prop · GR0335 · 2003-11-26 00:00:00 — Regeringens proposition 2003/04:35 uppehållstillstånd för målsägande och vittnen m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition behandlas genomförandet i svensk rätt av rådets direktiv /90/EG av om definition av hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse samt rådets rambeslut av om förstärkning av den straffrättsliga ramen för att förhindra hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse. I propositionen föreslås att vissa straffbestämmelser i utlänningslagen (1989:529) skärps för att uppfylla kraven i de två EG-rättsakterna bl.a. vad avser människosmuggling. Även ett tilläggsprotokoll mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen till konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet har beaktats i detta sammanhang. Vidare föreslås att det i utlänningslagen införs en bestämmelse som gör det möjligt för en förundersökningsledare att ansöka om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för utländska målsägande och vittnen, bl.a. offer för människohandel, då det anses befogat med hänsyn till genomförandet av förundersökning eller huvudförhandling i brottmål. Förslaget innebär att dessa utlänningar ges laglig möjlighet att stanna kvar i för att genom vittnesmål och annan bevisning bistå brottsutredande personal. de vistas här kommer de att få tillgång till hälso- och sjukvård och socialt bistånd. Slutligen föreslås ett förtydligande av utlänningslagens förvars- bestämmelser så att det klargörs att har ansvaret för behandlingen och tillsynen av förvarstagna personer även när dessa tillfälligt befinner sig utanför förvarslokalerna. Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (1989:529) ... Ärendet .............................................................och dess beredning Flyktingar och skyddsbehövande i övrigt Grunder för avvisning och utvisning Verkställighet av avvisning och utvisning 4.7Gemensamma regler om visering och gränskontroll inom EU och Schengen.............................................................. EG - regler om fri rörlighet och gränskontroll..21 Omfattning och struktur.................................................... Artikel 27 ..................................i Arbetet inom ...............................................................EU Arbetet inom ..............................() 5.6Tilläggsprotokoll mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen till konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet .................... Internationell rättslig hjälp i brottmål ............................... Utlämning för brott ........................................................... Utlänningslagens straffbestämmelser ändras................................... Definition av Schengenstat ............................................... Olovlig vistelse i .................................................. Anställning utan föreskrivet tillstånd................................ Otillåtet passerande av yttre gräns .................................... Underlåtenhet att göra föreskriven anmälan ..................... Hjälp till olovlig vistelse................................................... Tidsbegränsat uppehållstillstånd för målsägande och vittnen ......... 7.2Tidsbegränsat uppehållstillstånd för målsägande och Hälso- och sjukvård m.m................................................................. Hälso- och sjukvård, socialt bistånd och rätt till utbildning för målsägande och vittnen.............................. Ansvaret för förvarstagna personer som tillfälligt vistas utanför 9.2Tillfällig vistelse utanför förvarslokalen och hindrande Handfängsel inom förvarsverksamheten........................... 10 Ekonomiska konsekvenser och genomförande................................ Rådets direktiv /90/EG av om definition av hjälp till olaglig inresa, transitering och Rådets rambeslut av om förstärkning av den straffrättsliga ramen för att förhindra hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse ................. Tilläggsprotokoll mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen till konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet....................... (SOU 2002:69) om Människosmuggling och offer för Förteckning över remissinstanser över betänkande (SOU 2002:69) Människosmuggling och offer Utredningens Utlandsmyndigheternas medverkan i utlänningsärenden m.m. lagförslag...................................... Sammanfattning av betänkandet Utlandsmyndigheternas medverkan i utlänningsärenden m.m. (SOU 2001:110) i den del som avser behandlingen av förvarstagna i vissa Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Utlandsmyndigheternas medverkan i utlänningsärenden m.m. (SOU 2001:110)........................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (1989:529), dels godkänner de föreslagna riktlinjerna om statlig ersättning till kommuner och landsting för vissa utlänningar (avsnitt 8.1). 2.1Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (1989:529) Härigenom föreskrivs1 i fråga om utlänningslagen (1989:529)2 dels att ordet skall bytas ut mot i rubriken närmast före 7 kap. 3 §, dels att 2 kap. 5 §, 6 kap. 19 §, 10 kap. 16 och 7 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 2 kap. 4 a och 5 c §§, 7 kap. 3 a § samt 10 kap. 1 a och 1 b §§, av följande lydelse. 4 a § 3 På ansökan av förundersök- ningsledaren får ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ges en utlänning som vistas här, om det behövs för att förundersökning eller huvudförhandling i brottmål skall kunna genomföras. En utlänning som vill ha uppehållstillstånd i skall ha utverkat ett sådant tillstånd före inresan i landet. En ansökan om uppehållstillstånd får inte bifallas efter inresan. Detta gäller dock inte om 1.utlänningen kan beviljas uppehållstillstånd här med stöd av 2 a kap. 2, 3 eller 4 § eller har rätt till uppehållstillstånd här enligt 3 kap. 4 §, 2.utlänningen av humanitära skäl bör få bosätta sig här, 3.en ansökan om uppehållstillstånd avser förlängning av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som getts en utlänning med familjeanknytning med stöd av 4 § andra stycket, 4.utlänningen kan beviljas eller har tidsbegränsat uppehålls- tillstånd här med stöd av 4 a §, eller 4. det annars finns synnerliga skäl. 5. det annars finns synnerliga skäl. 1Jfr rådets direktiv /90/EG av om definition av hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse (EGT L 328, 5.12.2002, s. 17, Celex 302L0090). 2Lagen omtryckt 1994:515. 3Tidigare 4 a § upphävd genom 2002:1111. 4 Senaste lydelse 2002:1111. En utlänning får beviljas uppehållstillstånd trots vad som sägs i första stycket om -utlänningen enligt 4 § första stycket 1, 2, 2 a, 3 eller 4 eller 4 § andra stycket 1 eller 2 har stark anknytning till en person som är bosatt i , och -det inte skäligen kan krävas att utlänningen återvänder till ett annat land för att ge in ansökan där. Att en utlänning har beviljats uppehållstillstånd på ansökan av 4 a § hindrar inte att en ansökan om uppehållstillstånd som gjorts av Utlänningar som hålls i förvar Utlänningar som hålls i förvar enligt denna lag skall vistas i enligt denna lag skall vistas i lokaler som har ordnats särskilt för lokaler som har ordnats särskilt för dem (förvarslokaler). dem (förvarslokaler). verket har ansvaret för förvars- verket har ansvaret för förvars- lokalerna och för behandlingen av lokalerna och för behandlingen och de utlänningar som vistas där. tillsynen av de utlänningar som hålls i förvar. får besluta att en utlänning som hålls i förvar skall placeras i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest, om 1.utlänningen har utvisats på grund av brott enligt 4 kap. 7 §, 2.utlänningen hålls avskild enligt 22 § och av säkerhetsskäl inte kan vistas i en förvarslokal, eller 3.det annars finns synnerliga skäl. Ett barn som hålls i förvar får inte placeras i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest. beslut om avslag på en ansökan om tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 2 kap. 4 a § får överklagas av förundersökningsledaren till . beslut om avslag på en sådan ansökan får dock inte överklagas av utlänningen. 5 Senaste lydelse 2000:292. Till böter döms en utlänning som 1. en utlänning som uppehåller sig i utan föreskrivet uppehåller sig i utan tillstånd och utan att inom föreskrivet tillstånd och utan att föreskriven tid ha ansökt om ett utlänningen har ansökt om ett sådant tillstånd, eller 2.en utlänning som har förundersökningsledare har ansökt tillstånd för utlänningen med stöd arbetstillstånd, utan att inneha ett av 2 kap. 4 a §. I ringa fall skall åtal för brott enligt denna paragraf inte väckas annat än om det är motiverat från fängelse i högst döms den som har en utlänning i sin tjänst om påförande av särskild avgift gäller 78 §§. Till böter döms en utlänning som uppsåtligen eller av oaktsamhet har anställning eller bedriver verksamhet som kräver arbetstillstånd, utan att inneha ett sådant tillstånd. Till böter eller, när omständigheterna är försvårande, fängelse i högst döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet har en utlänning i sin tjänst fastän utlänningen inte har föreskrivet arbetstillstånd. I fråga om påförande av särskild avgift gäller 7 och 8 §§. Till böter eller fängelse i högst döms en utlänning som uppsåtligen på ett otillåtet sätt passerar en yttre gräns enligt . Till böter, eller när omständigheterna är försvårande, fängelse i högst 1. en utlänning som, i annat avseende än beträffande skyldighet att ha pass, visering, uppehålls- lag eller vad som har föreskrivits med stöd av lagen, 2. den som inte gör anmälan som 1. den som uppsåtligen eller av föreskrivs i en författning som har oaktsamhet inte gör anmälan som utfärdats med stöd av denna lag, föreskrivs i en författning som har 3. den som i en anmälan eller ett utfärdats med stöd av denna lag, ansökningsärende enligt denna lag 2. den som i en anmälan eller ett eller enligt en författning som har ansökningsärende enligt denna lag utfärdats med stöd av denna lag eller enligt en författning som har utfärdats med stöd av denna lag eller medvetet underlåter att tala om något förhållande av betydelse, eller medvetet underlåter att tala 4. en utlänning som på ett om något förhållande av betydelse. otillåtet sätt passerar en yttre Den som uppsåtligen hjälper en utlänning att olovligen komma in i mildrande, till böter döms den som hjälper en utlänning att komma in i medlemsstat i Europeiska unionen i strid med föreskrifter i eller eller döms för denna lag eller i en författning som människosmuggling till fängelse i har utfärdats med stöd av lagen. Är brottet grovt döms till Är brottet att anse som grovt fängelse i högst . döms för grov människosmuggling bedömande av om brottet är grovt till fängelse, lägst och skall särskilt beaktas om gärningen om brottet är grovt skall särskilt 1. utförts mot ersättning, 1. utförts mot ersättning, 2. avsett ett stort antal personer, 2. utgjort ett led i en verksamhet som avsett ett stort antal personer, 3. utförts under former som Är brottet att anse som ringa 6 Senaste lydelse 2000:351. För försök eller förberedelse till brott enligt denna paragraf döms till ansvar enligt 23 kap. . Till fängelse i högst eller, Till fängelse i högst eller, mildrande, till böter döms mildrande, till böter döms en 1. den som genom att dölja en utlänning eller genom någon annan meddelats enligt denna lag eller verkställighet av ett beslut om enligt en författning som har utfärdats med stöd av denna lag gärningen har skett i vinningssyfte, och som innebär skyldighet för 2. en utlänning som överträder honom att endast vistas inom en viss del av landet. enligt denna lag eller enligt en författning som har utfärdats med stöd av denna lag och som innebär skyldighet för honom att endast vistas inom en viss del av landet. Vad som sägs i 2 a §, om Till fängelse i högst eller, gärningen har skett i vinstsyfte, eller i 3 §, äger motsvarande mildrande, till böter döms den som tillämpning om gärningen riktat sig genom att dölja en utlänning eller mot någon av de stater som har genom någon annan sådan åtgärd tillträtt eller anslutit sig till uppsåtligen hjälper utlänningen att olovligen uppehålla sig i , medlemsstat i Europeiska unionen, 1985 eller som har slutit avtal om eller , om detta görs i samarbete enligt konventionen med För försök till brott enligt denna paragraf döms till ansvar enligt 23 Till fängelse i högst eller, Till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter döms om brottet är ringa, till böter döms en utlänning som uppehåller sig i fastän han enligt ett uppehåller sig i fastän han enligt ett verkställt beslut om enligt 4 kap. 7 § inte har haft rätt utvisning enligt 4 kap. 7 § inte har att återvända hit. haft rätt att återvända hit. inte om utlänningen har flytt hit för gäller dock inte om utlänningen har att undgå förföljelse. flytt hit av skäl som avses i 3 kap. 2 eller 3 §. 7 Senaste lydelse 2000:351. I ringa fall skall åtal för brott enligt denna paragraf inte väckas annat än om det är påkallat från allmän synpunkt. Till fängelse i högst eller, Den som i vinstsyfte planlägger om brottet är mindre allvarligt, till böter eller fängelse i högst sex är inriktad på att främja att månader döms den som i vinstsyfte utlänningar reser till utan pass eller de tillstånd som krävs för verksamhet som är inriktad på att inresa i döms för främja att utlänningar reser till utan pass eller de tillstånd smuggling till fängelse i högst två som krävs för inresa i . Den som hjälper en utlänning att Är brottet grovt döms för grovt resa till utan pass eller de tillstånd som krävs för inresa i smuggling till fängelse i lägst sex döms för medhjälp till månader och högst . brott enligt första stycket, om han bedömande av om brottet är grovt insåg eller hade skälig anledning skall särskilt beaktas om gärningen att anta att resan anordnats i vinstsyfte genom sådan verksamhet utnyttjande av utlänningars utsatta som där sägs. Är brottet att anse som ringa döms till böter eller fängelse i Den som hjälper en utlänning att resa till utan pass eller de tillstånd som krävs för inresa i döms för medhjälp till styckena, om han insåg eller hade skälig anledning att anta att resan anordnats i vinstsyfte genom sådan verksamhet som där sägs. Ersättning som har lämnats till Ersättning som har lämnats till 2 a §, 3 § 1 eller 5 § skall förklaras 2 a §, 3 a § eller 5 § skall förklaras förverkad, om det inte är uppenbart förverkad, om det inte är uppenbart Transportmedel som använts vid brott som avses i 2 a eller 5 § får förverkas om ägaren eller befälhavaren eller någon annan som var i ägarens ställe förövat gärningen eller medverkat till denna och förverkandet behövs för att förebygga brott eller det annars finns särskilda skäl till detta. Förverkande får dock inte ske om det är uppenbart oskäligt. 8 Senaste lydelse 1996:1379. En fysisk eller juridisk person En fysisk eller juridisk person som har en utlänning i sin tjänst som har en utlänning i sin tjänst fastän denne inte har arbetstillstånd fastän denne inte har arbetstillstånd skall, oavsett om ansvar utkrävs skall, oavsett om ansvar utkrävs enligt 1 § andra stycket, betala en enligt 1 a § andra stycket, betala en För varje utlänning som avses i För varje utlänning som avses i första stycket utgör avgiften hälften första stycket utgör avgiften hälften av det basbelopp enligt lagen av det prisbasbelopp enligt lagen månader, utgör avgiften för varje månader, utgör avgiften för varje utlänning i stället hela basbeloppet. utlänning i stället hela prisbas- omständigheter talar för det. omständigheter talar för det. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Med anledning av en motion föreslog att skulle begära en utredning av utlänningslagens (1989:529) bestämmelser om människosmuggling som trädde 1994 och (bet. 1998/99:SfU5). biföll utskottets begäran (rskr. 1998/99:162). Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté som skulle utreda utlänningslagens bestämmelser om anhöriginvandring till (UD 2000:03, dir. 2000:36). Utredningen antog namnet . Genom ett tilläggsdirektiv fick även i uppdrag att utvärdera och göra en översyn av utlänningslagens bestämmelser om straff för människosmuggling och att utreda om möjligheterna till lagföring kan underlättas när det gäller fall av såväl människosmuggling som människohandel samt att ta ställning till vilka möjligheter som finns att ge offren för människohandel rättsligt och annat stöd så att de skall kunna bistå i utredningar om brott. (dir. 2000:81). lade fram betänkandet Människosmuggling och offer för människohandel (SOU 2002:69). lagförslag är intagna i bilaga 1. Lagförslagen i betänkandet är utformade med beaktande av ett utkast till rådets direktiv /90/EG av om definition av hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse, ett utkast till rådets rambeslut av om förstärkning av den straffrättsliga ramen för att förhindra hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse (EGT L 328, 5.12.2002, s. 17 och s. 1) samt ett tilläggsprotokoll mot människo- smuggling land, luft- och sjövägen till konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, bilagorna 24. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av betänkande samt en förteckning över remissinstanserna finns i bilagorna 56. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr UD2002/1420/MAP). beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att överväga under vilka former utlandsmyndigheterna bör medverka i utlännings- och medborgarskaps- ärenden som handläggs vid utlänningsmyndigheterna i , liksom om det finns behov av att närmare författningsreglera hur denna medverkan skall gå till (UD 2000:05, dir 2000:82). Utredaren skulle även ta ställning till om sekretesslagen (1980:100) behöver ändras för att det inte skall råda någon tvekan om att utlandsmyndigheterna skall tillämpa samma utlänningssekretess som de utlänningsmyndigheter som handlägger de enskilda ärendena. Vidare skulle utredaren ta ställning till om det finns behov av att ändra utlänningslagens bestämmelser om behandlingen av utlänningar som tagits i förvar. Ställningstagandet skulle avse dels frågan om skall ges rätt att använda handfängsel, dels frågan om verket skall ges befogenhet att bevaka de förvarstagna även då de tillfälligt vistas utanför förvarslokalerna. Utredningen, som antog namnet Utredningen om sekretess hos Prop. 2003/04:35 utlandsmyndigheterna m.m., överlämnade sitt betänkande om Utlandsmyndigheternas medverkan i utlänningsärenden m.m. (SOU Utredningens sammanfattning av betänkandet avseende behandlingen av utlänningar i förvar och dess lagförslag i denna del finns i bilagorna 78. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över de remissinstanser som har yttrat sig finns i bilaga 9. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr UD2002/228/MAP). Frågan om eventuella ändringar i sekretesslagstiftningen m.m. kommer att behandlas i särskild ordning. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 10. Lagrådet har i huvudsak godtagit förslagen men också föreslagit vissa justeringar. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Regeringen återkommer till Lagrådets synpunkter i avsnitt 7.2 samt i författningskommentaren. Lagrådets yttrande finns i bilaga 11. För att en utlänning skall få resa in i och vistas i skall vissa krav vara uppfyllda. De grundläggande kraven finns angivna i utlänningslagen (1989:529), UtlL, och i utlänningsförordningen (1989:547), UtlF. Utlänningar skall ha pass, visering eller uppehållstillstånd och, om de skall arbeta här, arbetstillstånd. Från grundreglerna finns åtskilliga undantag, bl.a. för nordbor och EU-medborgare. Vidare kan t.ex. utlänningar som är i behov av skydd, dvs. flyktingar eller skyddsbehövande i övrigt, inte vägras att resa in och vistas här enbart av det skälet att de saknar pass eller visering. Grundregeln att en utlänning som reser in i eller vistas i skall ha pass finns i 1 kap. 2 § första stycket UtlL. Undantag från passkravet finns i utlänningsförordningen. Utlänningar som är medborgare i en Schengenstat och som kommer till direkt från en sådan stat behöver inte ha pass vid inresa eller vistelse i . Med Schengenstat avses i utlänningsförordningen en stat som har tillträtt eller anslutit sig till konventionen om tillämpning av av (den s.k. ) eller som har slutit avtal om samarbete enligt konventionen med konventionsstaterna. Utlänningar som har permanent uppehållstillstånd är undantagna från skyldigheten att ha pass under vistelsen i . Med visering avses enligt 2 kap. 1 § första stycket UtlL ett tillstånd att resa in i och vistas i under viss . Viseringskravet har ansetts nödvändigt för att en reglerad invandring skall kunna upprätthållas. skall bestämmelserna utformas så att släktkontakter och kommersiella förbindelser inte försvåras. Visering beviljas t.ex. för rena turistbesök, besök hos släktingar eller affärsbesök. Den som har en gällande visering är undantagen från kravet på uppehållstillstånd och vice versa. Medborgare i de nordiska länderna, övriga västeuropeiska länder och ett antal andra länder är undantagna från kravet på visering (2 kap. 4 § UtlF och rådets förordning (EG) nr 539/2001 av om fastställande av förteckning över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav, EGT L 81, 21.3.2001, s. 1). Uppehållstillstånd innebär enligt 2 kap. 2 § UtlL tillstånd att resa in i och vistas i (tidsbegränsat uppehållstillstånd) eller utan tidsbegränsning (permanent uppehållstillstånd). Utlänningar som vistas i skall ha uppehållstillstånd, om de inte är medborgare i , , eller . Den som beviljas tillstånd för bosättning i beviljas normalt permanent uppehållstillstånd från början. har dock alltid frihet att välja att utfärda ett tidsbegränsat uppehållstillstånd även om utlänningen avser att bosätta sig här (prop. 1983/84:144 s. 88). Särskilda regler om tidsbegränsat uppehållstillstånd ges i 2 kap. 4 be §§ UtlL och gäller bl.a. vid tveksamhet i fråga om levnadssätt och vid Prop. 2003/04:35 anknytning genom oetablerat förhållande samt i 2 a kap. UtlL om tillfälligt skydd vid massflykt. Både flyktingar och skyddsbehövande i övrigt har enligt 3 kap. 4 § UtlL principiellt rätt till uppehållstillstånd. Denna och övriga bestämmelser i 3 kap. UtlL bygger på bl.a. konventionsåtaganden från svensk sida, främst konvention om flyktingars rättsliga ställning, den s.k. , och tilläggsprotokoll angående flyktingars rättsliga ställning (SÖ 1954:55 och SÖ 1967:45). För andra än flyktingar och skyddsbehövande i övrigt regleras möjligheterna att få uppehållstillstånd i 2 kap. UtlL. Uppehållstillstånd får för dessa ges i vissa fall. Uppehållstillstånd ges huvudsakligen på tre olika grunder, dels till vissa anhöriga, dels av arbetsmarknadsskäl, dels av humanitära skäl. Innebörden av humanitära skäl har behandlats bl.a. i prop. 1979/80:96 (s. 82) och prop. 1988/89:86 (s. 147). Enligt uttalanden i dessa propositioner rör det sig främst om personer som på grund av sjukdom eller andra personliga förhållanden inte bör nekas uppehållstillstånd. Ett flertal vägledande beslut från regeringen och behandlar tillämpningen av begreppet humanitära skäl. Bland annat uttalade regeringen i ett beslut (Utlänningslagen Vägledande beslut, reg. 22-94) om uppehållstillstånd på grund av vårdbehov att uppehållstillstånd för bosättning kunde beviljas endast i undantagsfall, när det var fråga om en livshotande sjukdom för vilken vård inte kunde fås i hemlandet eller ett handikapp av synnerligen allvarlig art. De uttalanden som gjorts i förarbeten och praxis är emellertid inte uttömmande.