prop · GQ0340 · 2003-01-16 00:00:00 — Registreringen ger dock inte enöverlåtelse företräde framför en tidigare överlåtelse om förvärvaren, näröverlåtelsen registrerades, kände till eller borde ha känt till den tidigareöverlåtelsen.Detta skall tillämpas även på förvärv genom bodelning, arv, testamente,bolagsskifte eller liknande förvärvssätt, när fråga uppkommer om företrädetmellan ett sådant förvärv och en annan överlåtelse.Vid tillämpningen av första och andra styckena skall en preliminär registreringha samma rättsverkan som en slutlig registrering. (19 § enligt lagrådsremissens förslag. )Paragrafen reglerar vad som gäller vid dubbelöverlåtelser av elcertifikat. Genom bestämmelsen ges den överlåtelse företräde, som registrerades först. Dettagäller dock bara om förvärvaren, vid registreringen, inte kände till eller borde ha känt till den andra överlåtelsen. Han skall således vara i god trobeträffande den andra överlåtelsen, för att vara sakrättsligt skyddad. Dettaskall även gälla vid förvärv genom familjerättsliga fång och bolagsskifte ellerliknande förvärvssätt. Redan en preliminär registrering innebär ett sakrättsligt skydd. Leder en ansökan om registrering av en överlåtelse till en slutligregistrering av överlåtelsen fortsätter detta skydd att gälla. Skulle ansökanemellertid avslås enligt 14 § har sådant skydd inte uppnåtts.19 § Har ett elcertifikat i annat fall än som avses i 18 § överlåtits avnågon som inte ägde det, blir överlåtelsen giltig om certifikatet för överlåtelsen var registrerat på överlåtarens certifikatkonto ochöverlåtelsen har registrerats samt förvärvaren då varken kände till eller bordeha känt till att överlåtaren inte ägde certifikatet. Vad nu sagts gäller ävenvid överlåtelse från den som ägde elcertifikatet, men som saknade rätt attförfoga över det genom överlåtelse.Vid tillämpningen av första stycket skall en preliminär registrering ha sammarättsverkan som en slutlig registrering. (20 § enligt lagrådsremissens förslag. )Paragrafen tar sikte på andra godtrosförvärv än vid dubbelöverlåtelse. I dessafall blir överlåtelsen giltig om överlåtaren var registrerad som ägare tillelcertifikaten på kontot och ansökan om överlåtelse hade registrerats ochförvärvaren då varken kände till eller borde ha känt till att överlåtaren inteägde elcertifikaten.Andra meningen omfattar bl.a. de fall då någon förvärvar elcertifikat från densom är försatt i konkurs, eller som i annat fall inte har förfoganderätt tillcertifikaten. Enligt 3 kap. 2 § första stycket konkurslagen (1987:672) gäller en rättshandling mellan konkursgäldenären och annan som företas senast dagen efter att konkursen kungjorts i Post- och , om konkursgäldenärensmotpart är i god tro. Av 1 kap. 6 § samma lag framgår emellertid attbestämmelser i annan lag skall gälla, om de avviker från konkurslagen. Dennaparagraf avviker från konkurslagen såtillvida att godtrosförvärv kan ske senareän den tidpunkt som framgår av 3 kap. 2 § konkurslagen. Genom en ändring ikonkursförordningen, som innebär att rätten genast skall skicka en kopia avkungörelsen om konkursen till elcertifikatsregistret, kommer konkursboet att ipraktiken erhålla ett tidigare skydd än vad som följer av konkurslagensbestämmelse.På samma sätt som enligt 18 § leder redan en preliminär registrering tillsakrättsligt skydd.20 § En pantsättning av ett elcertifikat behandlas lika med en överlåtelsevid tillämpningen av 18 och 19 §§.Bestämmelserna om rättsverkan av en registrering skall även tillämpas vidpantsättning av elcertifikat. (Bestämmelsen var ett sista stycke i 20 § enligtlagrådsremissens förslag. )Behandling av personuppgifter i elcertifikatsregistret21 § Om inget annat följer av denna lag eller av föreskrifter som meddelatsmed stöd av lagen, tillämpas personuppgiftslagen (1998:204) vid behandling avpersonuppgifter vid kontoföring av elcertifikat i elcertifikatsregistret.Kontoföringsmyndigheten är personuppgiftsansvarig enligt personuppgiftslagen för den behandling av personuppgifter som utförs i elcertifikatsregistret.Genom bestämmelsen regleras elcertifikatlagens förhållande tillpersonuppgiftslagen på det sättet att personuppgiftslagen gäller om inget annatsägs i denna lag. 3 kap. 16 § i denna lag, som gäller rättelse av registrering i elcertifikatsregistret, avviker från personuppgiftslagens bestämmelse omrättelse, vilken finns i 28 § i den lagen. Denna avvikelse kommenteras under 16§.Elcertifikatsregistret kommer i huvudsak att omfatta juridiska personer. Vissaelproducenter, elanvändare eller andra privatpersoner som önskar öppna kontonför de elcertifikat som de förvärvar, kan emellertid registreras ielcertifikatsregistret. Av 3 § personuppgiftslagen (1998:204) framgår det att en personuppgift är all slags information som direkt eller indirekt kan hänförastill en fysisk person som är i livet. Vidare framgår att behandling avpersonuppgifter innefattar varje åtgärd eller serie av åtgärder som vidtas ifråga om personuppgifter. Som exempel på sådana åtgärder kan nämnasregistrering, bearbetning eller ändring, inhämtande och utlämnande samtanvändning av uppgifter. är personuppgiftsansvarigenligt personuppgiftslagen för den behandling av personuppgifter som sker ielcertifikatsregistret. Innebörden av personuppgiftsansvaret följer bl.a. av 9 § personuppgiftslagen.22 § I fråga om personuppgifter skall registret ha till ändamål atttillhandahålla uppgifter för1. verksamhet för vilken staten eller kommun ansvarar enligt lag eller annanförfattning ocha) som avser elcertifikat som registreras i elcertifikatsregistret,b) som för att kunna fullgöras förutsätter tillgång till information omelcertifikat, ellerc) som avser fullgörande av underrättelseskyldighet,2. omsättning av elcertifikat, samt3. affärsverksamhet, kreditgivning eller annan allmän eller enskild verksamhetdär information om elcertifikat utgör underlag för prövningar eller beslut.I paragrafen anges ändamålet för behandlingen av personuppgifter ielcertifikatsregistret. Ändamålsbeskrivningen får genom den reglering sompersonuppgiftslagen innehåller betydelse för vilken insamling och annanbehandling av personuppgifter i elcertifikatsregistret som är tillåten.Ändamålet enligt punkten 1 är att tillhandahålla uppgifter för verksamhet förvilken staten eller kommun ansvarar enligt lag eller annan författning.Verksamheten skall direkt avse sådan egendom som registreras ielcertifikatsregistret, dvs. elcertifikat, och vara av den art att fullgörandetav verksamheten förutsätter tillgång till certifikatanknuten information. Vidare är ändamålet enligt denna punkt, att tillhandahålla uppgifter för verksamhetför vilken staten eller kommun ansvarar enligt lag eller annan författning ochsom avser fullgörande av underrättelseskyldighet.Enligt punkten 2 får elcertifikatsregistret användas för att tillhandahållauppgifter för omsättning av elcertifikat. Det är alltså fråga om information som har betydelse för omsättningen av sådana. Ett krav är att det skall röra sig om elcertifikat som registrerats i elcertifikatsregistret. Registret får alltsåinte användas i annan verksamhet än sådan som rör elcertifikat.Punkten 3 avser viss annan verksamhet där elcertifikat inte utgör det centrala i verksamheten, men där uppgifter om sådana kan ha betydelse. Så kan vara falletvid t.ex. kreditgivning eller kreditupplysning eller annan allmän eller enskildverksamhet där information om elcertifikat utgör underlag för prövningar ellerbeslut. Slutligen innefattas löpande åtgärder, som bl.a. innebär kontroll av vem som är innehavare av ett elcertifikat, eller dennes förfoganderätt övercertifikatet i sådana fall då detta är befogat på grund av exempelvisaffärsförbindelse eller rättstvist med en viss person.Enligt en ny bestämmelse i 8 kap. 28 § sekretesslagen gäller sekretess föruppgift som lämnar eller bidrar till upplysning om ställningen på ettcertifikatkonto, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan attkontoinnehavaren lider skada.23 § skall på begäran lämna ut uppgift ielcertifikatsregistret till tillsynsmyndigheten. får hadirektåtkomst till elcertifikatsregistret.Den uppgiftsskyldighet som åläggs kontoföringsmyndigheten enligt denna paragrafinnebär att sekretessen hos sistnämnda myndighet för uppgifter som lämnar ellerbidrar till att lämna upplysningar om ställningen på ett certifikatkonto bryts i förhållande till tillsynsmyndigheten (jfr 14 § kap. 1 § sekretesslagen), seavsnitt 4.10.16.Med direktåtkomst avses att den som använder registret på egen hand kan söka idetta och få svar på frågor. Det innebär inte att den som använder registretsjälv kan bearbeta eller ändra dess innehåll.Prisinformation m.m.24 § skall fortlöpande offentliggöra information omöverlåtelser av elcertifikat. Informationen skall avse tidpunkten föröverlåtelsen, antalet överlåtna certifikat och priset för certifikaten.Myndigheten skall vidare fortlöpande offentliggöra dels det volymvägdamedelvärdet av priset på elcertifikaten under de närmast föregående tolvmånaderna, dels antalet certifikat som tilldelats elproducenter under sammaperiod.Omsättningen av elcertifikat, som sker genom avtal mellan säljare och köpare,innebär att priset på elcertifikaten normalt inte offentliggörs. Genomparagrafen möjliggörs det för marknadens aktörer att löpande få tillförlitliginformation om det rådande marknadspriset på elcertifikaten. Informationen omdet volymvägda medelvärdet på certifikaten har betydelse för dem som hanterarkvotplikten, eftersom detta värde styr kvotpliktsavgiftens storlek enligt 5 kap. och sanktionsavgiftens storlek enligt 6 kap. Som framgår av bestämmelsen är det endast tidpunkten för överlåtelsen, antalet certifikat som överlåtits, samt det avtalade priset som offentliggörs. Parternas identiteter kommer således inteatt offentliggöras.Med volymvägt medelvärde avses det medelvärde som erhålls då summan av de belopp som betalats för alla försålda certifikat divideras med dentotala omsättningen av certifikat under samma period.25 § skall , senast , underrätta certifikatkontohavaren om innehållet på hans konto per den 31december föregående kalenderår.Genom paragrafen har kontohavaren rätt att få ett kontoutdrag, somutvisar ställningen på kontot per föregående kalenderår.Genom dessa uppgifter kan kontohavaren kontrollera sitt innehav av elcertifikatoch om ställningen på kontot innebär att han kommer att kunna fullgöra sinkvotplikt i enlighet med 4 kap., eller om han under de följandemånaderna behöver köpa fler certifikat.Kontoutdraget kan också användas som underlag för bokföring och försjälvdeklaration. Ett kontoutdrag ersätter dock inte en sådan kontrolluppgiftsom kontoföringsmyndigheten enligt 11 kap. 12 och 13 §§ är skyldig att lämnaenligt lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter.Rätten att erhålla kontoutdrag påverkar inte heller den skyldighet somkontoföringsmyndigheten, i egenskap av personuppgiftsansvarig, har att lämnaregistreringsutdrag enligt 20 § personuppgiftslagen (1998:204).4 kap. Kvotplikt m.m.Kvotpliktens omfattning1 § Kvotplikten för en elanvändare omfattar ett visst antal elcertifikat iförhållande till elanvändarens förbrukning av el enligt vad som framgår avföljande tabell.Beräkningsår för kvotplikt20032004200520062007200820092010Antal elcertifikat per förbrukad MWh el0,0740,0810,1040,1260,1410,1530,1600,169Om den beräknade kvotplikten inte omfattar elcertifikat till ett fullt heltal,skall antalet avrundas till närmaste heltal. Kvotplikten skall dock alltidomfatta minst ett elcertifikat.Om en elanvändares kvotplikt hanteras av en eller flera elleverantörer enligt 4§ första stycket, skall elanvändarens förbrukning av el anses motsvara den mängd el för vilken elanvändaren fakturerats av leverantören. Detsamma gäller denelförbrukning som sker hos elanvändare som avses i 4 § andra stycket 2 och 3.Av paragrafens högra tabell framgår det antal elcertifikat som en kvotpliktigskall inneha i förhållande till sin förbrukning av el under det föregående kalenderåret, det s.k. beräkningsåret. är det förstaberäkningsåret för kvotplikten. skall denkvotpliktige inge 0,074 elcertifikat för varje MWh el som denne, enligt sindeklaration enligt 8 §, förbrukat under det föregående kalenderåret. Se dockpunkten 4 i övergångsbestämmelserna, som innebär en inskränkning iberäkningsunderlaget med hänsyn till att lagen träder i kraft den 1 maj 2003.Har en elanvändare förbrukat , då kvotplikten är0,081, får man talet 132,435, vilket medför att 132 stycken elcertifikat skallfinnas på certifikatkontot den 1 april 2005.En elanvändare kan ha en sådan liten elförbrukning, att denna inte motsvarar ens ett elcertifikat. Eftersom elcertifikaten inte är delbara skall kvotpliktenenligt andra stycket därför alltid omfatta minst ett elcertifikat.När kvotplikten för en elanvändares förbrukning hanteras av en eller fleraelleverantörer skall elanvändarens förbrukning enligt tredje stycket ansesmotsvara den el för vilken elanvändaren fakturerats av sin elleverantör. När enelanvändares förbrukning av el är timmätt, överensstämmer mängden såld, dvs.förbrukad el, med den mängd el som också fakturerats. Det är alltså samma mängdel han köpt, förbrukat och fakturerats för. Däremot faktureras många företag och hushållskunder i enlighet med beräknad, preliminär förbrukning. Det innebär att den faktiskt förbrukade mängden el inte alltid överensstämmer med denpreliminärt beräknade och fakturerade mängden el. Om det efter avläsning avmätaren visar sig att användaren faktiskt förbrukat mer el än enligt denpreliminära beräkningen, som legat till grund för faktureringen, så fakturerashan för denna el vid ett senare faktureringstillfälle. Skulle det motsattaförhållandet gälla, dvs. att en elanvändare faktiskt förbrukat en mindre mängdel än den preliminärt beräknade och fakturerade, så krediteras han denna el vidett senare faktureringstillfälle. Slutresultatet blir således korrekt, även omman med förbrukad el avser fakturerad el, se avsnitt 4.12.4 och 4.12.8. I frågaom elanvändare som avses i 4 § andra stycket punkterna 2 och 3, dvs. elanvändare i den elintensiva industrin, som själva skall hantera kvotplikten för hela sinförbrukning, respektive elanvändare som själva valt att hantera kvotplikten, såskall även i dessa fall elanvändarens förbrukning av el, som köpts av en sådanleverantör, anses motsvara den el som elanvändaren fakturerats för.2 § Vid beräkning av kvotplikten beaktas inte följande sorters el.1. El som matats in på det elektriska nätet i syfte att upprätthålla nätetsfunktion (förlustel).2. El som en leverantör har levererat till en förbrukare utan ersättning ienlighet med ett avtal om intrångsersättning. Detta gäller dock bara omleveransen sker vid en lägre effekt än (frikraft).3. El som förbrukats i tillverkningsprocessen i stål- och metallverk eller imassa- och pappersindustrin, baskemikalieindustrin, gruvindustrin,cementindustrin eller i petroleumraffinaderier.4. El som en elanvändare själv producerat och förbrukat, omproduktionsanläggningens generator har en märkeffekt om högst 50 kilowatt.5. El som har förbrukats i produktionen av el (hjälpkraft).Av paragrafen framgår vilken elförbrukning som inte skall omfattas av kvotplikt.Genom undantaget i punkten 1 kommer el som förbrukats eller sålts förförbrukning som s.k. förlustel inte att ingå i beräkningsunderlaget.Genom undantaget i punkten 2 skall inte heller s.k. frikraft ingå iberäkningsunderlaget.Genom undantaget i punkten 3 skall el som förbrukats i tillverkningsprocessen is.k. elintensiv industri inte ingå i beräkningsunderlaget. Den el som förbrukats i lager, kontor och andra lokaler som hör till denna industri omfattas inte avdetta undantag. När det har gällt att bestämma vilken industri som är elintensiv industri har klassificering efter s.k. SNI-koder(svensk näringsgrensindelning) varit vägledande. Dessa är 131 (järnmalmsgruvor), 132 (andra metallmalmsgruvor), 2111 (massaindustri), 2112 (pappers- ochpappindustri), 241 (baskemikalieindustri), 271-273 (järn- och stålverk) och274-275 (andra metallverk; gjuterier) 265 (cementindustri och kalkbruk) samt 232 (petroleumraffinaderier).Undantaget i punkten 4 avser el som producerats i exempelvisreservkraftsaggregat eller i produktionsanläggningar som i allmänhet endastlevererar den energi som åtgår för exempelvis en jordbruksrörelses förbrukning.För att undantaget skall vara tillämpligt krävs dock att den producerade elenanvänds för producentens eget bruk och att produktionsanläggningen inte har eneffekt som är högre än 50 kW. I de fall en sådan producent inte därutöverförbrukat el som han köpt från en elleverantör, omfattas en sådan elanvändareinte alls av kvotplikten.Undantaget i punkten 5 avser sådan el som ett kraftverk förbrukar i produktionen av el, s.k. hjälpkraft. Den el som förbrukats i lager, kontor och andra lokaler som hör till sådana kraftverk omfattas inte av detta undantag.Den elförbrukning som enligt punkterna 1-3 och 5 skall vara undantagen frånkvotplikt, måste dock deklareras enligt 8 §.3 § Om en elanvändare producerar förnybar el för egen förbrukning utan attbestämmelsen i 2 kap. 4 § första stycket iakttas, får det antal elcertifikat som han vore berättigad att bli tilldelad om bestämmelsen hade iakttagits räknasbort från kvotplikten, dock bara om den producerade elen deklareras enligt 8 §.Genom paragrafen ges producenter av förnybar el, som producerar el för egenförbrukning och som inte timmäter denna produktion, rätt att avräkna dennaproduktion från sin kvotplikt. Om en elanvändare producerar 1 000 megawattimmarförnybar el , skulle detta berättiga honom att bli tilldelad 1 000elcertifikat. Om han förbrukat skall han år 2004vara skyldig att inneha 148 elcertifikat. Genom att avräkna de 1 000elcertifikat som han skulle ha tilldelats om han timmätt produktionen från de148 elcertifikat som han skall vara skyldig att inneha ,behöver han således inte inneha några elcertifikat . Detta innebär,att så länge den egna produktionen av förnybar el överstiger kvotplikten, så ärproducenten inte skyldig att inneha elcertifikat för sin förbrukning av el. Enförutsättning för detta är dock att denna produktion deklarerats enligt 8 §.Hantering av kvotplikten4 § En elanvändares kvotplikt skall hanteras av den eller de elleverantörersom levererar el till elanvändaren. Om flera elleverantörer har sålt el tillsamma elanvändare skall varje elleverantör hantera den del av elanvändarenskvotplikt som beräknas på leverantörens försäljning av el till elanvändaren.Första stycket gäller inte1. elanvändare i den utsträckning de förbrukat el som de själva producerat,importerat eller köpt på den nordiska elbörsen,2. elanvändare som förbrukat sådan el som avses i 2 § 3, samt3. elanvändare som anmält till tillsynsmyndigheten att de själva vill hanterasin kvotplikt.Paragrafen anger vilka som skall hantera kvotplikten, eller som frivilligtväljer att göra detta.I första stycket anges att en elanvändares kvotplikt skall hanteras av den eller de elleverantörer som levererar el till elanvändaren. Här regleras även detförhållandet att en elanvändare har fler elleverantörer. Detta kan vara falletom en elanvändare har mer än en elleverantör som levererar el i sammauttagspunkt. Detta gäller i huvudsak elanvändare med en stor elförbrukning, somhar både s.k. fasta och rörliga kontrakt. Den leverantör som ansvarar förleveranser i enlighet med det fasta kontraktet levererar en viss, avtalad mängdel, medan den leverantör som har det rörliga kontraktet levererar el för kundens överskjutande förbrukning. Till skillnad från leverantören med det fastakontraktet har denna leverantör information om kundens totala förbrukning av eli den aktuella uttagspunkten. Var och en av leverantörerna har såledesinformation om hur mycket el de försålt till elanvändaren. En elanvändare kanäven i andra fall ha fler än en elleverantör. Detta kan vara fallet om enprivatperson eller ett företag förbrukar el i olika uttagspunkter. Enprivatperson kan exempelvis ha olika elleverantörer till permanentbostaden,fritidshuset och andra utrymmen. Ett företag kan vara lokaliserat ellerorganiserat på ett sådant sätt, att det har olika leverantörer till kontoret,fabriken, försäljningsställen och andra lokaler. Vardera leverantör skallsåledes hantera kvotplikten för den el denne försålt till elanvändaren. När enelleverantör hanterar kvotplikten för den el denne försålt till elanvändare somavses i andra stycket 1 och 3 träder han helt och hållet i elanvändarens ställesåvitt avser den försålda elen, med de skyldigheter som detta innebär.Leverantören skall således förvärva elcertifikat för egen räkning och skall även i övrigt företa alla åtgärder som det innebär att hantera kvotplikten. I dennafunktion kan leverantören därför inte anses utföra en sådan tjänst som avses ilagen (1991:981) om värdepappersrörelse. Det kan dock förekomma att vissaleverantörer åtar sig att exempelvis förvalta andras elcertifikat eller att somkommissionär köpa och försälja elcertifikat för annans räkning. Detta kan varafallet då elanvändaren valt att själv hantera sin kvotplikt och därmed påtagitsig de skyldigheter som detta innebär, men köper sådana tjänster som de nämndaav en leverantör (eller annan som tillhandahåller sådana). Detta utvecklas ikommentaren till 1 kap. 2 § 2.Enligt andra stycket punkten 1 skall elleverantören inte hantera kvotplikten för elanvändare i den utsträckning de förbrukat el som de själva producerat,importerat eller köpt på den nordiska elbörsen. Sådan el har inte köpts av någon leverantör som avses i första stycket. Det är således bara elanvändaren självsom kan hantera kvotplikten för denna el. Om en elleverantör enligt förstastycket säljer el till en sådan elanvändare kan elanvändaren välja att antingensjälv hantera kvotplikten även för den köpta elen, eller att låta elleverantören göra detta. Väljer elanvändaren att själv hantera kvotplikten även för dennael, skall han enligt punkten 3 anmäla detta till tillsynsmyndigheten.Enligt andra stycket punkten 2 skall elleverantören inte hantera kvotplikten för de elanvändare som omfattas av bestämmelsen i 2 § 3. I dessa fall harleverantören visserligen kontroll över hur mycket el han totalt försålt tillföretaget, men kan inte veta hur stor del av denna som använts itillverkningsprocessen. Det är således dessa elanvändare själva som skallhantera kvotplikten för hela sin förbrukning av el. Det är inte ovanligt attdessa företag även producerar el som de själva förbrukar. Det kan ocksåförekomma att sådana företag förbrukar el som de själva importerar eller köperdirekt från den nordiska elbörsen. De kan således delvis falla in under denkategori elanvändare som avses i punkten 1.Enligt andra stycket punkten 3 skall en elanvändares kvotplikt inte hanteras avelleverantören om elanvändaren anmält till tillsynsmyndigheten att han självvill hantera kvotplikten. Elanvändare enligt denna punkt utgörs huvudsakligen av privatpersoner eller företag som inte omfattas av någon av punkterna 1-2 ochsom frivilligt väljer att själva hantera kvotplikten för den el som de köperfrån en elleverantör. Har en elanvändare flera elleverantörer, kan elanvändarenvälja att hantera kvotplikten för elleveranserna från en leverantör, men låtaelleverantören hantera kvotplikten för elleveranserna från en annan leverantör.En elanvändare som avses i punkten 1 kan köpa el även från en elleverantör somavses i första stycket. Vill en sådan elanvändare hantera kvotplikten även förden elen, kan han anmäla detta till tillsynsmyndigheten.5 § Skyldigheten att hantera kvotplikten inträder1. när en elleverantör som avses i 4 § första stycket påbörjar leveranser av el,2. när en sådan elanvändare som avses i 4 § andra stycket 1 eller 2 påbörjarförbrukningen av sådan el som avses i de nämnda punkterna, och3.