prop · GQ03101 · 2003-04-03 00:00:00 — Felet berodde istor utsträckning på att både de retroaktiva löneutbetalningarna och attlöneutvecklingen i offentlig sektor underskattades.Prognoserna över antal arbetade timmar var till budgetpropositionen något över utfallet, men därefter överensstämde prognoserna med utfallet.För 2002 överskattades dock antal arbetade timmar vid varje prognostillfälle.Minskningen av antal arbetade timmar, med , förklaras främst avfortsatt hög sjukfrånvaro, men även av en ökning av annan frånvaro. Därtillfortsatte övertidsuttaget att minska.Utbetald lönesumma beräknas utifrån arbetsgivarnas skattedeklarationer.Prognoserna över lönesumman grundar sig på utvecklingen av antal arbetade timmar enligt Nationalräkenskaperna och SCB:s konjunkturstatistik över timlönen. Föratt få en korrekt utveckling av lönesumman görs dock ett flertal korrigeringarav utvecklingen av dessa makroekonomiska variabler. Eftersom inte företagarnasarbetade timmar ingår i lönesumman skall prognosen över det totala antaletarbetade timmar i ekonomin korrigeras för om de anställdas timutvecklingförväntas skilja sig från genomsnittet. Dessutom måste antalet timmar justerasför att utvecklingen av lönesumman är dagkorrigerad, dvs. den skall intepåverkas av variationer mellan åren. Ilönesummeutvecklingen skall löneutbetalningarna också periodiseras annorlunda än de gör i beräkningen av timlönen. Statistiken över timlönen är kostnadsbaseradvilket innebär att löneutbetalningarna redovisas på den period de avser. Dettasker inte i beräkningen av lönesumman. Timlöneutvecklingen kan också behövajusteras om det sker en kraftig förändring av börskursen eller sjukfrånvaron. Ilönesumman inkluderas nämligen bonusutbetalningar och sjuklön, dvs. företagensersättningar till de anställda vid de första fjorton dagarnas sjukfrånvaro,vilket de inte gör i kostnadstimlönen. Ingen av ovanstående justeringar ärdirekt mätbar utan det kan endast uppskattas hur de påverkarlönesummeutvecklingen.Eftersom utvecklingen av antal arbetade timmar överskattades, somökningen av kostnadstimlönen underskattades, låg den sammantagna utvecklingen av dessa makroekonomiska variabler relativt nära utfallet vid allaprognostillfällen. Lönesumman underskattades dock vid ekonomiskavårproposition. En förklaring till att lönesumman 2002 steg snabbare än antalarbetade timmar multiplicerat med timlönen kan vara att sjuklöneutbetalningarnaökade till följd av stigande sjukfrånvaro.Hushållens konsumtionsutgifter, vilka påverkar beräkningen av intäkterna avmervärdesskatt, överskattades vid prognosen i budgetpropositionen för2002. underskattades dock konsumtionsutgifterna , vilket beror på att Nationalräkenskaperna senare reviderade utfallet för 2001.Prognoserna låg relativt väl i linje med utfallet, även om utvecklingen överskattades så sent som i budgetpropositionen . Konsumtionen bedömdes vid varje prognostillfälle bli stark till följd av en mycket god utveckling avden disponibla inkomsten och en i grunden god förmögenhetsställning.I prognosen i budgetpropositionen bedömdes osäkerheten ikonsumtionsprognosen ha ökat. Den svaga börsutvecklingen och den dämpadesysselsättningsutvecklingen förutsågs dämpa konsumtionen.Främst till följd av ett mycket svagt utfall för reviderades prognosen ner ekonomiska vårproposition.I prognosen som gjordes i budgetpropositionen var bilden i stort settdensamma som . Den mycket svaga utvecklingen på aktiemarknadenbedömdes dock hålla tillbaka konsumtionen. Att prognosen förkonsumtionsutgifterna ändå reviderades upp något berodde på attNationalräkenskapernas preliminära utfall för tydde på en godutveckling. reviderades dock utfallet ned.4.2.2 Redovisning av skatter1000 Skatter m.m.Skattekontots införande medför att det för i huvudsakär debiterade och inte inbetalda belopp, som redovisas på följandeinkomsttitlar:* 1111 Fysiska personers inkomstskatt* 1121 Juridiska personers inkomstskatt* 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift* 1411 MervärdesskattSkillnaden mellan inbetalda och debiterade belopp redovisas påinkomsthuvudgruppen 1600 Betalningsdifferenser, skattekonto.För arbetsgivaravgifter och för skatter på varor och tjänster utgörs skillnadenmellan den periodiserade skatten och det belopp som redovisas på statsbudgetenendast av en förskjutning av den månatliga uppbörden. På statsbudgeten redovisas således skatter som till 11/12 avser , och som till 1/12 avserinkomståret 2001.Uppbörden av fysiska och juridiska personers inkomstskatt är dock något merkomplicerad. Förutom preliminärskatter, vilka redovisas med en månadsförskjutning, debiterades skillnaden mellan slutlig ochpreliminär skatt avseende . Från inkomsttitlarna Fysiskapersoners inkomstskatt och Juridiska personers inkomstskatt omfördes också vissa skatter avseende inkomståren 2000 och 2001 till andra inkomsttitlarpå statsbudgeten. Från inkomsttiteln inkomstskatt utbetaladesdessutom skatter avseende inkomståren 2000-2002 till kommunsektorn.I det följande kommenteras i huvudsak de inkomsttitlar som redovisar storaskillnader mellan utfall och statsbudgeten. En fullständig redovisning avstatsbudgetens samtliga inkomsttitlar finns i bilaga 6.1100 Skatt på inkomst1111 Fysiska personers inkomstskattUtfallet på inkomsttiteln inkomstskatt för inkomståret 2002blev lägre jämfört med beräkningen till statsbudgeten.I tabell 4.9 redovisas hushållens periodiserade inkomstskatter för inkomståren2000-2002 samt skillnader mot beräkningarna till budgetpropositionen för 2002.Inkomståret 2001 förklaras ökningen av den statliga inkomstskatten av att flerpersoner än beräknat har haft inkomster över skiktgränserna för statliginkomstskatt. Minskningen av den nettoräknade kapitalskatten förklaras främst av att nedgången på bl.a. Stockholmsbörsen underskattades. Skatt på kapitalvinster blev lägre än i beräkningen tillbudgetpropositionen som prognosen för skattereduktioner för underskott av kapital underskattades med . I beräkningarna tillbudgetpropositionen beräknades kapitalvinsterna minska med . Den faktiska minskningen blev . Kommunskatterna underskattades med 3,8miljarder kronor beroende främst på att timlönen ökade mer än väntat.Tabell 4.9 Hushållens periodiserade skatterMiljarder kronorUtfallUtfallPrognosSkillnad mot BP2002Inkomstår200020012002200020012002Skatter på titeln48,712,3-16,84,8-4,3-9,3 varav statlig inkomstskatt33,534,633,81,42,12,2 varav kapitalskatt, netto34,114,18,92,9-6,4-11,4 varav skattereduktioner-18,9-36,4-59,50,40,00,0Omförda skatter m.m.444,8468,7488,50,73,92,7 varav kommunalskatt336,3359,4377,30,93,83,9 varav kyrko- och begravningsavgift11,712,412,9-0,2-0,1-0,2 varav förmögenhetsskatt8,06,34,10,00,1-0,7 varav fastighetsskatt13,312,113,50,10,50,7 varav mervärdesskatt3,93,94,10,10,0-0,1 varav allmän pensionsavgift63,165,767,8-0,3-0,3-0,5 varav egenavgift8,58,88,80,10,0-0,4Slutlig skatt493,5481,0471,85,5-0,5-6,6Anm. : Beloppen är avrundade och summerar därför . Prognoser redovisas med kursiverade belopp.Den slutliga skatten avseende beräknas bli lägre jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. Det förklaras till stor del av att skatten på kapitalvinster beräknas bli lägreän beräknat, beroende på att prognosen på kapitalvinsternas utveckling harreviderats. Den statliga inkomstskatten beräknas bli högrepå grund av att timlönerna stigit mer än väntat och att dessa ökningar iförhållandevis stor utsträckning har träffat de högre inkomstskikten. Denkommunala inkomstskatten beräknas bli 3,9 miljarder högre, främst till följd avhögre utbetalda timlöner.I tabell 4.10 redovisas utfallet på inkomsttiteln inkomstskatt för budgetåren 2001 och 2002. Jämfört med budgetpropositionen för 2002underskattades preliminärskatten med . En förklaring tillunderskattningen kan vara att skattskyldiga pga. högre taxeringsvärden påfastigheter i mindre grad har jämkat för utgiftsräntor. Underuttaget (debiteradslutlig skatt minus preliminärskatt) på -4,som förklaras framför allt av att kapitalvinsterna detta år blevbetydligt lägre än i beräkningen till budgetpropositionen. Då varkenförmögenhetsskatt eller skatt på kapitalvinster preliminärbeskattas debiterasdessa skatter i samband med att taxeringen fastställs. Det påföljandeunderskottet på skattekontot regleras i huvudsak som kompletteringsbetalningareller av att den skattskyldige påförs en kvarskatt.Avvikelsen på -4,förklaras till -3,av attskatten på kapitalvinster blev lägre än beräknat.Tabell 4.10 Inkomsttiteln inkomstskattMiljarder kronorUtfallUtfallSkillnad motBudgetår20012002SB2002Deb. preliminär A-skatt438,6440,93,3Deb. preliminär F-skatt o särsk. A-skatt21,221,7-0,1Deb. slutlig skatt minus preliminär skatt45,419,3-4,2Övrigt0,00,0-0,1Summa inkomster505,2482,0-1,2Utbetalning till kommuner-360,7-383,3-2,2Utbetalning av kyrko- och begrav. avg.-12,1-12,9-0,3Summa inkomster på statsbudgeten132,485,7-3,7Omföringar till andra inkomsttitlar-99,2-102,8-0,5Fysiska personers inkomstskatt33,2-17,2-3,5Anm. : Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.1121 Juridiska personers inkomstskattUtfallet på inkomsttiteln inkomstskatt blev 8,3 miljarderkronor högre än i statsbudgeten.I tabell 4.11 redovisas de periodiserade skatterna , samtförändringarna i förhållande till prognosen i budgetpropositionen . Avtabellen framgår det att juridiska personers inkomstskatt för 2000underskattades med i beräkningen till budgetpropositionen.Tabell 4.11 Företagens periodiserade skatterMiljarder kronorUtfallUtfallPrognosSkillnad mot BP2002Inkomstår200020012002200020012002Skatter på titeln85,566,663,62,40,3-4,4 varav inkomstskatt72,552,150,42,5-0,1-4,1 varav avkastningsskatt13,014,613,3-0,20,2-0,4 varav skattereduktioner0,00,0-0,10,10,20,0Omförda skatter m.m.28,430,835,01,84,97,5 varav förmögenhetsskatt0,20,20,20,00,00,0 varav fastighetsskatt9,99,19,90,00,80,9 varav mervärdesskatt1,91,82,00,0-0,2-0,1 varav särskild löneskatt16,419,622,81,84,36,7Slutlig skatt113,997,498,54,15,23,2Anm. : Beloppen är avrundade och summerar därför . Kursiverade beloppavser prognoser.Den aktuella prognosen på företagens inkomstskatt är 4,4 miljarderkronor lägre än i budgetpropositionen. Boksluten pekar bl.a. på ennedgång av företagens resultat efter avskrivningar med ,som de ger en indikation på att skatterna blir i stort sett på 2001års nivå.Utfallen på avkastningsskatten låg helt i linje med denprognos som redovisades i budgetpropositionen. Även prognosen för 2002sammanfaller i stort sett med beräkningen till budgetpropositionen.Den särskilda löneskatten för blev högreän beräkningen till budgetpropositionen. blev utfallet 4,3 miljarderkronor högre än beräkningen till budgetpropositionen. har prognosenjusterats upp med jämfört med tidigare beräkning. Ett skältill justeringen är att utfallet indikerar både en snabbaretillväxttakt och en långsiktigt högre nivå på underlaget för den särskildalöneskatten. Det kan jämförasmed underlaget för arbetsgivaravgifter som endast ökade . Underlagets starka utveckling beror delvis på att både företag ochmyndigheter har övergått till att fondera för en högre andel av pensionsskulden, vilket utlöser särskild löneskatt, som de fortsätter att betalasärskild löneskatt på utbetalda pensioner till nuvarande pensionärer. I en delfall har särskild löneskatt även betalats för den del av pensionsskulden sominte är fonderad. Dessutom kan en del av den snabba utvecklingstakten förklarasmed att anställda i högre utsträckning än har valt att ta ut ersättning för arbete i form av individuella pensionsförsäkringar tecknade avarbetsgivaren.Tabell 4.12 Inkomsttiteln inkomstskattMiljarder kronorUtfallUtfallSkillnad motBudgetår20012002SB2002Deb. prel. F-skatt o särsk. A-skatt84,185,11,1Deb. slutlig skatt minus prel. slatt35,619,58,1Övrigt0,20,20,2Summa inkomster på statsbudgeten119,9104,99,4Omföringar till andra inkomsttitlar25,828,41,2Juridiska personers inkomstskatt94,176,58,3Anm. : Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.I tabell 4.12 redovisas utfallet på inkomsttiteln , samt avvikelsen mot statsbudgeten. Utfallet på inkomsttiteln uppgår till , vilket är12,högre än den periodiserade skatten. Skillnaden beror påbetalningsförskjutningar som i detta fall delvis kan hänföras till underuttagetav preliminärskatt. Dessutom tillkommer periodiseringseffekter av tillfälligavinster i företagen.Övriga inkomstskatterMiljarder kronorUtfallUtfallSkillnad motInkomstår/budgetår20012002BP2002Periodiserad skatt4,84,3-0,1Redovisat på inkomsttiteln7,65,80,1Under övriga inkomstskatter redovisas inkomsttitlarna Beskattning avtjänstegruppliv, Ofördelbara inkomstskatter, Kupongskatt och Lotteriskatt. Detsamlade utfallet blev i stort sett enligt prognos.1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgiftSocialavgifter tas ut i form av arbetsgivaravgifter på lön och andraersättningar för utfört arbete, och i form av egenavgifter på inkomster av aktiv näringsverksamhet. På dessa underlag tas det även ut allmän löneavgift.Särskild löneskatt tas ut på pensionsutfästelser, pensionsutbetalningar och påinkomster av passiv näringsverksamhet. Utvecklingen av intäkterna berorframförallt på timlön, sysselsättning och inkomst av näringsverksamhet.Allmän pensionsavgift tas ut på inkomster som ger pensionsrätt. Till dessa hörersättningar från arbetsgivare och inkomst av aktiv näringsverksamhet, men ävenskattepliktiga transfereringar förutom pensioner. Avgiften tas inte ut påinkomster som överstiger förmånstaket. Det medför att avgiften inte påverkas ilika hög utsträckning som socialavgifterna vid förändringar av timlönen.I tabell 4.13 redovisas, i periodiserade termer, socialavgifter, särskildlöneskatt och allmän pensionsavgift . Den allmännalöneavgiften är inräknad i arbetsgivaravgifterna och i egenavgifterna.Arbetsgivaravgifterna beräknas till samma nivå nu som tillbudgetpropositionen. Den särskilda löneskatten beräknas nu bli 6,6 miljarderkronor högre. Ökningen beror till största delen på fortsatt stora avsättningarav pensionsmedel.Tabell 4.13 Periodiserade socialavgifter, särskild löneskatt och allmänpensionsavgiftMiljarder kronorUtfallUtfallPrognosSkillnad motInkomstår200020012002BP2002Skatter på titeln375,9398,7413,76,3 varavArbetsgivaravgifter288,3305,3315,60,0Egenavgifter8,18,48,5-0,2Särskild löneskatt22,325,328,56,6Nedsättningar-5,9-6,0-6,70,3Allmän pensionsavgift63,165,767,8-0,5Avgifter till pensionssystemet147,0153,7158,3-1,0Socialavgifter och allmän pensionsavgift228,9244,9255,47,2Skillnaden mellan utfall och prognos bestäms, i frånvaro av regelförändringar,av hur avgiftsunderlagen har utvecklats sedan beräkningen tillbudgetpropositionen. För arbetsgivaravgifterna och den allmänna pensionsavgiften är det utvecklingen av lönesumman som är den enskilt största orsaken tillavvikelse mellan prognos och utfall.Tabell 4.14 Inkomsthuvudgruppen Socialavgifter och allmän pensionsavgiftMiljarder kronorUtfallUtfallSkillnad motBudgetår20012002SB2002Skatter på titeln389,8407,52,7 varavArbetsgivaravgifter298,2309,11,1Egenavgifter7,28,30,6Särskild löneskatt19,422,21,8Allmän pensionsavgift65,267,9-0,8Utbetalningar till pensionssystemet151,1157,61,5Socialavgifter och allmän pensionsavgift238,8249,84,3I tabell 4.14 redovisas inkomsthuvudgruppen Socialavgifter och allmänpensionsavgift. Inkomsterna blev högre än i statsbudgeten,vilket framförallt förklaras av högre särskild löneskatt och av högrearbetsgivaravgifter. Utbetalningarna till pensionssystemet blev 0,8 miljardkronor lägre än beräknat. Totalt sett underskattades nettot påinkomsthuvudgruppen för med 4,3 miljarder kronor.1300 Skatt på egendomUtfallet på inkomsttiteln egendom blev högre än istatsbudgeten.I tabell 4.15 redovisas de periodiserade skatterna på egendom för åren 2001 och2002, samt skillnaderna jämfört med beräkningen tillbudgetpropositionen. De periodiserade intäkterna avseende skatt påegendom beräknas bli högre jämfört med budgetpropositionen. Differensen för fastighetsskatten på förklaras av atttaxeringsvärdena för fastigheter har ökat mer än vad som antogs i beräkningarnatill budgetpropositionen. Utfallet för förmögenhetsskatten blev 0,8 miljarderkronor lägre än i beräkningen till budgetpropositionen, somstämpelskatten blev högre. Ökningen av stämpelskattenförklaras framförallt av en fortsatt stark prisutveckling påfastighetsmarknaden.Tabell 4.15 Periodiserade skatter på egendomMiljarder kronorPrognosUtfall/utfallSkillnad motInkomstår20012002BP2002Periodiserad skatt35,636,51,8 varavFastighetsskatt21,223,51,7Förmögenhetsskatt6,54,3-0,8Arvs- och gåvoskatt2,63,00,3Stämpelskatt5,45,80,7Anm. : Beloppen är avrundade och summerar därför . Kursiverade beloppavser prognoser.I statsbudgeten redovisas fastighets- och förmögenhetsskatten med två årseftersläpning. Dessa skatter förs till inkomsttiteln det år då debiteringen sker, för att omföras tillinkomsttitlarna Fastighetsskatt och Förmögenhetsskatt. Det samlade utfallet påinkomsttitlarna blev högre än i statsbudgeten , setabell 4.16. Vid beräkningen till statsbudgeten var taxeringen ännu inte klart. Utfallet för fastighetsskatten blev 0,1miljarder kronor högre än beräknat, vilket tillsammans med avvikelsen för arvs-och gåvoskatten på och avvikelsen för stämpelskatten på förklarar förändringen på inkomsthuvudgruppen.Tabell 4.16 Inkomsthuvudgruppen Skatt på egendomMiljarder kronorUtfallUtfallSkillnad motBudgetår20012002SB2002Fastighetsskatt23,323,30,1Förmögenhetsskatt8,68,20,0Arvs- och gåvoskatt2,63,00,3Stämpelskatt5,45,80,7Redovisat på inkomsttitlar39,940,21,1Anm. : Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid.1400 Skatt på varor och tjänster1411 MervärdesskattMiljarder kronorUtfallPrognosSkillnad motInkomstår/budgetår20012002BP2002Periodiserad skatt209,2219,2-0,7Redovisat på inkomsttiteln184,8198,31,1Utfallet på inkomsttiteln blev ,vilket är högre än beräknat till statsbudgeten.Mervärdesskatt redovisas som ett netto av inkomster och utgifter. Inkomsternabestår till största delen av debiterad mervärdesskatt för företag, för vilka den utgående mervärdesskatten överstiger den ingående. Utgifterna består främst avdebiterad mervärdesskatt att återbetala till företag där den ingåendemervärdesskatten överstiger den utgående. Det senare är aktuellt till exempelvid export, eftersom svensk mervärdesskatt inte tas ut vid försäljning av varortill utlandet.Mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtionsutgifter, men även avinvesteringar och förbrukning i de företag som har undantag från skattepliktsamt av kommunsektorns förbrukning och investeringar. Diagram 4.2 illustrerarfördelningen av mervärdesskatten 2002 uppdelad efter användning. Fördelningen är oförändrad jämfört med föregående år.Den periodiserade mervärdesskatten beräknas 2002 uppgå till 219,2 miljarderkronor, vilket är lägre än beräkningen tillbudgetpropositionen . Huvuddelen av detta belopp är utfall, medan dendel som fastställs vid inkomsttaxeringen är en prognos.Den stora skillnaden mellan den periodiserade mervärdesskatten och vad somredovisas på inkomsttiteln om förklaras främst av attstatens avlyft för ingående mervärdesskatt nettoredovisas på inkomsttiteln.Endast beror på periodiseringseffekter.Diagram 4.2 Mervärdesskatt uppdelad efter användning under 2002Anm. : Företags och kommunsektorns investeringar är sammanslagna i diagrammet.I diagram 4.3 visas hushållens konsumtionsutgifter för dagligvaror samt bilaroch sällanköpsvaror priser.Diagram 4.3 Hushållens konsumtionsutgifter uppdelade i varugrupperMiljarder kronorI diagrammet framgår tydligt att konsumtionen av dagligvaror är relativt jämnunder hela perioden som konsumtionen av bilar och sällanköpsvarorvarierar med konjunkturen. Dagligvaror mervärdesbeskattas medanbilar och sällanköpsvaror mervärdesbeskattas . Intäkterna frånmervärdesskatten har därför en tendens att variera kraftigare med konjunkturella svängningar i ekonomin än vad underliggande konsumtionsutgifter gör.1424 TobaksskattMiljarder kronorUtfallUtfallSkillnad motInkomstår/budgetår20012002BP2002Periodiserad skatt8,18,40,4Redovisat på inkomsttiteln8,08,40,4Utfallet på inkomsttiteln blev högre än vad som beräknades till statsbudgeten . I beräkningen antogs en svagare uppgång av den inhemska tobakskonsumtionen än vad som faktiskt blev fallet.1425 AlkoholskattMiljarder kronorUtfallUtfallSkillnad motInkomstår/budgetår20012002BP2002Periodiserad skatt11,011,21,5Redovisat på inkomsttiteln11,011,11,3Under inkomsttiteln redovisas skatt på etylalkohol, skatt på vinoch andra jästa drycker, skatt på mellanklassprodukter samt skatt på öl.Utfallet blev 1,3 miljarder högre jämfört med beräkningen tillstatsbudgeten. Anledningen till det är att de höjda indikativa nivåerna förprivatinförsel inte fick den effekt på skatteinkomsterna som tidigare antogs.Den inhemska konsumtionen fortsatte att öka trots de höga indikativa nivåerna på vin och öl samt att nivån för etylalkohol höjdes från 1 till . Avdifferensen på svarar skatt på etylalkohol för 1,1miljarder kronor.1428 EnergiskattMiljarder kronorUtfallUtfallSkillnad motInkomstår/budgetår20012002BP2002Periodiserad skatt53,657,2-0,6Redovisat på inkomsttiteln51,956,5-1,0Utfallet på inkomsttiteln energi blev lägre än iberäkningen till statsbudgeten. Till stor del beror det på att utfallet blev högre än prognoserat, vilket även påverkade utfallet . Trots attbåde energi- och koldioxidskatten höjdes så ökade inteinkomsterna så mycket som prognoserades.1460 Skatt på vägtrafikMiljarder kronorUtfallUtfallSkillnad motInkomstår/budgetår20012002BP2002Periodiserad skatt7,78,20,5Redovisat på inkomsttiteln7,78,20,5Inkomsttiteln vägtrafik inkluderar underinkomsttitlarna Fordonsskattoch Vägavgifter. Inkomsterna blev högre än beräkningarnatill statsbudgeten. Det är inkomster från fordonsskatten som står för ökningen,vilket förklaras av en högre tillväxt i fordonsparken än beräknat. Vägavgifterna minskade marginellt jämfört med prognosen.Övriga skatter på varor och tjänsterMiljarder kronorUtfallUtfallSkillnad motInkomstår/budgetår20012002BP2002Periodiserad skatt8,07,7-1,1Redovisat på inkomsttiteln8,07,7-1,1Utfallet för övriga inkomsttitlar som redovisas under inkomsthuvudgruppen Skattpå varor och tjänster blev lägre än prognoserat istatsbudgeten. Främst var det inkomsttitlarna Tullmedel samt Skatt på annonseroch reklam som bidrog till det lägre utfallet, med vardera.1600 Betalningsdifferenser, skattekontoMiljarder kronorUtfallUtfallSkillnad motBudgetår20012002SB2002Redovisat på inkomsttiteln-19,7-4,2-2,8 varav restföring-5,2-7,3-1,6Skillnaden mellan inbetalda och debiterade skatter redovisas påinkomsthuvudgruppen Betalningsdifferenser, skattekonto.Betalningsdifferensen uppgick till , vilket ärknappt lägre än i statsbudgeten. Den negativabetalningsdifferensen förklaras till största delen av att restförda skatter harökat. Exklusive restföringar uppgick betalningsdifferensen 2002 till 3,1miljarder kronor, vilket är högre jämfört med 2001.Nedgången förklaras framför allt av fallande kapitalvinster för hushållen.1700 Nedsättning av skatterMiljarder kronorUtfallUtfallSkillnad motBudgetår20012002SB2002Redovisat på inkomsttiteln-1,6-5,4-0,2Inkomsthuvudgruppen Nedsättning av skatter innehåller nedsättning avseendeanställningsstöd, bredbandsinstallation och sysselsättningsstöd till kommuneroch landsting, samt stöd till sjöfart. Både anställningsstödet ochsjöfartsstödet uppgick till 2002, ochsysselsättningsstödet uppgick till 2,6 miljarder kronor.4.2.3 Övriga inkomsterÖvriga inkomster omfattar inkomsttyperna Inkomster av statens verksamhet,Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkylmässiga inkomster ochBidrag m.m. från EU. Utfallet uppgick till totalt och var därmed (15,) lägre än vad som beräknats istatsbudgeten.