prop · GQ031d31 · 2003-01-01 00:00:00 — För att beräkna hur kronans jämviktskurs utvecklas framöver måste antaganden göras om den framtida utvecklingen av jämviktsväxelkursens bestämningsfaktorer och hur inflationen utvecklas i relativt omvärlden. En framskrivning av den beräknade nominella jämviktsväxelkursen med dessa variabler implicerar att den nominella jämviktsväxelkursen, mätt i TCW-index, ligger inom intervallet 125-132 vid slutet av . Diagram 3.4 Kronans utveckling och prognoser Källor: Ecowin och . Diagram 3.5 Faktisk real växelkurs och beräknad real jämvikstväxelkurs Index 1992 = 100 Avvikelser från jämvikt i procent Real jämviktväxelkurs (höger axel) Real växelkurs (höger axel) 75 77 79 81 83 85 87 89 91 93 95 97 99 01 Källa: . Anm.: Skattad period 1985:12002:1. Tabell 3.1 Beräknad nominell jämviktskurs Värde vid respektive års slut 1Beräknad TCW-index skattad 1975:1-2002:1 2Beräknad TCW-index skattad 1985:1-2002:1 3Genomsnittet av 1 och 2 genomförde två räntehöjningar om sammantaget 50 punkter till baserat på en bedömning att ett högt resursutnyttjande hotade inflationsmålet. Vid det första penningpolitiska mötet tonade ned riskerna bl.a. mot bakgrund av utvecklingen på de finansiella marknaderna och riskerna för en svagare internationell konjunkturutveckling. Prognosen för reporäntan är , dvs. bedöms strama åt penningpolitiken ytterligare ett steg och är prognosen . En höjning med 25 punkter anses vara tillräcklig, då det bedöms finnas lediga resurser som kan tas i anspråk och att inflationen därmed kan utvecklas i linje med inflationsmålet. Svenska marknadsräntor har fortsatt att utvecklas i linje med den internationella ränteutvecklingen. Statsobligationer har varit attraktiva investeringar när börsutvecklingen bedömts som osäker, vilket givit fallande marknadsräntor. Svenska marknadsräntor bedöms stiga något när oron på finansmarknaderna minskar och konjunkturutvecklingen stabiliseras. Prognosen för den svenska 10-årsräntan är och . Ränteskillnaden mellan svenska och tyska marknadsräntor är fortfarande relativt stor. En förklaring är att osäkerheten på de finansiella marknaderna ökat. räntehöjningar , vilka inte har motsvarats av höjningar från ECB, har också bidragit till att hålla uppe ränteskillnaden. Ränteskillnaden bedöms dock minska vilket innebär att marknadsräntorna bedöms öka något mindre i framöver jämfört med omvärlden. Prognosen avseende räntedifferensen mellan den svenska och tyska 10-årsräntan är 50 punkter och 30 punkter . 2002/03:1 BILAGA 2 Diagram 3.6 Differens mellan 10-årig statsobligationsränta i och Källa: EcoWin. Kronans utveckling har varit något svagare än väntat vilket sannolikt är kopplat till den svaga börsutvecklingen och oron på de finansiella marknaderna. Den kraftiga kronförsvagningen mellan förklaras till stor del av finansiella faktorer, t.ex. den svaga börsutvecklingen och ökad diversifiering av institutionella placerares portföljer, men även strukturella faktorer såsom sämre framtidsutsikter för telekomindustrin har påverkat kronan. En förstärkning av kronan från rekordsvaga nivåer inleddes . 2002 har kronan stärkts från ca 146 till ca 132 mot det handelsviktade TCW-indexet. Sommarens försvagning av kronan bedöms vara tillfällig och kronan förutses att fortsätta stärkas . Nya beräkningar, som redovisats i föregående avsnitt, indikerar att kronans undervärdering i ett medelfristigt perspektiv är mindre än vad som har antagits. Sammantaget görs bedömningen att kronan stärks till 131 mot TCW-index och till 127 . prognoseras TCW-index till 127. 2002/03:1 BILAGA 2 Diagram 3.7 Kronans växelkurs konkurrensvägt och mot euron Stockholmsbörsen har fallit i linje med den internationella börsutvecklingen men hör till de börser som fallit mest . har Stockholmsbörsen (SAX-index) fallit med . Börsnedgången har varit bred, dvs. flertalet branscher har drabbats, efter att tidigare varit koncentrerad till vissa branscher som t.ex. telekommunikation. Betalningsbalansstatistik från visar att nettot av svenska placerares köp och försäljningar av utländska aktier och utländska placerares motsvarande handel i svenska aktier gett ett nettoutflöde motsvarande . Även placeringar i räntebärande värdepapper har gett ett nettoutflöde och sammantaget har portföljinvesteringar genererat ett nettoutflöde på motsvarande . I viss mån påverkar dessa flöden kronan, i vilken omfattning beror på hur stor del av portföljinvesteringarna som valutasäkras. Summan av bytesbalans, kapitaltransfereringar, direkta investeringar och portföljaktier har historiskt visat viss korrelation med kronans utveckling. gav detta mått ett negativt netto på , vilket kan ha bidragit till kronförsvagningen . Motsvarande mått genererade ett positivt netto på . Tabell 3.2 Betalningsbalansens finansiella poster Flöden, miljarder kronor -102,4 -73,2 -83,8 -21,5 -8,9 -10,5 -184,4 -51,9 -164,9 -34,1 -19,5 -17,8 -29,5 -19,1 -14,1 -79,2 1Avser perioden januari t.o.m. juni. Tabell 3.3 Ränte- och valutakursantaganden Värde vid respektive års slut 2002/03:1 BILAGA 2 Ökad risk på de finansiella marknaderna Förhållandena på de globala finansmarknaderna försämrades åter . Nedgången på aktiemarknaderna tog ny fart. Aktiekurserna har fallit , vilket är en ovanligt . har börsnedgången vidgats från att tidigare främst berört IT och telekombolag. Parallellt med börsnedgången har villkoren på kreditmarknaden stramats åt. Sammantaget innebär det att företagens genomsnittliga kapitalkostnad stigit och att det blivit svårare och dyrare för företag att skaffa kapital. Nedgången på aktiemarknaden har flera förklaringar men en gemensam nämnare är att investerare har omprövat den positiva bild över världsekonomins utveckling och företagens vinstökningar som var förhärskande fram till . Förväntningarna på företagens vinstutveckling var alltför högt ställda. Många teleoperatörer i bl.a. brottas med stora finansiella problem efter dyra företagsförvärv och höga licensavgifter. Det säkerhetspolitiska läget har också skärpts vilket ökat osäkerheten på de finansiella marknaderna. Trovärdigheten för främst amerikanska företag har minskat efter flera fall av redovisningsfusk och stora företag, såsom energihandelsföretaget och teleoperatören har gått i konkurs. Ett syfte med fusket har varit att skönmåla resultatet för att bibehålla en hög värdering på företaget. Dyra företagsförvärv och fallande börskurser har belastat finanserna. Värdet på köpta företag har fallit kraftigt med stora nedskrivningsbehov och ansträngda balansräkningar som följd. Finansiellt pressade företag hamnar lätt i en ond cirkel. Med låga aktiekurser minskar möjligheterna att få in pengar via aktiemarknaden. Sämre kreditvärdighet leder till att det blir dyrare och i vissa fall svårare att låna pengar på kreditmarknaden. Många företag är mer utsatta än tidigare vilket sammanhänger med att de har bytt finansieringsform från banklån till att i högre grad låna pengar via företagsobligationsmarknaden. På företagsobligationsmarknaden har räntan på obligationer utgivna av företag med låg kreditvärdering ökat som det har blivit svårare att emittera nya lån. För att undvika akuta likviditetsproblem, bl.a. när obligationslån förfaller och skall betalas tillbaka har somliga företag, främst amerikanska men även i viss utsträckning europeiska, tvingats vända sig till bankerna. Det är ofta förknippat med höga kostnader och stränga villkor. Inte sällan är lånen villkorade av företagens kreditvärdighet och innehåller krav på att sanera balansräkningen. Många företag har därför inte kunnat dra full nytta av den allmänna räntenedgången. För att stärka balansräkningen och minska beroendet av externa finansieringskällor prioriterar många företag att amortera på sina lån, vilket minskar utrymmet att finansiera investeringar. Källa: EcoWin. Det globala finanssystemet har i stort sett klarat påfrestningarna bra . En orsak är att kreditrisk, från att tidigare i huvudsak ha legat i banksystemet, nu har spridits till fler händer, bl.a. fonder och försäkringsbolag, dvs. kreditförlusterna hamnar inte bara i banksystemet. Det har skett genom bl.a. den tidigare nämnda övergången från banklån till marknadsupplåning. , när en mängd negativ information kommit marknaden tillkänna , har korta tillfällen av extrem osäkerhet kunnat iakttas. Det har bl.a. tagit sig uttryck i stora prisrörelser, bristande funktionssätt och spridning av oro från en marknadsplats till en annan. Kreditmarknadens omstöpning med nya upplåningsformer och framväxten av bl.a. kreditderivat är i grunden något positivt och gör det billigare för företag att låna pengar. Det kan noteras att försäkringsbolagen har drabbats hårt och har en försvagad finansiell situation. 2002/03:1 BILAGA 2 av stora framgångar för svensk exportindustri sjönk varuexporten kraftigt . Nedgången var till en början koncentrerad till IKT-produkter2 och till den amerikanska marknaden, men drabbade efterhand allt fler sektorer och spred sig snabbt till den, för svenskt vidkommande, viktiga europeiska marknaden. har emellertid exporten ökat kraftigt. Det beror främst på att teleprodukt-, fordons-, och läkemedelsexporten utvecklats betydligt starkare än vad som förutsågs ekonomiska vårproposition. Även råvaruexporten har utvecklats bättre än tidigare väntat. Allt eftersom den internationella konjunkturen förbättras och industriproduktionen och resursutnyttjandet stiger i omvärlden väntas efterfrågan på svenska exportvaror öka. Under återstoden av året bedöms därför varuexporten fortsätta att stiga, om än i något långsammare takt än under årets första del. beräknas världsmarknadstillväxten närma sig den historiska genomsnittsnivån och svensk export prognoseras då öka , jämfört 2002. Importen av varor utvecklades mycket svagt . Efterfrågan på importerade varor har dock börjat stiga . Varuexporten visade på en överraskande stark utveckling i inledningen av året, och ökade även hushållens konsumtion, vilket bidrog till en ökning av varuimporten. Däremot har lageravvecklingen fortsatt inom industrin samt i viss mån även inom handeln, vilket håller tillbaka företagens behov av att importera varor. Dessutom har maskininvesteringarna, som i hög grad påverkar varuimporten, utvecklats svagt . Då importinnehållet i exporten är stort väntas varuimporten återhämta sig i takt med att den internationella konjunkturen förbättras och industriproduktionen stiger. Utvecklingen stöds dessutom av att importpriserna väntas sjunka från dagens höga nivåer i takt med att den svenska kronan fortsätter att stärkas. tjänstehandel påverkades inte i någon större utsträckning av den internationella konjunkturnedgången under föregående år utan tjänstebalansen bidrog till tillväxten. I förhållande till industrikonjunkturen framstår tjänstekonjunkturen vara något fördröjd, vilket bekräftas av att såväl tjänsteexporten som tjänsteimporten har minskat tydligt under inledningen av innevarande år. Försvagningen i tjänstehandeln antas förvisso fortsätta under återstoden av året, men i takt med att turistnäringen och efterfrågan på företagstjänster återhämtar sig torde tjänstehandeln åter uppvisa goda ökningstakter. Tjänstebalansens bidrag till BNP-tillväxten väntas bli en tiondel , för att därefter sänka tillväxten med två tiondelar 2003. Tabell 4.1 Export och import av varor och tjänster -1,4 -2,5 1 Varugruppering enligt SNI. Källor: och . Svensk export har skördat stora framgångar sedan krisåren . Understödd av en god internationell efterfrågan på IKT-produkter, tillsammans med en fördelaktig industriell bas och ett gott konkurrensläge ökade exporten av bearbetade varor i genomsnitt . uppgick den genomsnittliga världsmarknadstillväxten till . Med andra ord ökade de svenska marknadsandelarna med . Föregående år bröts em- ellertid denna positiva trend då svensk export av bearbetade varor sjönk som världsmarknadstillväxten steg marginellt. Sammansättningen förvärrade nedgången 2001 Under föregående år dämpades industrikonjunkturen markant på de viktigaste export- 2 IKT refererar till informations- och kommunikationsteknik. Även om avmattningen, åtminstone inledningsvis, var koncentrerad till IKT- sektorn, drabbades också exportefterfrågan på flertalet produkter från traditionell svensk verkstads- och basindustri relativt hårt. Teleprodukter har blivit allt viktigare för svensk export och tillväxt. var teleprodukternas andel av den totala exporten , medan den uppgick till . Efter att exporten av teleprodukter minskade föll dock andelen tillbaka till . Den kraftigt fallande internationella efterfrågan på teleprodukter var följaktligen den främsta anledningen till att varuexporten minskade föregående år. Exklusive teleprodukter steg varuexporten med nästan en procent. Till följd av den svaga kronan bedömde många utländska importörer priserna på svenska råvaror och råvarunära produkter som fördelaktiga. Följaktligen var det exporten av livsmedel, förädlad trämassa, sågade trävaror samt stålprodukter som ökade i snabb takt. (SCB:s) utrikeshandelsstatistik understryker att den internationella konjunkturavmattningen under föregående år förvisso drevs av utvecklingen i , men för svenskt vidkommande var det den svaga exportefterfrågan från EU- området som hade mest negativ inverkan på exporttillväxten. Handeln med våra grannländer och bidrog dock positivt. Varuexporten bedöms öka 2002 och 2003 Mot bakgrund av indikationerna från (KI:s) barometer, svag orderingång och sjunkande varuhandel, bedömdes exporten i vårpropositionen vara fortsatt svag . Utfallen har varit anmärkningsvärt starka. Enligt nationalräkenskaperna (NR) steg exporten jämfört med . Utvecklingen var särskilt god inom fordons-, läkemedels- och teleproduktexporten. Den internationella efterfrågan bedöms fortsätta öka även , om än i något lägre takt än vad som tidigare antagits. I fortsätter visserligen hushållens konsumtion att öka, men det saknas ännu entydiga tecken på en återhämtning i investeringarna, något som understryks av det historiskt låga kapacitets- 2002/03:1 BILAGA 2 utnyttjandet inom industrin. Efterfrågan på såväl konsumtionssom investeringsvaror är fortfarande relativt svag i både och . En försiktig återhämtning förutses dock äga rum . Utsikterna för ekonomierna i förmörkas av internationella investerares oro avseende den politiska situationen i och de allt mer synliga spridningseffekterna från den ekonomiska krisen i . och övriga asiatiska tillväxtekonomier utvecklas emellertid väl. Diagram 4.1 Varuexport och exportorderingång Varuexport, vänster skala Exportorderingång, höger skala Källor: och . Inledningsvis antas den internationella efterfrågan riktas mot konsumtionsvaror, men i samband med att resursutnyttjande och industriproduktion stiger i omvärlden förväntas efterfrågan på insats- och investeringsvaror öka. Dessa varor utgör traditionellt merparten av svensk export. Sammantaget beräknas importefterfrågan på svenska exportmarknader, dvs. världsmarknadstillväxten, öka och . Svensk konkurrenskraft understöds av en förhållandevis svag växelkursnivå, vilket tillsammans med den gynnsamma svenska exportsammansättningen bidrar till att upprätthålla marknadsandelarna relativt väl. Trots att exporten av teleprodukter har varit överraskande stark under årets första del tyder det mesta på att efterfrågan på dessa varor kommer att vara svag . Flera företag har i olika sammanhang indikerat att återhämtningen på teleproduktmarknaden låter vänta på sig, en bild som för övrigt stämmer väl överens med den som framkommer i KI:s barometer för teleproduktindustrin. 2002/03:1 BILAGA 2 Exporten av varor bedöms sammantaget öka och . För kalkylåren är osäkerheten om utvecklingen naturligtvis betydande, och beräkningarna baseras i hög grad på antaganden avseende bl.a. trendmässig tillväxt. Trots att den internationella konjunkturen fortsätter att förbättras efter 2003, med ökad efterfrågan av investerings- och insatsvaror som följd (inklusive teleprodukter), antas tappa marknadsandelar. Det beror på att det historiska mönstret tyder på att världsmarknadstillväxten vid oförändrad växelkurs överstiger svensk exporttillväxt. Under kalkylåren beräknas varuexporten öka med . Den kraftiga växelkursförsvagningen torde vara den främsta anledningen till att exportpriserna, det vill säga svenska exportföretags priser uttryckta i svenska kronor, steg något under föregående år. Svenska exportörer utnyttjade följaktligen kronförsvagningen till att höja priserna. Att exportprisökningen ändock blev tämligen låg kan hänföras till att exportpriserna på teleprodukter sjönk kraftigt . Trots att kronan förutses stärkas bedöms relativpriserna förbättras marginellt för att sedan försämras något . Ett starkt konkurrenstryck inom tillverkningsindustrin i allmänhet och teleproduktindustrin i synnerhet kommer att verka för en återhållsam total prisutveckling. För att begränsa effekten på konkurrensförmågan väljer många företag också att sätta priserna direkt i utländsk valuta, utan att beakta växelkursen. Importen av varor till minskade , vilket var en betydligt svagare utveckling än förväntat mot bakgrund av hur den inhemska efterfrågan, och därmed behovet av importerade varor, utvecklades. minskade importen av varor jämfört med 2001 enligt nationalräkenskaperna. Trots att nivån alltjämt är låg har varuimporten börjat återhämta sig. I jämförelse med varuexportens utveckling är importutvecklingen dock fortfarande förhållandevis svag. Bland annat vände exporten av teleprodukter kraftigt upp . Importen av teleprodukter ökade visserligen också under årets två första kvartal, men långt ifrån i samma omfattning som exporten. Jämfört med har teleproduktimporten minskat . Industrikonjunkturen har uppvisat tilltagande styrka . har industrins lageravveckling fortsatt, vilket dämpat företagens behov av att importera insatsvaror från andra länder. Även inom handeln har det pågått en viss lageravveckling vilket verkat återhållande på importen av konsumtionsvaror. Hushållens konsumtion ökade dock under årets första hälft, framför allt , vilket har bidragit positivt till importutvecklingen. Det var främst bilkonsumtionen och sällanköpsvaruhandeln som ökade och det är varor som till stor del importeras. och stärktes den svenska kronan och importpriserna, som ökat stadigt , började vända ned. avtog dock apprecieringstakten. Den fortsatt relativt svaga kronan och höga importpriser är faktorer som påverkat importen negativt. Det kan inte uteslutas att en viss substitution från importerade till inhemskt producerade varor har ägt rum. Ökande varuimport förväntas främst Efter en god utveckling väntas varuexporten öka långsammare för att sedan få upp farten igen . Detta verkar återhållande även på varuimporten under resterande delen av innevarande år. I likhet med varuexporten väntas även industriproduktionen gå mot en svagare ökning . Därefter väntas industriproduktionen åter ta fart och växa i god takt då efterfrågan på svenska varor utomlands återhämtar sig. Maskininvesteringarna, som varit förhållandevis svaga, väntas även de komma igång mot slutet av innevarande år. Lageravvecklingen bedöms vara avslutad och de delar av hushållens konsumtion som till stor del importeras bedöms fortsätta att utvecklas positivt. Allt detta, i kombi- nation med en förväntad förstärkning av kronan som kommer att göra det billigare för svenska företag att importera utländska varor, talar för en starkare utveckling av varuimporten . Sammantaget förväntas varuimporten, efter en något dämpad utveckling , öka i god takt fortsättningsvis . Importen av varor bedöms öka för att öka . Den svaga kronan har gjort till ett attraktivt turistmål, som svenskars turistande i utlandet blivit dyrare. Följaktligen var också nettoexporten av resevaluta den främsta förklaringen till att tjänstehandeln föregående år bidrog positivt till BNP . Mot bakgrund av den internationella konjunkturförsvagningen minskade exporten och importen av transporttjänster och andra företagsrelaterade tjänster såsom marknadsföring, rådgivning och liknande. Utfallen indikerar att tjänstehandeln försvagas innevarande år, även om nettoeffekterna antas bli små. Terrorattackerna har haft en avgjort negativ inverkan på resandet, men denna bedöms klinga av . Den förväntat starkare växelkursen kommer däremot att medföra en uthålligt negativ inverkan på nettoexporten av resevaluta, då utlänningars turistande i blir dyrare som det blir mer fördelaktigt för svenskar att resa utomlands. I takt med att den internationella konjunkturen förbättras bedöms efterfrågan på transport- och andra företagsrelaterade tjänster förbättras. Sammantaget prognoseras därför tjänstehandelns netto att förbättras marginellt under innevarande år, för att sedan försämras något . Bytesbalansen har, till följd av en relativt starkare export än import, utvecklats gynnsamt . Bytesbalansen bedöms också fortsätta stärkas för att därefter stabil- 2002/03:1 BILAGA 2 iseras under kalkylåren. Den förbättrade bytesbalansen beror framförallt på att handelsbalansens överskott väntas öka , och i viss utsträckning på att importpriserna antas stiga långsammare än exportpriserna . Dessutom antas kapitalavkastningen bli mindre negativ vartefter landets finansiella nettoställning stärks och räntenettot därmed förbättras. Den prognoserade förstärkningen av växelkursen bidrar också positivt till kapitalavkastningen eftersom amortering på skulder i utländsk valuta blir billigare. Det finansiella sparandet, vilket utgörs av bytesbalansen och kapitaltransfereringarna, beräknas minska som andel av BNP, från 2001 till 2002, för att sedan öka till 2003 och därefter stabiliseras under kalkylåren. Miljarder kronor, löpande priser, där ej annat anges -9,8 -12,0 -11,3 -27,4 -19,1 -16,7 -7,4 -9,2 -2,1 -2,0 -2,3 -26,6 -30,5 -24,0 -61,1 -65,0 -60,0 -0,5 -33,4 -28,9 -33,2 Anm: Bytesbalansen visas enligt definition. 1 Finansiellt sparande utgörs av bytesbalansen och kapitaltransfereringar. Källor: och . Bruttonationalinkomsten, BNI, erhålls genom att till BNP i löpande priser addera svenskars inkomster från utlandet (t.ex. löner och utdelning på utländska aktier) och dra ifrån utländska medborgares inkomster i . BNI ligger till grund för bl.a. biståndsanslag och avgiften till EU. Till följd av att ränte- 2002/03:1 BILAGA 2 betalningarna till utlandet är höga är BNI ca 30 miljarder lägre än BNP, även om skillnaden beräknas minska framöver. Miljarder kronor, löpande priser 1 Kapitalavkastning, löner, subventioner och skatter netto gentemot utlandet. Källor: och . En svagare internationell och inhemsk efterfrågan medförde att näringslivets produktion ökade med , vilket är betydligt lägre än den genomsnittliga tillväxttakten . Under inledningen av innevarande år steg produktionen inom näringslivet kraftigt. Det var främst industriproduktionen som utvecklades starkt. Tabell 5.1 Näringslivets produktion Jord- och skogsbruk, fiske El-, gas-, värme- och vattenverk 1 Exklusive ofördelade banktjänster. Källor: och . Produktionen i näringslivet bedöms öka svagt under slutet av innevarande år för att växa starkare nästkommande år. Ett fortgående behov av att avveckla lager samt en svag investeringskonjunktur gör att efterfrågan på industriprodukter förutses vara begränsad . Först väntas en återhämtning i takt med att efterfrågan på svenska exportvaror stiger när det internationella konjunkturläget förbättras, investeringskonjunkturen stärks och lageravvecklingen är avslutad. Tjänsteproduktionen hålls tillbaka av den låga industriproduktionen. , när hushållens och industriföretagens efterfrågan på tjänster växer starkare, bedöms tjänsteproduktionen öka i god takt. Utvecklingen inom byggnadsverksamheten bedöms bli svag för att sedan återhämta sig betydligt . Svaga industriinvesteringar och förseningar i utbyggnaden av tredje generationens mobiltelefonnät påverkar byggandet negativt medan framför allt bostadsbyggandet ökar och bidrar till att stärka byggkonjunkturen.