prop · GQ0355 · 2003-03-12 00:00:00 — Utskottet anförde bl.a. att ändringsförslaget skulle ses mot bakgrund av önskvärdheten att göra det möjligt för en svensk myndighet att kunna vidta ett körkortsingripande mot en körkortshavare som flyttat ut ur riket eller mot t.ex. en bilande turist som kört ut från . För att tydliggöra att nyssnämnda bestämmelse enbart tar sikte på situationer då ett körkortsingripande är aktuellt, bör aktuell mening ändras på så vis, att det i stället stadgas att saknar körkortshavare bestämd vistelseort i , prövas frågan om giltigheten av ett utländskt körkort eller om körkortsingripande av i det län där ett ingripande eller en straffbelagd förseelse har skett. Mot bakgrund av vad Kammarrätten i anför i sitt remissyttrande, föreslog regeringen i lagrådsremissen att det i 10 kap. 4 § körkortslagen skulle införas ett nytt tredje stycke med innebörden att övriga körkortsärenden avseende personer som saknar bestämd vistelseort i skulle handläggas av den länsstyrelse som meddelat det senast gällande körkortstillståndet. Lagrådet anför att förslaget till nytt tredje stycke i bestämmelsen för sin tillämpning förutsätter att det har funnits ett gällande körkortstillstånd och att Lagrådet inte har underlag för att avgöra huruvida så alltid är fallet i de situationer som detta stycke tar sikte på. Lagrådet anser att frågan bör övervägas ytterligare under den fortsatta beredningen. Regeringen konstaterar att begreppet körkortstillstånd infördes först i och med att körkortskungörelsen (1972:592) trädde i kraft . föregicks utfärdande av körkort inte av ett körkortstillstånd. Av 25 § kungörelsen (1972:605) om införande av ny trafiklagstiftning följer dock att när ett körkort som har utfärdats före byts skall körkortstillstånd anses meddelat av den länsstyrelse som utfärdat körkortet. Denna övergångsbestämmelse innebär alltså att bestämmelsen i det av regeringen föreslagna tredje stycket om senast gällande körkortstillstånd även omfattar de som fått körkort . Däremot täcker skrivningen inte in de fall då utbyte av ett utländskt körkort mot ett svenskt körkort har skett. I dessa fall beslutar om utbyte utan att körkortstillstånd har meddelats. För att täcka in dessa fall föreslår regeringen att tredje stycket ges följande lydelse. Övriga körkortsärenden avseende personer som saknar bestämd vistelseort i handläggs av den länsstyrelse som meddelat det senast gällande körkortstillståndet eller, om något körkortstillstånd inte meddelats, av den länsstyrelse som beslutat om det senaste gällande körkortet. 5En utvidgning av försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse Ny teknik för ökad trafiksäkerhet Ny teknik i fordonen kommer sannolikt att öka trafiksäkerheten avsevärt. kommer det troligen att finnas system som håller fordonen på vägen, håller avstånd mellan fordon etc. System som läser av tillstånd och körförmåga hos föraren, t.ex. genom sensorer som känner av rattrörelser, är också under utveckling. Sådana system kan förhindra föraren att fortsätta färden vid alkoholpåverkan. Många av dessa säkerhetssystem har och kommer även att utvecklas på rent marknadsmässiga grunder. Andra system kräver troligen myndighetskrav för att kunna introduceras. Utrustningen kan komma att fabriksmonteras i nya fordon, men om tekniken så medger kan det även bli aktuellt med eftermontering i äldre fordon. Regeringen kommer på olika sätt stödja utvecklingen av system som förhindrar körning under alkoholpåverkan. I regeringens 11- punktsprogram för ökad trafiksäkerhet nämns satsning på ny teknik. Regeringen har också gett i uppdrag att deltaga i ett program med bl.a. fordonsindustri och högskolor för att utveckla nya intelligenta fordonssystem (IVSS). Vidare innebär och transportbranschens arbete med kvalitetssäkring av transporter ett nytt sätt att tydliggöra ansvaret för säkerheten i vägtransportsystemet. En av grundförutsättningarna för att en transport ska anses vara kvalitetssäkrad är att föraren är drogfri. Detta innebär att allt arbete med kvalitetssäkring av transporter också omfattar trafiknykterhet. I detta sammanhang ingår alkolås som ett viktigt element för att säkra att föraren är nykter. Eftersom fordonslagstiftningen är harmoniserad på EG-nivå är det inte möjligt att ställa nationella krav på fordonsutrustning, t.ex. alkolås. driver därför inom EU frågan om en allmän introduktion av teknik som förhindrar körning vid påverkan av alkohol eller andra droger. Nuvarande bestämmelser om alkolås Alkolåset är ett instrument, förbundet med bilens tändningssystem, för kontroll av eventuell förekomst av alkohol i förarens utandningsluft. Instrumentet omöjliggör start och körning om det finns alkohol i utandningsluften. Denna kontrolleras genom att föraren är tvungen att blåsa i instrumentet för att få tändningslåset att koppla ström till bilens startmotor. För att förhindra att föraren konsumerar alkohol sedan motorn startats kräver alkolåset efter slumpmässiga tidsintervall nya prov av utandningsluft under färden. För att inte äventyra trafiksäkerheten får då föraren till sitt förfogande för att lämna ett nytt prov. körkortsåterkallelse trädde i kraft och upphör att gälla efter ikraftträdandet. syftar till att utvärdera vilken effekt alkolåset kan ha på förekomsten av alkoholrelaterade trafikolyckor och allmänt på förekomsten av onyktra förare, att ge kunskap om alkolåset kan vara ett verksamt medel i samband med rehabiliteringsåtgärder för alkoholberoende samt att få erfarenheter om den tekniska tillförlitligheten av alkolåset. framhållas att har studerat användningen och funktionen av den typ av alkolås som används i , . anses ytterst tillförlitligt. Alkolåset anses i vara ett effektivt hinder mot att föraren kör bilen påverkad av alkohol. registreringen av olika uppgifter har fungerat utmärkt. vidare grundligt studerat hur utrustningen fungerar under svenska förhållanden och funnit att alkolåset har en hög teknisk tillförlitlighet. fel som i försöksverksamheten uppkommit beträffande alkolåsen beror ofta på försökspersonens handhavande av låset eller tekniska brister hos I den nuvarande försöksverksamheten med alkolås får personer, som gjort sig skyldiga till trafiknykterhetsbrott efter alkoholförtäring och som är folkbokförda i , eller , ansöka om att få deltaga. Bifalls en ansökan gäller en villkorstid om två Deltagarnas behörighet att köra körkortspliktigt fordon begränsas till en viss personbil som utrustats med alkolås. försökspersonerna genom ett särskilt avtal förbinda sig att inställa bilen för kontroller av alkolåsutrustningen och att delta i olika tester. försökspersonen inte följer de uppställda villkoren eller uppför sig på sådant sätt att grund för ett nytt körkortsingripande föreligger, skall den villkorliga återkallelsen undanröjas och frågan om körkortsingripande tas upp till förnyad prövning. Rådets direktiv /439/EEG av om körkort ger för närvarande inte möjlighet att ange godkänt alkolås som villkor för viss behörighet utan detta måste anges som en nationell kod på körkortet. nationella koderna är inte harmoniserade med andra medlemsstater och ger därför utanför hemlandet ingen information om de särskilda körkortsvillkor som gäller. Försökspersonen skall därför också genom avtal förbinda sig att endast köra i . framställning om en utvidgad försöksverksamhet I en skrivelse den (dnr N2001/11403/TP) anför att erfa- renheterna av försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse är har kompletterat skrivelsen med en delutvärdering av försöksverksamheten. Enligt verket finns det en klart positiv tendens både vad gäller trafiksäkerhet och levnadsmönster för försöksverksamheten och ca 50 personer hade genomfört och avslutat försöken. anser att alkolåsen har en god teknisk tillförlitlighet. Några enstaka fel på alkolåsen har dock Prop. 2002/03:55 konstaterats, men enligt verket beror driftstörningar på försökspersonens handhavande av alkolåset eller tekniska brister hos fordonet. anför att få personer har deltagit i försöksverksamheten men att resultaten från denna kan läggas samman med de goda resultat avseende trafiksäkerheten som även uppnåtts i och tack vare alkolås. Enligt finns det ett antal brister i den nuvarande utformningen av försöksverksamheten med alkolås. Verket anser bl.a. att den geografiska begränsningen hindrar uppbyggnaden av en effektiv infrastruktur, exempelvis service och kontroll av alkolåsutrustning i län där det inte bedrivs någon försöksverksamhet, och att det är alltför restriktivt att begränsa försöksverksamheten till personbilar. understryker att lagen om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse upphör att gälla och att det därför är viktigt att ta ställning till om försöken skall förlängas eller om verksamheten skall permanentas. Mot denna bakgrund föreslår att försöksverksamheten med villkorlig återkallelse skall förlängas med . Verket föreslår vidare att försöksverksamheten utvidgas till att avse hela landet och att försökspersonernas behörighet att köra körkortspliktigt fordon inte skall begränsas till en viss personbil utan att försöksverksamheten skall kunna omfatta alla förarbehörigheter, utom A och A1, i det tidigare körkortsinnehavet. Slutligen föreslår att den person som har en villkorlig körkortsåterkallelse inte skall få något körkort . Den som har en villkorlig körkortsåterkallelse skall i stället under färd medföra beslut om villkorlig körkortsåterkallelse och en giltig legitimationshandling. har gjort en första utvärdering av försöket omfattande en period av och (). Vid brytpunkten () hade 22 personer genomfört och avslutat hela försöket. Under den utvärderade försökstiden har dock 237 personer ansökt om att få villkorlig återkallelse, varav sju personer har nekats sådan återkallelse av körkortet. Vidare har 42 personer uteslutits . slutsatser av delutvärderingen är bl.a. att alkolåsprogrammet medför klart förbättrade alkoholvanor och att en förbättrad trafiksäkerhet uppnåtts . Huruvida bestående effekter av alkolåsförsöket uppnås, återstår dock att undersöka. ställningstagande till en utvidgad försöksverksamhet har senast i betänkandet 2001/02:TU10, Trafiksäkerhet m.m., s. 1, redovisat sin uppfattning i fråga om utgångspunkterna för trafiksäkerhetspolitiken och en utvidgning av försöksverksamheten. Utskottet anför bl.a. följande. När det gäller trafiksäkerhetspolitikens utgångspunkter anser ett enigt trafikutskott att tidigare beslut om de övergripande målen, i form av nollvisionen och etappmålet, skall Prop. 2002/03:55 ligga fast. Etappmålet innebär att antalet personer som dödas till följd av vägtrafikolyckor skall minskas med minst hälften , räknat års nivå. Utskottet ser allvarligt på att något tydligt trendbrott ännu inte kan skönjas när det gäller antalet dödade och allvarligt skadade i trafiken. Utskottet anser därför att regeringen för bör redovisa de åtgärder som enligt regeringen är nödvändiga för att etappmålet för skall kunna nås. Med oro konstaterar utskottet att fortfarande drygt var femte dödsolycka i vägtrafiken är förknippad med alkohol eller andra droger. Utskottet välkomnar därför att regeringen nu avser att utöka den hittillsvarande försöksverksamheten med alkolås för personer som har dömts för rattfylleri till att gälla hela landet men också att avse fler körkortsbehörigheter. I den begärda redovisningen bör som en viktig del ingå åtgärder för att kraftigt minska antalet alkohol- och drogrelaterade olyckor samt regeringens överväganden när det gäller möjligheten att införa en allmän användning av alkolås. Regeringen har för avsikt att återkomma med den begärda redovisningen i samband med skrivelsen om infrastrukturplanernas innehåll. I redovisningen kan bl. a. ingå en bedömning av vilken utsträckning ny teknik som förhindrar körning vid alkoholpåverkan kan bidra till att trafiksäkerhetsmålen kan uppnås. 5.2Fortsatt giltighet av försökslagen Regeringens förslag: Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse skall pågå , dvs. till utgången av . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker eller har ingen erinran mot förslaget. , samt anser att en förlängd försöksperiod inte är nödvändig och att man bör införa en permanent lagstiftning om alkolås. Skälen för regeringens förslag Bör försöksverksamheten förlängas? Vid en bedömning huruvida försökslagstiftningen bör förlängas eller permanentas kan inledningsvis konstateras, att omfattningen av försöksverksamheten har varit begränsad. Antalet personer som genomfört och avslutat hela försöket med alkolås uppgick endast till 22 personer (till 50 personer). Det är också viktigt att beakta att försöksverksamheten bara omfattat tre län. Med hänsyn till det ringa antalet deltagare i försöksverksamheten skulle det kunna hävdas, att det inte finns något egentligt behov av vill- korlig körkortsåterkallelse. Försöksverksamheten skulle i så fall kunna Det finns dock skäl som talar för att Prop. 2002/03:55 försöksverksamheten bör pågå . att verksamheten har varit så begränsad gör det svårt att dra några bestämda slutsatser om vilka effekter villkorlig körkortsåterkallelse med krav på alkolås har. En förlängning av verksamheten, tillsammans med andra ändringar i denna som beskrivs nedan, skulle kunna ge ett bättre underlag för ett definitivt ställningstagande till om det behövs en permanent lagstiftning om villkorlig körkortsåterkallelse och hur reglerna härom i så fall bör utformas. Det gäller således att få tillräckliga erfaren- heter av användning av alkolås under svenska förhållanden. Den alkolås- användning som förekommer utomlands sker under andra förhållanden och förutsättningar. Sammanfattningsvis bör försöksverksamheten med villkorlig återkallelse pågå ytterligare maximalt . Att giltighetstiden inte kan vara alltför kort beror på att det av naturliga skäl förflyter innan tillräckligt antal personer kan inlemmas i försöksverksamheten och att villkorstiden uppgår till . Giltighetstiden för 5 kap. 12 § körkortslagen (1998:488) och lagen om försöksverksamhet med villkorlig återkallelse bör därför förlängas till . Om det emellertid skulle finnas tillräckligt underlag för en utvärdering finns det naturligtvis inget som hindrar att om resultaten är positiva verksamheten kan permanentas tidigare. En avstämning av tillgängligt underlag bör ske i samband med att regeringen återkommer till med samlade förslag på trafiksäkerhetens område. Utvärderingen av den pågående försöksverksamheten med alkolås sker genom jämförelser mellan försökspersonerna som använder alkolås och två olika kontrollgrupper. Den ena kontrollgruppen utgörs av personer som dömts för rattfylleri i de län som inte är försökslän. Den andra kon- trollgruppen består av personer i de tre försökslänen vilka dömts för ratt- fylleri, men som valt att inte deltaga i försöksverksamheten. Vid tid- punkten för utvidgningen av försöksverksamheten kommer den ena kon- trollgruppen att vara tillräckligt stor för att tillåta adekvata jämförelser mot försökspersonerna. Efter utvidgningen av försöksverksamheten kommer även den andra kontrollgruppen att bli tillräckligt stor för att en tillförlitlig utvärdering av försöksverksamheten skall kunna göras. 5.3.1Vilka län skall omfattas av försöksverksamheten? Regeringens förslag: Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse skall omfatta hela landet. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har någon erinran mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Som tidigare redovisats i avsnitt 5.1 har omfattningen av försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse varit begränsad. Det är därför svårt att dra några bestämda slutsatser enbart utifrån framställning eller den delutvärdering som verket har presenterat. Den geografiska avgränsningen av försöksverksamheten kan vara en av orsakerna till det alltför begränsade underlaget för utvärdering av verksamheten. För att få tillräckligt många försökspersoner, med skiftande förhållanden, att deltaga i verksamheten förefaller det krävas en utvidgning av försöksverksamheten med alkolås, så att den blir rikstäckande. Detta skulle också underlätta en uppbyggnad av en effektiv infrastruktur för service och kontroll av alkolåsen. Alla länsstyrelser bör således få besluta om villkorlig körkortsåterkallelse. 5.3.2Vilka fordon och förarbehörigheter skall omfattas av försöksverksamheten? Regeringens förslag: Försöksverksamheten med alkolås skall omfatta de fordonstyper som ingår i förarbehörigheterna B, BE, C, CE, D och DE. Försökspersonernas behörighet att köra ett körkortspliktigt fordon skall inte begränsas till ett specifikt fordon utan till sådana fordon som utrustats med ett godkänt alkolås. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker eller har ingen erinran mot förslaget. avstyrker dock förslaget om utökat försök med alkolås för fordonsbehörighet D och DE i den utformning som föreslås i promemorian. Förbundet ser flera etiska och praktiska problem med förslaget. anser att det som tidigare anfördes i förarbetena till lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse (prop. 1997/98:124 s. 59) som skäl för att inte låta försöksverksamheten omfatta tyngre fordon fortfarande har bärighet. Länsrätten i anser att även om den tekniska tillförlitligheten av alkolås har utvecklats positivt så bör möjligheten att framföra tyngre fordon under påverkan av alkohol särskilt minimeras. Detta medför, enligt länsrättens mening, att den enskildes intresse av att, efter en körkortsåterkallelse på grund av trafiknykterhetsbrott, kunna fortsätta med sitt arbete som yrkesförare för tung trafik bör stå tillbaka för de starka trafiksäkerhetsintressen som föreligger. Kammarrätten i konstaterar att förslaget medför behov av följdändringar i lagen om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse, t.ex. i 6 § första stycket första punkten. i menar att det är nödvändigt att försöket utvidgas till att omfatta så många fordonsslag som möjligt. Länsstyrelsernas arbetsgrupp för körkort- och yrkesmässig trafik (LAKY) välkomnar förslaget om att försöksverksamheten föreslås omfatta alla förarbehörigheter. Skälen för regeringens förslag: I promemorian föreslås att Prop. 2002/03:55 försöksverksamheten med alkolås skall omfatta de fordonstyper som ingår i förarbehörigheterna B, BE, C, CE, D och DE. En del remissinstanser har invändningar mot att försöksverksamheten föreslås omfatta tyngre fordon. Detta spörsmål avhandlades i den proposition som hänvisar till i sitt yttrande, se ovan. I propositionen anförde regeringen bl.a. följande. Rent tekniskt finns det inte något som hindrar att även andra typer av körkortspliktiga fordon än personbilar förses med alkolås. Det framstår dock som mindre lämpligt att låta en försöksverksamhet som den föreslagna omfatta andra körkortsbehörigheter. Tyngre fordon i körkortskategorierna C, CE, D eller DE kan sägas vara farligare i sig genom sin tyngd och storlek än personbilar och kraven på omdöme och skicklighet ställs högre på förare av denna typ av tunga lastbilar och bussar med eller utan tunga släpfordon. Motorcyklar som kräver behörighet A eller A1 är av olika skäl inte lämpade för försöksverksamheten och används dessutom i allmänhet endast under en begränsad del av året. Försöksverksamheten med alkolås har pågått med ett begränsat antal deltagare. Verksamheten visar ett positivt resultat bl.a. avseende den tekniska tillförlitligheten av utrustningen. Om försöksverksamheten utvidgas till att avse fler fordon än personbilar blir den mer omfattande, vilket underlättar en utvärdering. Om ett alkolås monteras i ett tyngre fordon blir det också svårare att köra fordonet i onyktert tillstånd, och det är positivt ur trafiksäkerhetssynpunkt. Det underlättar vidare för enskilda som kan behålla sina arbeten som exempelvis lastbils- och bussförare. Såsom påpekats tidigare finns det rent tekniskt inte något som hindrar att även andra typer av körkortspliktiga fordon än personbilar förses med alkolås. Med hänsyn härtill bör utvidgningen omfatta hela förarbehörigheten B och behörigheterna BE, C, CE, D eller DE. Av de skäl som regeringen anger i den nämnda propositionen bör en utvidgad försöksverksamhet emellertid inte omfatta motorcyklar, förarbehörigheterna A och A1. Enligt den nuvarande bestämmelsen i 2 § lagen om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse skall försökspersonernas behörighet att köra ett körkortspliktigt fordon begränsas till en viss personbil som utrustats med alkolås. Bilens registreringsnummer är angivet på körkortet. Enligt regeringens förslag skall dock försöksverksamheten inte längre begränsas till personbilar. Om begränsningen i behörigheten knyts till ett specifikt alkolås underlättar detta för försökspersoner att byta bil. Alkolåset kan då flyttas över till ett nytt fordon. Försökspersonernas behörighet bör således begränsas till ett specifikt alkolås. Såsom Kammarrätten i påpekar föranleder det en följdändring i 6 § första stycket punkten 1 i lagen om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse. Det faktum att försöksverksamheten inte längre skall begränsas till en viss personbil föranleder också en följdändring i 4 § samma lag. Ändringarna behandlas under avsnitt 9.2 i författningskommentaren. Alkolås i yrkesmässig trafik Regeringens förslag: Den som fått sitt körkort villkorligt återkallat får köra ett fordon utrustat med alkolås i yrkesmässig trafik, om förutsättningarna för detta är uppfyllda i övrigt. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Endast Länsrätten i kommenterar förslaget i denna del. Länsrätten anser att en utökning av försöksverksamheten till att även avse tung trafik kan synas motstridig och tänkas komma i konflikt med det vandelskrav som föreligger enligt yrkestrafiklagen (1998:490) och med därtill gällande EG-bestämmelser. Skälen för regeringens förslag Med yrkesmässig trafik avses enligt yrkestrafiklagen trafik som bedrivs med personbil, lastbil, buss, terrängmotorfordon eller traktortåg och som innebär att fordon och förare mot betalning ställs till allmänhetens förfogande för transporter av personer eller gods (1 kap. 1 §). Yrkesmässig trafik kan drivas som linjetrafik, taxitrafik, beställningstrafik med buss eller godstrafik (1 kap. 3 §). Yrkesmässig trafik får, utom trafikhuvudmans rätt att driva viss linjetrafik, drivas endast av den som har trafiktillstånd (1 kap. 3 §). Trafiktillstånd får ges endast till sådana fysiska och juridiska personer som med hänsyn till yrkeskunnande, ekonomiska förhållanden och gott anseende bedöms vara lämpliga att driva verksamheten (2 kap. 5 §). prövningen av sökanden i fråga om kravet på gott anseende skall beaktas sökandens vilja och förmåga att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, laglydnad i övrigt och andra omständigheter av betydelse. Kravet på gott anseende anses inte uppfyllt av den som dömts för bl.a. allvarliga eller upprepade överträdelser av bestämmelser av väsentlig betydelse för trafiken eller trafiksäkerheten (2 kap. 11 §). gäller i allmänhet tills vidare (2 kap. 14 §). För att bedriva bl.a. taxitrafik tillkommer krav på att varje taxiförare skall ha taxiförarlegitimation (3 kap. 1 §). I förarbetena till yrkestrafiklagen (prop. 1997/98:63 s. 69) uttalades bl.a. följande beträffande kravet på gott anseende, vandel. därför särskilt framhållas att all brottslighet som hänger samman med trafikregler och bestämmelser för att främja trafiksäkerheten liksom tidigare skall beaktas när en persons lämplighet i tillståndshänseende Detta synsätt bör även råda vid vandelsprövningen inför en ansökan om den särskilda förarlegitimationen för taxi. trafiken och trafiksäkerheten hänger så intimt samman med verksamheten i ett trafikföretag både tillståndshavarens och förarens yrkesutövning att överträdelser av sådana bestämmelser utan tvekan skall vägas in i en bedömning av en persons lämplighet i dessa