prop · GQ0336 · 2003-01-07 00:00:00 — Regeringens proposition 2002/03:36 Behandling av personuppgifter inom Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att ett principiellt förbud för att i sammanställningar av personuppgifter ta in uppgifter om känsliga och ömtåliga personliga förhållanden förs in i lagen (2001:454) om behand- ling av personuppgifter inom . Det skall dock vara möjligt att behandla sådana känsliga och ömtåliga personuppgifter i samman- ställningar om det gäller åtgärder som beslutats inom och som innebär myndighetsutövning samt den bestämmelse som beslutet om en sådan åtgärd grundar sig på. Förbudet hindrar inte heller att person- uppgifter, förutom uppgifter om medlemskap i fackförening, behandlas i sammanställningar inom om det gäller uppföljning, utvär- dering och kvalitetssäkring av verksamheten samt i den tillsynsverksam- het som , länsstyrelserna och För skall det sist- nämnda undantaget även gälla i samband med sådan administration av verksamheten som utförs vid styrelsens huvudkontor. Vidare föreslås att en bestämmelse införs i lagen om behandling av personuppgifter inom så att även s.k. register som är sökbara på endast ett kriterium faller in under tillämpningen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) .......................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom ........... 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra Ärendet och dess beredning............................................................ Behandling av personuppgifter inom ....................... Grundläggande regler för behandling av person uppgifter finns i personuppgiftslagen............................... 5.2Tidigare regler inom till skydd för den 5.3Lagstiftningen om behandling av personuppgifter inom 5.4Förbud mot sammanställningar av ömtåliga personuppgifter i socialtjänstlagen................................... 5.5Ändring i lagen (1992:1068) om introduktionsersätt ning för flyktingar och vissa andra utlänningar ............... 5.6Upphävande av hänvisning till särskilda bestämmelser Förbud mot sammanställningar av ömtåliga personliga Vedertagna begrepp inom .......................... Den författningstekniska lösningen.................................. sammanställningar sökbara på ett eller flera särskilda kriterier ........................... Förbudet att i sammanställningar ta in känsliga personuppgifter m.m........................ (SiS).................... Särskilt om forskning och framställning av Utgångspunkter för fortsatt författningsarbete m.m......... Konsekvenser av förslagen ............................................................. 9.1Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ........................................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom ......... Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra Sammanfattning av promemorian Ändringar i lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom Remissinstanser till promemorian Ändringar i lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453), 2.lag om ändring i lagen (2001:454) om behandling av personupp- gifter inom , 3.lag om ändring i lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar. 2.1Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (2001:453) dels att 12 kap. 3 och 4 §§ skall upphöra att gälla, dels att 12 kap. 1 och 2 §§ samt rubriken närmast före 12 kap. 1 § skall ha följande lydelse I sammanställningar av person- uppgifter hos socialnämnden får det inte tas in uppgifter om ömtå- liga personliga förhållanden. Detta hindrar inte att det i en sådan sammanställning tas in uppgifter om åtgärder som har beslutats inom och som innebär myndighetsutövning och den bestämmelse som ett be- slut om en sådan åtgärd grundar sig på. Bestämmelsen i första stycket hindrar heller inte att personupp- gifter behandlas hos socialnämn- den för uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring, forskning och framställning av statistik. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar ytterligare föreskrifter om sammanställning av personuppgif- ter. Anteckningar och andra uppgif- ter i en personakt hos socialnämn- den som tillhör en sådan samman- ställning av uppgifter som avses i lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom social- tjänsten skall gallras efter det att sista anteckningen gjordes i akten. Uppgifterna skall dock inte gallras så länge uppgifter om samma person inte har gallrats av nämnden enligt andra stycket. Uppgifter i en sammanställning som avses i lagen om behandling av personuppgifter inom social- tjänsten skall gallras efter det att de förhållanden som upp- gifterna avser har upphört. Gallringen skall vara avslutad senast kalenderåret efter det att gallringsskyldigheten inträdde. Anteckningar och andra upp- gifter i en personakt hos social- nämnden som tillhör sådan sam- manställning av uppgifter som avses i 1 § första stycket skall gallras efter det sista an- teckningen gjordes i akten. Upp- gifterna skall dock inte gallras så länge uppgifter om samma person inte har gallrats av nämnden en- ligt andra stycket. Följande handlingar får inte gallras med stöd av bestämmel- serna i 1 § första stycket: 1.handlingar som kommit in eller upprättats i samband med utredning om faderskap, 2.handlingar som kommit in eller upprättats i samband med utredning om adoption, 3.handlingar som kommit in eller upprättats i samband med att Uppgifter i en sammanställning som avses i 1 § första stycket skall gallras efter det att de för- hållanden som uppgifterna avser har upphört. Gallringen skall vara avslutad senast kalenderåret efter det att gallringsskyldigheten inträdde. ett barn har placerats eller tagits Prop. 2002/03:36 emot i ett hem för vård eller bo- ende, i ett familjehem eller i ett annat enskilt hem som inte tillhör någon av föräldrarna eller någon annan som har vårdnaden om barnet. Avtal enligt 6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket eller 15 a § andra stycket som god- känts av socialnämnden får inte gallras förrän barnet fyllt . Handlingar skall vidare undan- tas från gallring enligt bestämmel- serna i 1 § av hänsyn till forsk- ningens behov i ett representativt urval av kommuner och i övriga kommuner beträffande ett repre- sentativt urval av personer. Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom dels att 5 § skall upphöra att gälla, dels att 1 § skall ha följande lydelse, dels att det skall införas två nya paragrafer, 7 a och 7 b §§, samt när- mast före 7 a § en ny rubrik av följande lydelse. Denna lag tillämpas vid behand- ling av personuppgifter inom , om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om uppgifterna ingår i eller är av- sedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sam- manställning enligt särskilda krite- rier. Denna lag tillämpas vid behand- ling av personuppgifter inom , om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om uppgifterna ingår i eller är av- sedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sam- manställning enligt ett eller flera särskilda kriterier. I sammanställningar av person- uppgifter får det inte tas in käns- liga personuppgifter eller upp- gifter i övrigt om ömtåliga person- liga förhållanden. Undantag från första stycket gäller för 1.uppgifter om åtgärder som har beslutats inom som innebär myndighetsutövning och om den bestämmelse som ett sådant beslut grundar sig på, 2.uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring, 3.tillsynsverksamhet som be- drivs av eller läns- styrelserna, och 4.administration och tillsyns- verksamhet som bedrivs av centralt. Uppgift som avslöjar medlem- skap i fackförening får aldrig tas in. 7 b § Prop. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar ytterligare föreskrifter om sammanställning av personuppgif- ter. Denna lag träder i kraft . 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1992:1068) om introduktions- ersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar skall ha följande lydelse. Kommunen, skall enligt vad re- Kommunen, skall enligt vad re- geringen närmare föreskriver, ur personregister lämna uppgifter om lämna ut personuppgifter om in- Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1995:610 Ärendet och dess beredning infördes en ny lag om behandling av personuppgifter inom . Målsättningen med den nya lagen är att se till att har möjligheter att utnyttja modern informationsteknik för att höja effektiviteten och kvaliteten i arbetet. Lagen gäller utöver per- sonuppgiftslagen (1998:204) och innehåller de särbestämmelser som är nödvändiga i verksamhet. har i betänkan- det 2000/01: SoU18 Ny socialtjänstlag m.m. tillstyrkt förslaget till lag om behandling av personuppgifter inom , men förordat att det bör införas en regel i den nya lagen med motsvarande innehåll som 12 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), när det gäller möjligheterna att i register behandla känsliga personuppgifter. har utarbetat ett lagförslag som presenterats i Promemorian ändringar i lagen (2001:454) om behandling av person- uppgifter inom , S2001/5481/ST, se bilaga 1 och 2. Prome- har remissbehandlats. I bilaga 3 finns en förteckning över remiss- instanserna. Remissvaren och en remissammanställning finns tillgängliga i (dnr S2001/5481/ST) Förslagen i denna proposition har tagits fram i samarbete med Miljö- partiet och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets ytt- rande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har ifrågasatt behovet av den i lagrådsremissen föreslagna 5 § lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom . Regeringen följer Lagrådets synpunkter. Lagrådets yttrande kommen- teras närmare i avsnitt 5.6 och i författningskommentaren. Eftersom förslaget till lag om behandling av personuppgifter inom föreslogs få ett vidare tillämpningsområde än socialtjänst- lagen (2001:453) ansåg socialutskottet att regeringens förslag i detta av- seende medförde en utvidgning av nuvarande möjligheter att behandla känsliga uppgifter. Utskottet förordade därför att det borde införas en regel i den nya lagen med motsvarande innehåll som 12 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) när det gäller möjligheterna att i register behandla känsliga personuppgifter. Utskottet bedömde dock att införan- det av en regel med detta innehåll skulle föranleda vissa ytterligare över- väganden av lagteknisk karaktär. pekade på att det bl.a. behövde klarläggas vad ett införande av en begränsningsregel i den nya lagen skulle innebära för den regel som redan fanns i SoL. Enligt utskot- tets mening behövde denna och andra frågor beredas ytterligare. Det kunde exempelvis inte uteslutas att Lagrådet, som yttrat sig över propo- sitionens lagförslag, borde yttra sig över ett omarbetat förslag på detta Prop. 2002/03:36 område. Utskottet angav att det bör ankomma på regeringen att utarbeta ett lagförslag och återkomma till . Utskottet hemställde att som sin mening skulle ge tillkänna vad utskottet nu hade anfört. beslutade i enlighet med utskottets hemställan (rskr. 2000/01:259). 5Behandling av personuppgifter inom Grundläggande regler för behandling av personuppgifter finns i personuppgiftslagen Informationstekniken har under det senaste årtiondet utvecklats mycket Tekniken erbjuder möjligheter att effektivisera och rationalisera verksamheter av olika slag. Inom såväl offentlig förvaltning som privat verksamhet vill man ha möjlighet att utnyttja modern informationsteknik för att höja effektiviteten och kvalitén i arbetet. sektorer pågår en fortlöpande utveckling mot en allt mer intensifierad antogs och rådets direktiv /46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personupp- gifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (dataskyddsdirektivet). Syftet med direktivet är att garantera dels en hög skyddsnivå när det gäller enskilda personers fri- och rättigheter med avseende på behand- lingen av personuppgifter, dels en likvärdig skyddsnivå i alla medlems- stater, så att staterna inte skall kunna hindra det fria flödet mellan dem av personuppgifter med hänvisning till enskilda personers fri- och rättig- Personuppgiftslagen (1998:204) syftar till att garantera den enskilde ett skydd med avseende på behandling av personuppgifter som den inte ska begränsa ett fritt flöde av information. Lagen trädde i kraft och ersatte den tidigare datalagen (1973:289). Lagen innebar ett genomförande i svensk lagstiftning av dataskydds- Lagen innehåller endast generella regler och det förutsattes vid dess tillkomst att behov av undantag och preciseringar för mer spe- ciella områden skulle tillgodoses genom särskild registerlagstiftning. Personuppgiftslagen har utformats efter en hanteringsmodell som reglerar all hantering av personuppgifter från insamling till utplåning och såväl harmlös hantering som hantering som kan uppfattas som krän- Med behandling av personuppgifter avses varje åtgärd eller serie av åtgärder som vidtas i fråga om personuppgifter, vare sig det sker på automatisk väg eller inte, t.ex. insamling, registrering, sammanställning eller samkörning, blockering eller förstöring. som all slags information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person som är i livet. I lagen läggs det fast vissa grundläggande regler för behandlingen av För behandling av personuppgifter för bl.a. forskning och statistik gäller vissa särregler. Lagen innehåller en uttömmande upp- räkning av de fall då personuppgifter får behandlas. För känsliga person- Prop. 2002/03:36 uppgifter och uppgifter om lagöverträdelser m.m. samt för person- nummer gäller särskilt stränga krav. Med känsliga personuppgifter avses personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening samt sådana personuppgifter som rör hälsa eller sexualliv. Likaså ställs det särskilda krav för att personuppgifter ska få föras över till tredje land. Det finns även bestämmelser om personuppgiftsansvar, personupp- giftsombud och rätt för den enskilde att få information om behandlingen av uppgifterna rörande denne samt rätt för den enskilde att överklaga vissa beslut enligt lagen. Vidare finns bestämmelser om rättelse och ska- destånd för fall där personuppgifter har behandlats i strid med lagen eller såvitt avser rättelse föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. 5.2Tidigare regler inom till skydd för den enskildes integritet Före fanns det inte någon lagstiftning som direkt av- såg behandling av personuppgifter inom område. Ett visst integritetsskydd för den enskilde fanns emellertid redan tidigare i social- tjänstlagen (2001:453) i samband med att socialnämnden griper in och hjälper den enskilde i olika situationer, bland annat i form av regler för dokumentation och gallring samt regler som till viss del begränsar och preciserar socialnämnds och privat verksamhets hantering av personupp- gifter. Dessutom fanns det särskilda regler om sekretess i sekretesslagen (1980:100), i socialtjänstlagen och i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. I datalagen fanns det vissa grundläggande krav för be- handling av personuppgifter i fråga om licens för och tillstånd till förande av personregister. Lagen gav bestämmelser för ADB- förda register. Personuppgiftslagen (1998:204) kom dock att ställa helt nya krav på behandling av personuppgifter. För socialtjänstverksam- heten är det nödvändigt med en omfattande hantering av personuppgifter inklusive känsliga personuppgifter. Uppgifterna måste även kunna få hanteras utan den enskildes samtycke, vilket måste ses som ett intrång i den enskildes personliga integritet. Eftersom personuppgiftslagen ställer mycket höga krav för sådan hantering skulle det i princip bli omöjligt för att bedriva fortsatt verksamhet om inte området särregle- rades. De från integritetssynpunkt viktiga gränserna för behandling av personuppgifter inom område kom därför att anges i en särskild lag; lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom . 5.3 Lagstiftningen om behandling av personuppgifter inom Lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom , som trädde i kraft , är således en specialreglering i förhållande till personuppgiftslagen på så sätt att den endast anger de undantag och preciseringar som bedömts nödvändiga för verksamhet. Avsikten med lagstiftningen är inte att på något sätt utvidga nuvarande möjligheter att behandla uppgifter om medbor- garna utan att bibehålla möjligheterna så att man även fortsättningsvis kan fullgöra sina arbetsuppgifter. Lagen har karaktär av ramlag som reglerar de frågor som har särskild betydelse för . Som avgörande skäl för att hålla sig till en mer allmän reglering angav rege- ringen i proposition 2000/01:80 att område är mång- facetterat och svårt att detaljreglera (s.134). Möjligheten att mer ingående reglera hur skall behandla personuppgifter inom olika om- råden är små. Stora delar av den kommunala verksamheten, (SiS) och även olika typer av privat verksamhet omfattas av bestämmelserna. Eftersom område är mång- facetterat fanns det dock särskilda behov av att låta behandling av personuppgifter få en gemensam grund att stå på. Lagen om behandling av personuppgifter inom utgår från personuppgiftslagens tillämpningsområde, begrepp och terminologi. Lagen omfattar, som nämnts, stora delar av den kommunala verksam- heten, och även olika typer av privat verksamhet och har således en större räckvidd än socialtjänstlagen (2001:453). Lagen inleds därför med en definition av vad som avses med socialtjänst. 2 § I denna lag avses med socialtjänst 1.verksamhet enligt lagstiftning om socialtjänst och den särskilda lagstiftningen om vård utan samtycke av unga eller av missbrukare, 2.verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av socialnämnd, 3.verksamhet som i övrigt bedrivs av , 4.verksamhet hos invandrarbyrå, 5.verksamhet enligt lagstiftningen om stöd och service till vissa funktions- hindrade, 6.handläggning av ärenden om bistånd som lämnas av socialnämnd enligt lag- stiftning om mottagande av asylsökande m.fl., 7.handläggning av ärenden om introduktionsersättning för flyktingar och vissa 8. handläggning av ärenden om tillstånd till parkering för rörelsehindrade. Med socialtjänst avses även tillsyn, uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring och administration av verksamhet som avses i första stycket 1-8. Definitionen av socialtjänst bygger på sekretesslagens socialtjänst- begrepp så som den uttrycks i 7 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100). Lagen om behandling av personuppgifter inom inne- håller i övrigt särskilda preciseringar och undantag från personuppgifts- lagen i fråga om när får behandla personuppgifter och vilka personuppgifter som får behandlas (1, 67 §§) samt bestämmelser om rättelse, skadestånd och överklagande (910 §§). I lagen hänvisas till att det i socialtjänstlagen finns särskilda bestämmelser om uppgiftsskyl- dighet, viss registrering och gallring hos socialnämnden (5 §). Det erinras även om att de begränsningar som följer av sekretesslagen (1980:100), socialtjänstlagen och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (8 §) gäller när det är fråga om utlämnande av person- uppgifter inom . Förordningen (2001:637) om behandling av personuppgifter inom Prop. 2002/03:36 trädde i kraft som lagen om behandling av I förordningen, som innehåller när- mare regler för myndighet, SiS och privat verksamhet, anges vilka som är personuppgiftsansvariga och de begränsningsregler som regeringen funnit nödvändiga för behandlingen av personuppgifter, sök- begrepp, direktåtkomst och samkörning av personuppgifter samt när per- sonuppgifter får föras över till tredje land. I förordningen finns även begränsningsregler för sammanställningar av personuppgifter för sådan socialtjänst som inte omfattas av förbudet mot sammanställningar av per- sonuppgifter i socialtjänstlagen. 5.4Förbud mot sammanställningar av ömtåliga personuppgifter i socialtjänstlagen Inom hanteras många uppgifter av mycket känslig natur. Behandling av sådana uppgifter kan den enskilde uppfatta som ett intrång i den personliga integriteten. Alltsedan socialtjänstlagens (1980:620) tillkomst har det därför funnits förbud för socialnämnderna att ta in upp- gifter om ömtåliga personliga förhållanden i olika typer av samman- ställningar av personuppgifter. Bestämmelserna finns numera i 12 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). Bestämmelserna gäller emellertid inte innehållet i de personakter som ingår i socialnämndens personregister utan endast sådana av socialnämnden förda register som utgör samman- ställning av uppgifter om klienterna. kallades dessa register personregister. Beteck- ningen förlorade sin betydelse i och med personuppgiftslagens inträde. används i stället begreppet sammanställning av personuppgifter eller sammanställningsregister. I samband med socialtjänstlagens tillkomst myntades begreppet upp- gifter om ömtåliga personliga förhållanden vilket bedömdes stämma överens med vad som inte skall få finnas med i olika typer av sammanställningar av personuppgifter. Genom att förbudet mot att behandla vissa uppgifter i olika typer av sammanställningar begränsas till sådana uppgifter som omfattas av detta begrepp framgår det tydligt att det inte finns några hinder för att ta in neutrala uppgifter (prop. 1979/80:1 Del A s. 440). har meddelat föreskrifter om sammanställningar av personuppgifter inom socialtjästen (föreskrifter om per- sonregister inom , SOSFS 1981:126). Enligt föreskrifterna får i s.k. sammanställningsregister endast tas in uppgifter som i allmänhet framstår som neutrala, t.ex. namn, personnummer, adress, civilstånd och övriga familjeförhållanden, uppgift om vårdnadshavare, förmyndare eller god man samt nära anhöriga eller annan liknande uppgift, yrke, arbets- givare, bostadsförhållande samt inkomst- och förmögenhetsförhållanden. För att socialnämnden skall kunna bedriva en ändamålsenlig verksamhet har det dock bedömts nödvändigt att man i sådana sammanställningar får ta in uppgifter om åtgärder som har beslutats inom och som innebär myndighetsutövning och den bestämmelse på vilken ett be- slut om en sådan åtgärd grundas. Det har också bedömts nödvändigt att göra ytterligare ett undantag för socialnämnden från förbudet mot att ta in uppgifter om ömtåliga personliga förhållanden i olika typer av sam- manställningar av personuppgifter. Det sist nämnda undantaget gäller i de situationer där personuppgifter behandlas hos socialnämnden enligt socialtjänstlagen (2001:453) för uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring, forskning och framställning av I sådana fall rör det sig om tillfälliga sammanställningar av Enligt regeringens mening kunde inte hänsynen till enskildas personliga integritet anses utgöra hinder mot att tillåta att uppgifter om ömtåliga personliga förhållande får antecknas i ett s.k. sammanställnings- register för sådana mer övergripande ändamål (prop. 2000/01:80 s. 161). Undantaget trädde i kraft . Argumentet var i huvudsak att informationsflödet inom ökat väsentligt