieras av rådet. Inom ramen för det ordinarie projektstödet finansieras också ett antal forskningsprojekt där yngre disputerade forskare antingen deltar i eller ansvarar för projekten. Härutöver har gjort riktade insatser genom att finansiera särskilda anställningar som forskarassistent eller forskare. finansierade rådet nästan 400 sådana anställningar inom vetenskapsområdena medicin och naturvetenskap/teknik. Inom de humanistiska och samhällsvetenskapliga områdena var dock antalet anställningar begränsat. finansierades 38 anställningar. Som en följd av beslut om den forskningspolitiska propositionen och budgetpropositionen , disponerar särskilda medel för rekryteringsanställningar . Denna satsning har inletts genom att rådet och utlyst och fattat beslut om vilka forskare som kommer att få del av dessa medel. Mång- och tvärvetenskaplig forskning Det svenska forskningssystemet är till stora delar baserat på en uppdelning mellan olika vetenskapliga områden och discipliner. är det i många fall så att framsteg inom forskningen förutsätter att forskningsproblemen bearbetas med hjälp av kunskaper från olika forskningsområden. Som ett av målen för har därför angetts att rådet skall främja goda villkor för mång- och tvärvetenskaplig forskning. huvudsakliga stöd till den mång- och tvärvetenskapliga forskningen sker inom ramen för det ordinarie stödet till forskningsprojekt. Inom samtliga vetenskapsområden beviljas stöd till ett betydande antal forskningsprojekt som är tvär- eller mångvetenskapliga. Exempel på områden inom vilka sådana projekt återfinns är bioinformatik, materialvetenskap och medicinsk teknik. Även inom den forskning som rör biologisk mångfald återfinns många tvär- och mångvetenskapliga projekt. Vid sidan av insatser som görs inom ramen för det ordinarie projektstödet har också fortsatt att finansiera ett tiotal särskilda tvär- och mångvetenskapliga forskningsprogram som rådet övertagit från de tidigare forskningsråden. Dessa program har en årlig omfattning på ca och har sin tyngdpunkt inom de humanistiska och samhällsvetenskapliga områdena. har på olika sätt anpassat sin beredningsorganisation för att kunna stödja mång- och tvärvetenskap. Detta har skett genom att anpassa sammansättning och ansvarsfördelning för de ordinarie prioriteringskommittéerna, genom att bilda särskilda kommittéer för beredning av mång- och tvärvetenskapliga projekt eller genom att skapa en särskild beredningsgång för vetenskapliga projekt inom den ordinarie beredningsorganisationen. har till uppgift att verka för ökad jämställdhet inom sitt verksamhetsområde. Detta mål berör könsfördelningen i rådets beredningskommittéer så väl som fördelningen av bidrag till forskningsprojekt och anställningar. Andelen kvinnor och män som söker och får medel varierar kraftigt beroende på dels vetenskapsområde, dels åldern på de aktuella forskarna. De yngre kvinnliga forskarna är mer synliga och representerade i statistiken än de äldre. Inom ämnesrådet för medicin är andelen kvinnliga projektledare . för medicin gör bedömningen att det ska finnas kvinnliga projektledare och arbetar aktivt med att informera och uppmuntra kvinnor att söka anslag. Andelen bidrag som 2001 gick till kvinnor var för humaniora och samhällsvetenskap, för medicin, för natur- och teknikvetenskap och för utbildningsvetenskap. finansierade sammanlagt 417 anställningar som forskare, forskarassistenter och doktorander. Av dessa var 30 anställningar som forskarassistenter vikta för underrepresenterat kön, där samtliga tillföll kvinnliga sökande. Av de övriga 387 anställningarna erhöll kvinnor 139 anställningar () och män 248 anställningar (). För bidrag till anställningar i forskarkarriären är könsfördelningen jämnare. för natur- och teknikvetenskap och för medicin och humaniora/samhällsvetenskap. arbetar för att integrera genusperspektiv i forskningen bl.a. genom att anordna konferenser inom olika vetenskapliga ämnesområden. ordnade tillsammans med Nationella sekretariatet för genusforskning en konferens om integ- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 reringen av genusperspektiv i psykologisk forskning och undervisning. Inom ämnesrådet humaniora och samhällsvetenskap har två anställningar med inriktning på jämställdhetsforskning i statsvetenskap och sociologi tillsatts. har en särskild genusforskningskommitté för att bereda forskningsansökningar som behandlar genus. beviljades sammanlagt 25 bidrag till forskare på totalt . beslutade att utannonseringen av bidrag skulle gälla genusforskning inom området medicin, vård och hälsa. Totalt angav 97 forskare att deras ansökan avsåg genusforskning. bedömde att endast 15 forskningsprojekt uppfyllde kraven på genusrelevans. Av dessa fick sju genusforskningsprojekt dela på av ej intecknade medel . har nationellt ansvar för att tillhandahålla systematiskt strukturerad och översiktlig forskningsinformation. Detta innebär bl.a. att ha god kunskap om vilken forskning som bedrivs inom olika områden samt att ha en samordnande roll i spridningen av forskningsinformation. har tillsatt ett informationsutskott med representanter från de fyra ämnesråden för att bereda strategiska informationsfrågor. Rådet tolkar sitt nationella ansvar för forskningsinformation som att skapa infrastrukturer som underlättar olika målgruppers tillgång till forskningsinformation och kommunikation med forskare. Expertsvar, som etablerats på är ett exempel på infrastruktur som erbjuder journalister direktkontakter med forskare. Genom samarbete med europeiska Alpha- och det amerikanska Profnet blir denna tjänst internationell. samordnade Populärvetenskapens vecka samt arrangerade konferenser i samband med i och under ordförandeskap i EU . övertog ansvaret för databasen från . SAFARI är ett nationellt söksystem för lärosätenas internetbaserade forskningsinformation som främst riktar sig till allmänhet och 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fick 2001 i uppdrag att utvärdera SAFARI, hur systemet fungerar, vilka och hur många som använder det samt dess kostnad. Utvärderingen visar att antalet besökare är lågt och att få återvänder till sidan. Andelen besök från skolor och allmänhet utgör troligtvis en mindre andel. Kostnaden uppskattas till ca , inklusive lärosätenas arbete med att tillhandahålla material. Informationen är inte alltid representativ och den populärvetenskapliga kvaliteten kan förbättras. Ut- värderingen föreslog ett portalalternativ till SA- FARI med bl.a. ett ämnesträd med populärvetenskapliga beskrivningar. Beslut har fattats om att stänga webbplatsen och arbeta vidare inom portalen . Regeringen förutsätter att hittar nya vägar så att skolans och allmänhetens behov av forskningsinformation kan tillgodoses. deltar i flera europeiska forskningsorganisationer. Genom medlemskap i dessa ges svenska forskare tillgång till ett stort internationellt kontaktnät, en möjlighet att utnyttja avancerad utrustning som är alltför kostsam att bygga och driva på nationell bas samt en möjlighet att delta i det europeiska rymdsamarbetet. Rymdstyrelsen och finansierar bl.a. det svenska deltagandet i följande internationella forskningssamarbeten: () i som driver en partikelaccelerator främst för grundforskning inom högenergifysik, Europeiska fusionsforskningsanläggningen i utanför som drivs av European Fusion Development agreement (EFDA), European Incoherent Scatter Facility (EISCAT) som är ett radarsystem på med huvudkontor i för studier av jonosfären och magnetosfären, ger kurser samt fördelar stipendier och gästforskarbidrag inom molekylärbiologi, Europeiska rymdorganet () med huvudkontor i som bedriver vetenskapliga och tekniska program inom rymdområdet, Europeiska sydobservatoriet () i i som driver astronomiska observatorier för såväl optiska som radioastronomiska undersökningar av stjärnhimlen, Europeiska synkrotronljuskällan (ESRF) i som tillhandahåller synkrotronljus för materialforskning och för strukturanalys av biologiska molekyler, () i som bedriver forskarutbildning inom humaniora och samhällsvetenskap. Svenskt medlemskap i institutet möjliggör för svenska studenter att förlägga delar av sin forskarutbildning till EUI, Den internationella cancerforskningsorganisationen (IARC) med huvudkontor i , som för statistik på cancerområdet och är ett internationellt centrum för epidemiologisk och toxikologisk forskning, Det nordiska optiska teleskopet (NOT) på en av , , där det görs astronomiska observationer av den norra stjärnhimlen, Det internationella djuphavsborrningsprogrammet (ODP) med huvudkontor i som organiserar djuphavsborrningar för geovetenskapliga studier. ingick ett nytt samarbete kring skapandet av en internationell databas om global biodiversitet, GBIF, vars huvudkontor placerats i . Kostnaderna för medlemskap i internationella organisationer har ökat i samband med valutaförändringarna . uppgick Rymdstyrelsens kostnader för deltagande i ESA:s vetenskapsprogram till och Ve- Europeiska molekylärbiologiska laboratotenskapsrådet avsatte sammanlagt 224,5 miljoner riet (EMBL) i som bedriver forskning i molekylärbiologi, Europeiska molekylärbiologiska konferensen (EMBC) med säte i som kronor till övriga ovanstående organisationer vilket är en ökning jämfört med föregående år med . Svenska forskares utnyttjande av de internationella anläggningarna motsvarar i de flesta fall minst andel av kostnaderna. Deltagandet i vissa anläggningar är avsevärt större än andelen av finansieringen. Detta är speciellt tydligt vid ESRF där det höga deltagandet föranlett att via det nordiska konsortiet måste betala ett extra bidrag . Regeringen har avsatt särskilda medel till för att stimulera industriella kontakter med de större forskningsanläggningarna i samband med utbyggnaden av anläggningarna. Detta har ökat företagens intresse för deltagande i budgivning vid anläggningsarbeten runt speciellt , EMBL och . 10.7.4 Stöd till områdesinriktad forskning I detta avsnitt redovisas grundläggande och behovsstyrd forskning som riktar sig mot särskilda forskningsområden och sektorer i samhället. Redovisningen omfattar Rymdstyrelsens stöd till grundläggande rymdforskning samt den områdesinriktade forskning som finansieras av för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt Verket för innovationssystem. Svensk rymdforskning är i internationell jämförelse omfattande. Grundforskning inom rymdområdet finansieras genom Rymdstyrelsens anslag för rymdforskning, via samt via anslaget till . Rymdstyrelsens anslag finansierar kostnaderna för deltagande i internationella forskningsprogram för grundläggande forskning via () samt för rymdrelaterad grundforskning i . Den forskning som Rymdstyrelsen finansierar är mycket långsiktig, eftersom planering, instrumentbyggande, satellituppskjutning och därpå följande vetenskapliga mätningar kan pågå i uppemot . Rymdstyrelsen finansierar inom ramen för det ordinarie projektstödet flera forskningsprojekt som kan karakteriseras som mång- eller tvärvetenskapliga. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 också utvidgat sitt stöd till det tvärvetenskapliga området astrobiologi. Som ett led i sitt arbete med att främja kvalitet och förnyelse har Rymdstyrelsen infört en ny organisation för bedömning av forskningsansökningar. Den nya beredningsorganisationen består av en kommitté med en majoritet av utländska experter och tre mer nationellt förankrade referensgrupper. Rymdstyrelsen har haft en relativt hög, och ökande medelålder hos bidragsmottagarna. An- delen kvinnliga forskare har dessutom varit jämförelsevis låg. I samband med besluten om fördelning av forskningsstödet , har Rymdstyrelsen lyckats öka andelen forskningsprojekt som leds av forskare under . har ett tiotal särskilda anställningar för doktorander och nydisputerade forskare finansierats. Rymdstyrelsen riktar en stor del av sin forskningsinformation mot elever och studenter. Speciella insatser för information om rymdforskning gjordes i samband med uppsändningen av den svenska forskningssatelliten samt under Populärvetenskapens vecka. Tillsammans med arrangerades även en utställning om den rymdambulans som planeras till den internationella rymdstationen, ISS. Forskning om arbetsliv och socialvetenskap för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) skall främja både grundläggande och behovsstyrd forskning. Forskningen inom FAS område är i hög grad tvärvetenskaplig och omfattar ett stort antal akademiska discipliner inom samhällsvetenskap, naturvetenskap, medicin samt juridik. För bedömning och urval av forskningsprojekt tillämpas en tvåstegsmodell där både skisser och fullständiga ansökningar granskas av sex olika prioriteringskommittéer. Forskningens samhällsrelevans säkras dels genom att styrelsen och prioriteringskommittéerna delvis bemannas med personer utanför forskarvärlden, dels genom en aktiv omvärldsbevakning. Genomförd forskning utvärderas vid behov - t.ex. inför nysatsningar - av internationellt ledande forskare. Samverkan med andra forskningsfinansiärer sker främst inom områden där FAS har ett särskilt samordningsansvar, dvs. forskning om äldre, funktionshinder och handikapp, alkohol 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 samt internationell migration och etniska relationer (). var rådets första verksamhetsår och mycket tid ägnades följaktligen åt att etablera verksamheten vid den nya myndigheten. Sammanfattningsvis förflöt arbetet bra och integrationen av arbetsuppgifter från de nedlagda myndigheterna () och () vållade inte några större problem. För att svensk arbetslivsforskning skall utvecklas väl behövs dock ett fortsatt nära samarbete med Verket för innovationssystem () som också finansierar arbetslivsforskning. På uppdrag av regeringen utarbetade FAS två förslag till forskningsprogram - ett om funktionshinder och handikapp samt ett om belasningsskador och rehabilitering. Rådet presenterade också en forskningsstrategi för 2002-2005. Av strategin framgår inom vilka områden FAS planerar särskilda satsningar - bl.a. medborgarnas möte med välfärdsstaten, hälsa i och utanför arbetslivet, diskriminering samt funktionshinder. fördelade rådet totalt till nya samt redan beslutade forskningsaktiviteter. Projektstöd till enskilda forskare var den dominerande stödformen och svarade för 2/3 av medlen. Rådet mottog 752 projektskisser . Av dessa gick vidare till fullständig ansökan och beviljades medel, motsvarande totalt . Detta kan jämföras med att rådet 2002 tagit emot 642 projektskisser varav gått vidare till fullständig ansökan. Fler män () än kvinnor () lämnade in projektskisser till rådet. Även antalet beviljade ansökningar i förhållande till antalet skisser var högre för män än kvinnor (). Däremot var de beviljade genomsnittliga beloppen högre för kvinnor än män. Rådets prioriteringskommittéer bestod av kvinnor och män. har som uppgift att beakta genus- och jämställdhetsfrågor i rådets arbete. Kommittén har föreslagit att FAS skall starta ett mentorsprogram för unga kvinnliga forskare samt arrangera ett symposium om hur genus kan beaktas i forskning. Rådets programstöd syftar till att långsiktigt stödja etablerade forskare inom områden som anses särskilt angelägna.