prop · GQ031d18 · 2003-01-01 00:00:00 — beslutade regeringen att tillsätta en delegation för regional samverkan om högre utbildning med uppgift att främja det regionala samarbetet, fördela de avsatta medlen till utvecklingsprojekt eller andra insatser för regional samverkan, samt bidra till att sprida kunskap om och idéer från projekt och andra insatser som beviljats stöd. fördelade delegationen till ett tjugotal projekt med anledning av den första ansökningsomgången. Genom holdingbolag som är knutna till universitet och högskolor kan forskningens kontakter med näringslivet stärkas och förbättras. En huvuduppgift är att ge forskningsprojekt, som nått sådan konkretionsgrad att kommersiell tillämpning kan förutses, möjlighet att flytta ut från universitetens och högskolornas reguljära organisation för forskning och mera direkt inriktas mot kommersialisering. Holdingbolag vid de statliga universiteten och högskolorna finns vid , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , och . De existerande holdingbolagen är instrument i arbetet med kommersialisering och samverkan med det omgivande samhället. I regeringens proposition FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2) föreslog regeringen därför att även andra lärosäten än de universitet och högskolor som redan har holdingbolag skall få möjlighet att bilda sådana bolag. Vidare föreslog regeringen att holdingbolagens verksamhet skall kunna utvidgas så att det skall kunna vara möjligt att bilda och inneha dotterbolag som förmedlar uppdragsutbildning åt statliga universitet och högskolor. Det är svårt att säkra finansiering i det tidiga skede där holdingbolagen verkar för kommersialisering av forskningsresultat. Dessa svårigheter gäller inte enbart för holdingbolagen utan också ett bredare spektrum av aktörer med liknande verksamhet. I de flesta fall har holdingbolagens verksamhet delvis finansierats med medel från någon av de sju teknikbrostiftelserna. Dessa medel som legat hos teknikbrostiftelserna har i takt med den negativa börsutvecklingen drastiskt minskat i omfattning varför möjligheterna till finansiering av holdingbolagens verksamhet också minskat. sker finansiering från teknikbrostiftelserna i mycket begränsad omfattning. Universiteten och högskolorna samverkar i allt högre grad med det omgivande samhället. Samverkan bör fortsätta att utvecklas och högskolans roll i det livslånga lärandet stärkas. Det är angeläget att genomförda insatser och aktiviteter följs upp och utvärderas. Mot bakgrund av nuvarande finansiella situation anser regeringen att det stöd som holdingbolagen kan ge till kommersialisering av forskningsresultat måste utvecklas genom ökad samverkan mellan befintliga holdingbolag, dess huvudmän och lärosäten utan holdingbolag. utvecklad samverkan kan även de befintliga holdingbolagen stärkas och professionaliseras. Som ett led i att stödja en sådan process har regeringen givit i uppdrag (Dnr N2002/8054/ITFoU) att föreslå åtgärder för att öka kommersialisering av forskningsresultat och därvid bl.a. se över holdingbolagens roll. Därutöver skall analysera hur samverkan mellan holdingbolag kan vidareutvecklas. 7.2.6Internationellt samarbete inom högre utbildning I takt med att globaliseringen och uppmärksamheten på den internationella utvecklingen har ökat, har också det internationella samarbetet inom högre utbildning utvecklats. ordförandeskap i ledde till en fokusering på EU-relaterade frågor vid flera lärosäten som också medverkade i konferenser och seminarier kopplade till ordförandeskapet. Under EU-ordförandeskapet ledde även det s.k. Bolognaarbetet och lanserade i detta arbete bl.a. idén om en europeisk magisterexamen. I slutdokumentet från det utbildningsministermöte som ägde rum i , den s.k. Prag-kommunikén, benämndes denna examen joint degree. Ett seminarium med detta tema hölls i i kretsen av de länder som deltar i Bolognaprocessen. Mot bakgrund av såväl den nationella som den internationella utvecklingen, där Bolognaprocessen utgör ett kraftfullt inslag, har chefen för initierat en översyn av vissa examensfrågor i högskolan. Arbetet genomförs enligt beslut (Dnr 2002/1944/UH) av en projektgrupp inom . Tidplanen för arbetet är sådan att en delredovisning skall kunna ingå i underlag inför nästa ministermöte i i . En slutlig redovisning av uppdraget skall lämnas . Det arbete med internationell inriktning som redovisas av de svenska lärosätena omfattar många olika aktiviteter bland vilka student- och forskarutbyten är vanliga. De utbytesprogram som är mest utvecklade är , och Tempus. Ett fåtal lärosäten redovisar 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utbyten i Linnaeus-Palmeprogrammet. har fler inkommande än utresande studenter. /01 var det 4 924 inresande respektive 2 726 utresande studenter. Tendensen är att inte längre expanderar. Regeringen har uppdragit åt Internationella programkontoret för utbildningsområdet att analysera det sjunkande antalet utresande studenter och relativt låga antalet lärare inom . En redovisning skall lämnas . Även Nordplus (Nordiska ministerrådets utbytesprogram inom högre utbildning) har minskat i omfattning . Forskarutbyten redovisas endast av ett fåtal lärosäten medan lärarutbyten redovisas av ett större antal. Såväl studentsom forskar- och lärarutbyten genomförs i första hand med EU- länder. Utbyten med övriga världen sker med framför allt engelskspråkiga länder men ett fåtal utbyten avser latinamerikanska länder, och . Ett antal lärosäten redovisar en kraftig ökning av antalet kurser på engelska. Kurser i svenska för invandrare och svenska som andra språk ges på flera lärosäten för att möta behoven hos de inresande studenterna. Några lärosäten redovisar som studenter genomför i utvecklingsländerna med Sidastipendier. Endast ett lärosäte redovisar praktik i det aktuella språkområdet för de studenter som studerar för att bli språklärare. Två lärosäten redovisar att de genomgående arbetar med det europeiska systemet för överföring av studiemeriter (European , ECTS) och tillägget till examensbevis, Diploma supplement. Dessa är de instrument som kommer att användas framöver för att underlätta för studenterna att få sina kvalifikationer erkända i andra länder. Kvinnor utgör mer än hälften av studenterna i grundutbildningen. Andelen kvinnor bland studenterna har ökat från 2001. Kvinnorna dominerar särskilt bland de äldre studentgrupperna. Två tredjedelar av studenterna i åldern är kvinnor och bland studenterna i åldern är tre av fyra kvinnor. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Universitet och högskolor präglas precis som samhället i stort av en könsstrukturerad ordning. Detta kan avläsas såväl i de könsbundna studievalen som i kvinnors låga representation i vissa lärarkategorier. Det är vanligare att undervisningen vid universitet och högskolor bedrivs i grupper med mycket ojämn könsfördelning än i grupper med jämn könsfördelning. En fjärdedel av alla kurser har en jämn könsfördelning, dvs. en könsfördelning där andelen män respektive kvinnor ligger i intervallet . Förändringarna är små mellan åren, men jämfört med föregående läsår har andelen studenter som går på kurser med jämn könsfördelning ökat från och andelen studenter på kurser med ojämn könsfördelning minskat från . har universitet och högskolor i uppdrag att vidta åtgärder för att åstadkomma en jämnare balans på utbildningar med skev könsfördelning. I lärosätenas återrapportering framkommer att insatser görs, men att strävan efter en jämnare könsbalans inom utbildningar ofta nedprioriteras till förmån för insatser som syftar till en generell ökad rekrytering. Ur lärosätenas återrapportering kan vidare utläsas att störst insatser görs på manligt dominerade utbildningar. visar att andelen kvinnor som tar examen inom de mansdominerade utbildningarna ökar medan motsvarande inte gäller män inom kvinnodominerade utbildningar. Störst är förändringen inom högskoleingenjörsutbildningarna där andelen kvinnor av dem som tar examen har ökat från till 2001. Fler kvinnor än män tar ut en grundutbildningsexamen men är det något fler män än kvinnor som påbörjar en forskarutbildning. Av de kvinnor som tog ut en examen inom grundutbildningen /01 gick vidare till forskarsutbildning. Motsvarande siffra för männen var . Männen utgjorde av nybörjarna inom forskarutbildningen /01. Även inom forskarutbildningen ser könsfördelningen olika ut beroende på ämnesområde. Högst andel kvinnor i forskarutbildningen återfinns inom det medicinska utbildningsområdet och lägst andel kvinnor återfinns inom det tekniska området. Andelen kvinnor bland doktorsexaminerade fortsätter att öka och kvinnor utgjorde 41 procent av de examinerade . har andelen kvinnor bland de disputerade ökat . Andelen kvinnor bland lärarna i högskolan fortsätter att öka, men fördelningen ser olika ut beroende på personalkategori. Lägst andel kvinnor återfinns bland professorerna. 1990 utgjorde kvinnorna av dessa, 2001 hade andelen ökat till . Det nya systemet för befordran till professor öppnade möjligheter för lektorer med tillräcklig vetenskaplig och pedagogisk kompetens att inom ramen för sin anställning, dvs. utan att söka en särskilt utlyst befattning, befordras till professorer. granskning av reformen visar att betydligt färre kvinnor än män, både i absoluta och i relativa tal, har ansökt om befordran, men också att de kvinnor som gjort det har blivit befordrade i samma utsträckning som sina manliga kollegor (2002:2 R). Forskning kring pedagogik och genus är ett område som genererar viktig kunskap i förändringsarbetet med att göra den högre utbildningen mer jämställd. Vikten av att jämställdhets- och genuskunskap ingår i den pedagogiska utbildningen för högskolans lärare har lyfts fram i regleringsbrev för universitet och högskolor . Inte minst är denna utveckling viktig för att säkerställa att lärare besitter erforderliga kunskaper för att kunna anlägga ett genusperspektiv i undervisningen. Regeringen har framhållit att jämställdhet och genusperspektiv också bör ingå i utbildningar för forskarhandledare. har tidigare haft ett uppdrag att tillsammans med lärosätena utveckla modeller för att integrera genusperspektiv i jurist- och ekonomutbildningarna. Detta arbete har visat sig framgångsrikt, inte minst vad gäller juristutbildningen. har vidare tillsammans med Nationella sekretariatet för genusforskning och börjat ge ut en skriftserie om genusforskning och hur genusperspektiv kan användas i utbildning och forskning inom olika områden. Syftet med skriftserien är att ge en bild av genusforskning inom olika discipliner och stimulera till fortsatt utveckling av genusforskningen inom olika områden. Sekretariatet genomför dessutom fortlöpande utbildning och seminarier. Regeringen anser att det är angeläget att redan på grundutbildningsnivån motverka ett system som reproducerar stereotypa mönster och attityder kring kön, och att det är av stor vikt att lärosätena dels gör riktade insatser på utbildningar med ojämn könsfördelning, dels i sitt generella rekryteringsarbete införlivar kön som relevant faktor jämte etnicitet och social bakgrund. Regeringen bedömer att det är viktigt att andelen kvinnor inom professorskåren fortsätter att öka och att universiteten och högskolorna därför bör intensifiera sitt arbete med att nå rekryteringsmålen samt att i högre grad öka andelen kvinnor på olika chefspositioner inom högskolan. Regeringen har arbetat med att ge uppdrag om miljöledningsansvar till statliga verk och myndigheter. Bland dessa myndigheter ingår även de statligt finansierade universiteten och högskolorna. hade samt 29 lärosäten detta uppdrag med benämningen fullt miljöledningssystem. Ytterligare sex mindre lärosäten har fått ett miljöledningsuppdrag av en mindre omfattning. Uppdraget till myndigheterna innebär att dessa skall systematisera miljöhänsyn i sina ordinarie verksamheter. Detta skall ske genom att myndigheterna i sina centrala styrdokument anger tydliga riktlinjer, mål och åtgärder för hur miljöhänsyn skall tas, klargör ansvarsförhållandena för miljöhänsynen samt slår fast rutiner för uppföljning och redovisning av resultat. Flera av de lärosäten som haft miljöledningsansvar eller mer kan påvisa konkreta resultat vad gäller minskning av sin direkta miljöpåverkan. Flera lärosäten har arbetat intensivt med att sätta upp konkreta mål, ta fram nyckeltal och följa upp dessa. Ansträngningarna intensifieras även vad gäller den indirekta påverkan genom forskning och utbildning. är redan certifierad enligt standarden ISO 14001 (). Detta är en standard som inte bara tar hänsyn till organisatoriska aspekter men också till 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 organisationens produkter och tjänster. Marknadsföringen av tvärvetenskapliga och uthållighetsbaserade utbildningar underlättas av att verksamheten genomsyras av medvetenhet om vikten av ett uthålligt samhällsbyggande. Vissa lärosäten uttrycker mycket tydligt att processen med miljöutredning i sig varit en stimulansfaktor. Arbetet med miljöledningen har bl.a. lett till miljörevidering av kursplaner, nystart av forskningsprojekt med relevans för ett uthålligt samhälle samt till ett avsevärt sparande när det gäller resande med flyg eller bil. De anställdas engagemang för miljöledningsarbetet är stort. Detta engagemang tas till vara bl.a. genom de system med miljörepresentanter eller miljökontaktpersoner på varje institution som införts på ett flertal lärosäten. Regeringen anser att arbetet med att införa och utveckla miljöledningssystem vid universitet och högskolor samt , bör fortsätta och integreras i den ordinarie verksamheten. begär regeringen in redovisningar av de statliga myndigheternas arbetsgivarpolitik och de mål som gäller för denna. Till skall universitet och högskolor m.fl. redovisa hur deras mål för kompetensförsörjning uppnåtts samt vilka mål som gäller och de två närmast följande åren. En sammanställning av den redovisning som lämnas till visar att personalomsättningen inom universitets-, högskole- och forskningsmyndigheterna är ungefär densamma som för statliga myndigheter totalt. Den visar också ungefär samma variation mellan olika åldersgrupper, med lägre personalomsättning för äldre personal. Den genomsnittliga åldern är vid högskolemyndigheterna mot vid statliga myndigheter totalt. Vid lärosäten med forskarutbildning utgör doktoranderna en stor grupp bland de yngre anställda. Andelen av personalen som är eller äldre är såväl inom högskolesektorn som inom staten som helhet. För personal med lednings- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kompetens är denna andel betydligt större (50 procent) och också större än för personal med utveckling med möjlighet till forskarutbildning och annan utbildning inom ramen för totalt (). anställningarna, ökade forskningsmöjligheter för Andelen kvinnor bland de anställda är högre lektorer, lönepolicy samt policyprogram och för högskolemyndigheterna () än för handlingsplaner för jämställdhet och mångfald. de statliga myndigheterna totalt (). Pedagogisk utbildning och utbildning i Både för högskolesektorn och den statliga sektorn är variationen stor mellan de grupper mångfaldsfrågor ingår i arbetet med att förbättra som redovisningen är uppdelad i lednings- kompetens, kärnkompetens och stödkompetens. För högskolemyndigheterna är andelen kvinnor i alla dessa grupper högre än motsvarande andel för statliga myndigheter. Störst är skillnaden i På regeringens uppdrag redovisade universiteten snittslöner (omräknade till heltidslöner) är klart lägre än männens inom de statliga myndig- Detta gäller också för konsortier som lärosätena deltar i (dnr universitets- och högskolemyndigheterna. 2001/3657/UH). Syftet med uppdraget var att Variationen mellan lärosätena är stor. Personalens genomsnittsålder varierar mellan 41 engagemang i konsortier. och vid lärosätena och andelen av Det finns ett par stora konsortier som de personalen som är eller äldre varierar flesta universitet och högskolor medverkar i. Dessa konsortier syftar till att underlätta och I dialogsamtalen mellan representanter för effektivisera verksamhetsdelar där det finns och lärosätena har ett antal lärosäten framfört att utbyggnaden av Här kan nämnas LADOK- högskolan har medfört en hård arbetsbelastning konsortiet, Konsortiet för nationell distans- utbildning och Västsvenska konsortiet för Lärosätenas redovisningar av fastställda mål för kompetensförsörjningen och målupp- Liknande konsortier, fast med färre fyllelsen är av varierande omfattning. många lärosäten ökar konkurrensen om viss Siriuskonsortiet och NeverLOST. personal dels från andra lärosäten, dels från konsortier har de medverkande lärosätena näringslivet och annan verksamhet. tillsammans tagit fram datastöd för personal- t.ex. lärare inom IT-området och vissa lärare i administrativ hantering vid statliga myndigheter, teknik och naturvetenskap, men också vissa främst universitet och högskolor (), stration och bibliotek. lokalbokningssystem (NeverLOST). efter att öka andelen forskarutbildade lärare En annan typ av konsortialavtal som vilket ger en hårdnande konkurrens. framkommit genom kartläggningen är de många är särskilt stort inom vårdutbildningen. samarbeten som finns på forskningssidan mellan ökade decentraliseringen inom högskolan och olika universitet och ibland även företag. därmed ökade krav på återrapportering av finansieras dessa projekt av någon eller några resultat ställer stora krav på lärosätenas personal beräknas öka kraftigt i organiseras ofta på detta vis, då även med samband med att de stora pensionsavgångarna Lärosätena är väl medvetna om problemen Redovisningen indikerar vidare att lärosätena och har vidtagit många olika åtgärder för att medverkar i en del konsortier som har mycket minska eller avhjälpa dem. En strategi är att tydliga likheter med framför allt ideella värna om den egna arbetsmiljön för att få behålla Ett exempel på detta är konsortiet Studying , ett konsortium som verkar för att marknadsföra som studieort. Generellt sett är de större universiteten med i fler och mer omfattande konsortier än de mindre högskolorna. Ett större universitets engagemang omfattar i genomsnitt , varav cirka 2 miljoner avser LADOK- konsortiet, medan en mindre högskola ofta enbart medverkar i LADOK-konsortiet och denna medverkan omfattar . 7.2.11 Kostnader för lokaler och bibliotek För redovisar universiteten och högskolorna sammanlagt lokalkostnader motsvarande vilket är en ökning mot föregående år. Av redovisat material framgår att lokalkostnadernas andel av universitetens och högskolornas totala kostnader uppgår till 2001 vilket är en ökning jämfört med . Andelen beräknas öka till . Universitet och högskolor med statlig huvudman hyrde vid ingången av 2001 sammanlagt 3,4 miljoner kvm och steg denna siffra med 110 600 kvm lokalyta eller . har den sammanlagda lokalytan ökat med . Samma ökningstakt beräknas också . Därefter kommer, enligt universitetens och högskolornas nuvarande lokalplanering, den årliga ökningen att dämpas och bli cirka 1,52,. Det sker alltjämt en utbyggnad av högskolesektorn i . Lärosätenas lokalförsörjning måste anpassas till ett, i de flesta fall, ökat antal studenter och anställda. Ökningen av lokalytan och de faktiska kostnaderna följer väl högskolesektorns utbyggnad i övrigt, vilket innebär att anslagstilldelningen och hyreskostnadsutvecklingen följs åt. Av de redovisade uppgifterna framgår att lokalkostnadernas andel av de totala kostnaderna ligger på i stort sett samma nivå . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I regleringsbreven för har regeringen begärt uppgifter från universiteten och högskolorna avseende finansiering av biblioteksverksamheten vid respektive lärosäte. Av årsredovisningarna framgår att kostnaderna för biblioteksverksamheten inklusive lokaler varierar mellan och , exklusive de konstnärliga högskolorna. I genomsnitt var andelen av lärosätenas omslutning. Andelen har i stort sett varit oförändrad 2001. Biblioteksverksamhetens kostnader vid de konstnärliga högskolorna var i genomsnitt av omslutningen 2001. Regeringen har i regleringsbreven givit ett antal lärosäten i uppdrag att redovisa vissa nyckeltal avseende forskarutbildning och grundutbildning. De efterfrågade nyckeltalen har varit kostnad per forskarexamen fördelat på vetenskapsområden, kostnad per helårsstudent fördelat på respektive utbildningsområde samt undervisningstid per helårsstudent inom olika utbildningsnivåer och utbildningsområden. Vart och ett av de tre nyckeltalsuppdragen, som varit en försöksverksamhet, har givits till fyra lärosäten. Syftet med dessa uppdrag har varit att som en försöksverksamhet pröva möjligheten att begära denna typ av uppgifter i större omfattning från lärosätena, samt att också få förslag på alternativa nyckeltal än de som begärts, vilket det också ingick i uppdragen att föreslå. Ytterligare ett projekt pågår ett metodprojekt med fyra lärosäten involverade. Regeringen avser att återkomma om de samlade erfarenheterna av försöksverksamheten när även detta projekt är avslutat. I anslagen har resurser för halvårseffekten av tilldelade platser 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2002 beräknats under respektive universitets och högskolas anslag och ingår i takbeloppen. Vidare har i enlighet med den ekonomiska vårpropositionen 2000 (prop. 1999/2000:100) resurserna ökat med för en fortsatt utbyggnad av grundutbildningen vid universitet och högskolor. Av dessa medel har fördelats till för samarbete med industriforskningsinstituten i enlighet med propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2). I samband med budgetpropositionen föreslogs att skall avsättas för en kvalitetsförstärkning inom vårdutbildningarna för att utjämna den nationella obalans som rådde inom utbildningarna. Vidare har medel avsatts för tillfälliga projekt. I syfte att begränsa statlig konsumtion föreslår regeringen ett generellt besparingskrav 2003, se volym 1, avsnitt 6.2.1. På universitets- och högskoleområdet innebär detta främst att den tidigare aviserade utbyggnaden av högskolans grundutbildning inte genomförs fullt ut. Därigenom har anslagen för forskning och forskarutbildning, ersättningsbeloppen per student i högskolan samt anslagen till värnats. godkände regeringen ett nytt avtal om kopiering inom högskoleområdet mellan å ena sidan staten och å andra Bonus Presskopias medlemsorganisationer. Med anledning härav föreslår regeringen att lärosätenas grundutbildningsanslag samt anslaget för enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. 2003 tillförs medel för merkostnader som kommer att uppkomma till följd av det nya avtalet. Sammanlagt föreslår regeringen att grundutbildningen tillförs vilka fördelats till berörda lärosäten enligt tabell 7.9 Finansiering sker genom att anslaget 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. minskas med samma belopp. föreslås ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer för samtliga utbildningsområden räknas upp i motsvarande grad. Se avsnittet Ersättningsbelopp. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.9 Förslag till ökat takbelopp 2003 med anledning av nytt avtal för kopiering inom högskoleområdet Anslagen till forskning och forskarutbildning beräknas fr.o.m. utifrån de vetenskapsområden som har beslutat om. Resurser för forskning vid högskolor som inte har vetenskapsområden, samt för konstnärligt utvecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna i beräknas som tidigare under ett gemensamt anslag 25:73 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor, där respektive högskola disponerar var sin anslagspost. Grundutbildnings- och forskningsanslagen har för pris- och löneomräknats . En konsekvens av ekonomiska vårproposition är att utgiftsområdesramen ökar med ytterligare 2003 till följd av en satsning på kvalitetsfrämjande åtgärder inom de humanistiska, teologiska, juridiska och samhällsvetenskapliga utbildningsområdena. Detta innebär en uppräkning av per capitaersättningarna till dessa utbildningsområden . Därtill har en uppräkning gjorts av per capitaersättningarna till utbildningsområdet vård i enlighet med budgetproposition.