prop · GQ031d26 · 2003-01-01 00:00:00 — nya eller förbättrade processer, produkter och tjänster. Regeringen bedömer att möjligheterna att kommersialisera forskningsresultat behöver förbättras. Därför har Verket för innovationssystem () fått i uppdrag att bl.a. se över de strukturer som finns , särskilt teknikbrostiftelser, holdingbolag och teknikparker. En viktig del vid kommersialisering av forskningsresultat är högteknologiskt nyföretagande. För att möjliggöra för forskare och entreprenörer vid universitet och högskolor att starta små högteknologiska företag behövs bl.a. särskilda miljöer som kan understödja sådan verksamhet, s.k. inkubatorer. Många länder med stark ekonomisk tillväxt baserad på högteknologi, t.ex. , och , har byggt upp inkubatorer. föreslås tilldelas medel för att, utifrån befintliga strukturer, starta upp ett nationellt program för inkubatorer. Huvuddelen av den svenska rymdverksamheten bedrivs inom ramen för () men även inom bilaterala samarbeten främst med . har varit en aktiv part i ESA-samarbetet och deltagande svenska företag har hävdat sig väl i den europeiska konkurrensen. Industrin har byggt upp kompetens och kapacitet som också inneburit att man har hävdat sig bra på kommersiella marknader utanför . har resurserna för rymdverksamhet dock successivt minskat, vilket medfört att deltagandet i ESA-program reducerats. Omvärldsanalys, utvärdering och statistik Tillväxtpolitiken präglas av ett samspel och ömsesidigt beroende mellan insatser inom många olika politikområden. Det innebär att faktorer från olika sektorer och politikområden måste övervägas inför många beslut. Det ställer omfattande krav på kunskap och på tvärsektoriella och övergripande analyser. blir också allt mer integrerat i och beroende av förhållanden utanför landets gränser. Det är därför viktigt att identifiera nya trender i den globala ekonomin. För en framsynt och framgångsrik näringspolitik och regional utvecklingspolitik behövs ett gott och heltäckande kunskapsunderlag. Utvärderings- och analysarbete samt omvärldsbevakning är viktiga redskap för detta. För att säkerställa att gjorda erfarenheter inom politiken återspeglas i framtida åtgärder krävs även ett kontinuerligt arbete för att förbättra användarnas beställar- och mottagarkompetens samt ett utvecklat arbete med målstyrning. Mot denna bakgrund inrättades , . ITPS skall bl.a. förse det politiska beslutssystemet med omvärldsanalyser som avser den internationella utvecklingen. Därför skall ITPS bedriva en utlandsbaserad omvärldsbevakning. Den omvärldsbevakning som tidigare bedrevs av stiftelsen () har integrerats i ITPS verksamhet. har ITPS kontor vid i , och . Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att utreda vissa frågor när det gäller ITPS utlandsverksamhet (dir. 2002:74). Utredaren skall lämna förslag på hur ITPS skall kunna öppna nya kontor och bankkonton i utlandet samt ta på sig samtliga förpliktelser och befogenheter som följer av att vara arbetsgivare för lokalanställd personal i utlandet. Flera företag och växande företag är viktiga faktorer för att skapa goda förutsättningar för ökad tillväxt och sysselsättning. råder brist på relevant statistik av god kvalitet över enskilda företags ekonomiska och sysselsättningsmässiga utveckling. Regeringen har därför givit ITPS i uppdrag att utveckla statistik som beskriver och analyserar företagens demografi samt att förbättra statistiken över företagare. Statliga insatser inom politikområdet En effektivt fungerande kapitalmarknad är en grundförutsättning för skapandet av nya företag och tillväxt i befintliga företag. har ofta sämre möjligheter att attrahera externt riskkapital. Staten underlättar småföretagens kapitalförsörjning bl.a via (), som finns representerat i varje län. skall komplettera bankerna och ta större risk men bara investera i företag/projekt som bedöms ge företagsekonomisk lönsamhet. Vi- dare skall dess finansiering bidra till tillväxt i små och medelstora företag. medverkar till att små företag får ökad tillgång till marknadens samlade kapitalutbud. När banker inte kan finansiera fullt ut på grund av bristande säkerheter, kan gå in och finansiera topplån. I normalfallet svarar andra finansiärer, vanligtvis företagsägaren tillsammans med bank, för den största delen av finansieringen och svarar för övrig del. har ansvar för den så kallade såddfinansieringen (finansiering av teknikutvecklingsprojekt i tidiga skeden). 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 till att nya, tillväxtinriktade företag, som grundar sin verksamhet på FoU-resultat och andra tekniska framsteg, etableras. Programmet erbjuder marknadskompletterande, behovsanpassad finansiering och vänder sig till små och medelstora företag som driver teknikutvecklingsprojekt med potential att växa och till entreprenörer och innovatörer som skall starta nya teknikföretag. har inte längre ett anslag för detta. I stället finansierar Industrifonden såddlånen inom ramen för ett samarbete mellan och Industrifonden. Via stödjer staten utvecklingscentra (IUC) som skall stimulera till utveckling och nya jobb i mindre och medelstora företag. Varje IUC-bolag är ett fristående privat aktiebolag. Det lokala/regionala näringslivet är majoritetsägare. Även kommuner, fackliga organisationer samt andra regionala intressenter kan ingå i bolaget. Staten lämnar stöd till tre aktiviteter vid IUC. Dessa är: uppsökande verksamhet, produktutveckling och förstudier för avknoppning. IUC skall utforma avtal med företagen så att de får del av de intäkter som uppstår i företagen som en följd av produktutvecklings- och avknoppningsprojekten. Stiftelsen innovationscentrum () är en statlig aktör som kompletterar marknadens utbud av kapital. Dess ändamål är att ge ekonomiskt stöd till innovationer i tidiga utvecklingsfaser som antas kunna kommersialiseras samt på andra sätt verka för främjandet av innovationer. Stödet kan ges som villkorslån eller bidrag och skall i första hand gå till enskilda personer eller nystartade företag. SIC:s kapital skall, tillsammans med avkastningen, användas under de som verkar. /har träffat en överenskommelse med om en stegvis samordning av verksamheten med de regionala ALMI-bolagen och skall ses i ljuset av att en ny innovationsstrategi utformas. Den statliga stiftelsen verkar för tillväxt i det svenska näringslivet. Det sker främst genom finansiering via olika typer av lån eller ägarkapital till små och medelstora företag. Det finansiella engagemanget kombineras med rådgivning och stöd. Industrifonden har tillgångar på . Stiftelsen fonden för svensk-norskt industriellt samarbete (SNI) bildades och har som mål att stärka samarbetet mellan svensk och norsk industri genom finansiering av industriella utvecklingsprojekt. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 en ny strategi för sin framtida verksamhet inom ramen för ändamålsstadgarna. Denna innebär att SNI vill avveckla den nuvarande verksamheten med finansiering av industriella samarbetsprojekt och direktinvesteringar i företag. Fonden skall dock i viss utsträckning finansiera existerande engagemang genom att bidra till strukturlösningar eller förbättra avvecklingsmöjligheterna. SNI hade vid årsskifte 2001/2002 ett egenkapital på huvudsakligen i form av ägar- och låneengagemang. Stiftelsen avser att så långt som möjligt genom avveckling av engagemangen överföra dem till likvida tillgångar. En resultatbedömning görs för såddfinansiering samt ALMI:s utlåningsverksamhet då dessa verksamheter helt eller delvis är anslagsfinansierade. ALMI:s totala nyutlåning minskade något jämfört med året innan. Drygt 2 000 små och medelstora företag beviljades lån med totalt , varav utbetalades. Huvuddelen av nyutlåningen avsåg investeringar i växande företag. Sammanlagt gick ca till 1 143 företag. Utlåningen till nyföretagande uppgick till och omfattade 556 företag. De särskilda lånen till kvinnor uppgick till och omfattade 324 företag. beviljade även kreditgarantier till banker som finansierar eller ställer garantier till växande företag på totalt . Tabell 3.2 ALMI:s utlåning Beviljade lån, mkr har genomfört en kundundersökning som omfattar både konsult- och finansieringskunder. Sedan den första undersökningen 1996 har ALMI:s kundvärde förbättras och låg 2001 på 4,0, vilket får anses vara ett mycket högt värde (högst betyg 5,0). Finansieringskunderna är främst nöjda med att är ett bra komplement till bankfinansiering och att personalen är pålitlig. Kunderna är minst nöjda med ALMI:s förmåga att förmedla kontakter, där endast strax över hälften av de tillfrågade var nöjda. har beviljat lån och bidrag avseende såddfinansiering med . Det är en ökning med ca jämfört med . Nedan redovisas en sammanställning över det antal ansökningar som mottagit och behandlat samt medelstilldelningen. Såddfinansieringen sker i mycket tidiga skeden vilket innebär att risken är mycket hög. Stödet utgår vanligtvis som lån med villkorlig återbetalningsskyldighet. För de projekt som resulterat i marknadsintroduktion och kommersiell lönsamhet återbetalas stödet inklusive ränta. bedömer att återbetalningsnivån ligger på . I de fall projektet ekonomiskt misslyckas kan återbetalningsskyldigheten efterges. Antalet eftergifter uppgick till 59 stycken. Det är en minskning jämfört med . Samarbetet kring såddfinansering mellan In- dustrifonden och som inleddes innebär att Industrifonden finansierar lånen. En fördjupad utvärdering av samarbetet kommer att ske . () fick 2001 i uppdrag av regeringen att utvärdera tillväxteffekterna av och den samhällsekonomiska lönsamheten hos ALMI:s finansieringsverksamhet. Utvärderingen genomfördes av och gällde . Bl.a. gjordes en analys av sysselsätt- nings- och omsättningseffekter av ALMI:s utlåningsverksamhet. Analysen visar att de etablerade ALMI-företagen , det vill säga företag som har en fungerande verksamhet när de får ett ALMI-lån, inte har en bättre utveckling än kontrollgruppen efter insatsåret. Däremot hade nystartade företag eller företag som startats innan insatsåret en bättre utveckling än motsvarande kontrollgruppsföretag. Utvärderarna konstaterar således att ALMI:s insatser ger vissa positiva direkta effekter på sysselsättning och omsättning i nystartade företag. En annan viktig slutsats som lyfts fram i utvärderingen är att varken ALMI- eller kontrollgruppsföretagen utvecklades i någon större utsträckning . Sysselsättningsutvecklingen för de flesta företag förändrades endast marginellt. följer , tillsammans med (), upp hur kundföretagen har utvecklats sedan de fick hjälp av . Slutsatsen av dessa uppföljningar är att har ökat sin omsättning med och antalet anställda . Kontrollgruppen ökade sin omsättning och antalet anställda . Överlevnadsgraden hos som startade var . Kontrollgruppens överlevnadsandel var . ALMI:s och undersökningar visar delvis olika resultat, vilket bl.a. kan bero på att man har olika starttidpunkter för när man börjar mäta utvecklingen i företagen. Statens långivning till företag skall komplettera marknadens utbud av lån och riskkapital. Regeringen anser att kompletterar marknaden i den meningen att motsvarande verksamhet inte finns på den privata marknaden. Ett område som är särskilt viktigt är ALMI:s samarbete med och i tidiga utvecklingsfaser. är inget riskkapitalbolag och ALMI:s utlåning liknar inte bankernas, då i högre grad kombinerar lånefinansiering med rådgivning och ställer lägre krav på säkerhet och därmed tar högre risk än bankerna. Detta avspeglas bland annat i större kreditförluster för jämfört med bankerna, men kompenseras också för detta genom högre räntenivåer. Företagen är beredda att acceptera en högre ränta i utbyte mot att få tillgång till ALMI:s rådgivning eller flexibla räntebetalnings- och amor- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Jämfört med riskkapital i huvudsak venture capital innebär lånefinansiering från att företaget inte behöver ge upp ägarinflytande, vilket också i många fall ses som en stor fördel från företagets sida. har via såddfinansieringen fångat upp tidiga utvecklingsprojekt och bidragit till förädlingen av dessa fram till att andra finansiärer kunnat ta vid. genomförde SCB en utvärdering som visade på effekter av insatser i företag med såddfinansiering. Utvärderingen visar att omsättningen för företag som erhöll såddfinansiering ökade med och att antalet anställda ökade med . Överlevnadsgraden bland företagen var . Då såddfinansiering oftast går till projekt i mycket tidig utvecklingsfas, exempelvis utveckling av en prototyp, tar det innan försäljning av produkten kan komma till stånd. Detta särskilda förhållande gör att omsättningsutvecklingen inte bör jämföras med utvecklingen i redan befintliga företag eller nyetablerade företag. Generellt sett har utvecklingen av omsättningen och antalet anställda varit god hos de företag som erhållit såddfinansiering 1995 och framåt oavsett insatsår. Detta får givetvis ses som ett mycket bra resultat av det statliga stödet till tidiga affärsutvecklingsprojekt. 3.6Information, rådgivning och kompetensutveckling Statliga insatser inom politikområdet Företagare har behov av lättillgänglig och begriplig information om exempelvis regler som styr företagandet, olika finansieringsmöjligheter samt villkoren inom EU:s inre marknad. Behoven är särskilt stora hos små företag med resursbrist i form av tid, kontakter, kunskap och pengar. driver och/eller finansierar ett antal informations-, rådgivnings- och nätverksprojekt. ansvarar för utvecklingen av Företagarguiden, som är en Internetportal där företagsrelevant myndighetsinformation finns samlad. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Ett tjugotal myndigheter ingår i projektet. Portalen förenklar för företagare att hitta information från myndigheter och andra offentliga organisationer. I en fråga-svar funktion slussas frågor från företagare till rätt myndighet. Företagarna får svar . Finansierings- och riskkapitaldatabasen är en Internettjänst som vänder sig till företag och entreprenörer som söker finansiering för sin verksamhet. Databasen innehåller information om svensk och nordisk offentlig finansiering och vissa EU-stöd riktad till företag. Riskkapitaldatabasen innehåller information om riskkapitalaktörer. har även ett antal andra verksamheter som ger information till ny- och småföretagare. Ett exempel är Startlinjen där myndigheten via telefon och Internet ger information i samband med starten av företag. Den så kallade teknopolverksamheten vid de åtta största tekniska högskolorna innehåller kvalificerad projektvärdering och rådgivning till studenter och forskare som vill starta företag. Verksamheten har under delfinansierats av . Via myndigheten stödjer staten även andra informations och rådgivningsinsatser bland annat and Society NyföretagarCentrum. Or- ganisationen har ett hundratal kontor, vilka ger rådgivning till personer som vill starta företag. Staten stödjer även Ung företagsamhet, som under gymnasiet ger ungdomar möjlighet att pröva på att starta och driva ett företag. Via betalar staten dessutom ut bidrag till Stiftelsen svensk Industridesign (SVID), som arbetar med att främja och förmedla kunskap inom industriell design. Inom ramen för sitt sektorsansvar för en hållbar utveckling genomför insatser omfattande information och kompetensöverföring för att främja de små och medelstora företagens miljö- och utvecklingsarbete. har i sin ordinarie verksamhet det operativa ansvaret för Baltic 21 Näringsliv. Där är tillsammans med den huvudansvarig för näringslivssektorn inom Baltic 21 en för . Inom området kvinnors och invandrares företagande prioriteras kunskapsutveckling och kunskapsspridning. Stöd utgår till information och rådgivning om den kooperativa företagsformen. i huvudsak till 24 lokala kooperativa utvecklingscentra. () erbjuder små företag information och rådgivning i EU-relaterade frågor samt om den europeiska marknaden. finns kontor i . har initierat program som syftar till att skapa affärskontakter mellan företag genom att mötesplatser arrangeras. har arbetat med de tre koncepten Partenariat, Interprise och IBEX. Detta är kontaktdagar där företag från ett antal olika länder inbjuds att delta i syfte att etablera affärskontakter och därigenom stärka sin konkurrenskraft. erbjuder kostnadsfri, kortare rådgivning och information till småföretagare. De flesta företag som får kostnadsfri rådgivning hos är företag med som är , eller personer som planerar att starta eget. I genomsnitt har företaget tre anställda. Fördjupade insatser som t.ex. tillväxtanalyser och kompetensutvecklingsprogram är alltid avgiftsbelagda för deltagarna. ALMI:s olika affärsutvecklingstjänster riktar sig framför allt till företag som vill utveckla sitt ledarskap, eller som vill utöka, alternativt förändra, sin marknad på något sätt. Turistdelegationen arbetar med att öka samverkan mellan turistnäringen och berörda myndigheter. Vidare arbetar delegationen med att identifiera nya marknadsmöjligheter för näringen. Turistdelegationen publicerar utredningar och strategiska rapporter, vilka distribueras till lokala och regionala turistorganisationer, kommuner, länsstyrelser, företagsorganisationer, myndigheter och skolor. Myndighetens arbete har också visats vid rese- och turistmässan . Tu- ristdelegationen har fått regeringens uppdrag att genomföra ett program för ökad innovationskraft inom turistnäringen och för att främja turismforskning. Sammanlagt har beviljats inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling för perioden 20022004 för genomförande av programmet. har beviljats inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling för perioden 20022004 för att utveckla och marknadsföra varumärket , som syf- tar till att stärka den långsiktiga attraktionskraften och lönsamheten i fjällområdet. Både Turistdelegationen och deltar i arbetet med de regionala tillväxtavtalen samt i arbetet med att genomföra Framtidsprogrammet. har Framtidsprogrammet presenterats i ett stort antal regioner. geologiska undersökning (SGU) arbetar mot långtidsplanen att myndigheten skall tillhandahålla rikstäckande, behovsanpassad och kvalitetssäkrad geologisk information. För befolkningstäta och s.k. malmpotentiella områden skall det finnas mer detaljerad information än för övriga delar av landet. Den geologiska informationen används bl.a. av företag, kommuner och statliga myndigheter. En förutsättning för att svenskan skall vara ett komplett och samhällsbärande språk är att det finns användbar svensk terminologi inom alla fackområden. Särskilt tydligt syns behovet kanske inom fält där den tekniska och vetenskapliga utvecklingen går snabbt. Terminologifrågornas betydelse ökar i och med den allt större användningen av engelska. Terminologiarbete är också viktigt för att främja IT-utveck- lingen. För att tillgodose behovet av övergripande terminologiarbete och ett väl fungerande nationellt språk inom samhällets alla områden lämnas bidrag till AB (). TNC producerar ordlistor m.m. inom skilda fält och förvaltar stora ordbanker. I TNC:s uppgifter ingår även att stödja myndigheter, organisationer och företag som bedriver eget terminologiarbete. TNC utarbetar också regler och anvisningar för utformning av teknisk text, samlar, inordnar och dokumenterar material av terminologisk betydelse samt håller föreläsningar och kurser om terminologi och skrivande. Vissa delar av terminologiarbetet finansieras på affärsmässiga grunder. Statligt bidrag utgår även till för informationsspecialister () som är en ideell yrkesförening för verksamma inom området informationsförsörjning. Föreningen verkar för att höja kompetensen hos sina medlemmar främst inom det informationstekniska området. TLS bedriver utbildning genom kurser och seminarier, publicering av tidskrifter, anordnande 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 av konferenser samt regionalt, branschvis, nordiskt och internationellt samarbete. verksamhet, Startlinjen, har haft drygt 116 000 besökare på sin hemsida. Det är en ökning med cirka 18 000 jämfört med . An- delen nöjda kunder har ökat från 2001. Tabell 3.4 Startlinjen 1999-2001 har ett fördjupat samarbete inletts med ALMI:s regionala bolag. Finansierings- och riskkapitaldatabaserna har haft ca 47 500 besökare på webbplatsen. Det är en minskning med ungefär 1 500 jämfört med föregående år, men en fördubbling jämfört med . lanserades Företagarguiden på Internet. Från starten och fram till och med hade 77 882 besökare utnyttjat Företagarguiden. Antalet sidor på Internet som innehåller länkar till eller på annat sätt refererar till Företagarguiden har ökat från tidpunkten för lanseringen vara cirka 200 till att vara mer än 1 000. I en enkät som genomfördes om guiden svarade att den är lätt att använda och att informationen är användbar och lätt att förstå. har EIC besvarat cirka 1 200 förfrågningar. av frågorna ställdes av företagare. Övriga frågor kom från andra EIC-kontor, myndigheter eller privatpersoner. Antalet förfrågningar har minskat jämfört med föregående år som antalet besökare på webbplatsen har ökat från ca 55 000 till ca 72 700. En uppföljning av frågeverksam- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 heten visar att är mycket nöjda med EIC service. Open för Business (OFB) är ett treårigt försöksprojekt som startades . Syftet är att pröva ett koncept som främjar ungt entreprenörskap. OFB finns på fem orter i . Ca 3 000 ungdomar har registrerats sig hos OFB. 22 företag har startats och 133 var i startfas . De 24 lokala kooperativa utvecklingscentrumen (LKU) har, via erhållit i statligt stöd. LKU:na klarade den stipulerade medfinansieringen om av statsbidraget. 224 företag startades efter att ha fått rådgivning från LKU, vilket är något lägre än . Dessa 224 företag har tillsammans cirka 4 500 medlemmar och ca 1 100 anställda. har erhållit för en särskild satsning för att öka sysselsättningen bland personer med invandrarbakgrund. insatser har varit inriktade på att öka kunskapen om invandrares företagande. En av de insatser som redovisats är en utvärdering av pågående rådgivningsinsatser riktade till företagare med invandrarbakgrund. har fått i uppdrag att driva ett program för samordning och genomförande av kompetensutvecklande åtgärder riktade till globalt konkurrensutsatta underleverantörsföretag. bedömning är att ca 300 företag deltar eller kommer att delta i de projekt som beslutats. Av de företagen är ca 85 verksamma inom nationella stödområden och . har också fått i uppdrag att genomföra ett nationellt program för att höja IT-kompetensen i småföretag. Tillsammans med skall myndigheten verka för att medvetandegöra den strategiska nyttan av IT. har 80 projekt beviljats där är medfinansiär. Spridningen av geografisk lokalisering, bransch och inriktning är bred. Antalet småföretag som berörs är ca 10 000. Regeringen har 2001 tilldelat för medfinansiering av näringslivsinsatser inom området hållbar utveckling med inriktning på . Medlen utgör en viktig del i medfinansieringen av Östersjöorienterade insatser i de regionala tillväxtavtalen. Medel har anvisats från Östersjömiljard 2 och avser främst insatser inom Baltic 21 Nä- ringsliv. har programmet Metodik för miljöanpassad produktutveckling i små och medelstora företag (MPU-programmet) avslutats. Syftet med programmet var att utveckla olika verktyg såsom checklistor eller handböcker med branschfakta och metodtips. Enligt den utvärdering som gjordes av programmet är det tveksamt om de verktyg som togs fram inom MPU-pro- grammet uppfyller kravet på enkel hantering och kan användas av en företagare med låga kunskaper inom området. (Metodik för miljöanpassad produktutveckling i små och medelstora företag, R 2002:1.) Ett annat mål med programmet var att dokumentera minst femton goda exempel på miljöanpassningar av produkter. Några goda produktexempel togs fram av vilka en del är kommersialiserade. Inom ramen för det svenska ordförandeskapet hölls en konferens på temat Entreprenörskap för framtiden. SVID var med och arrangerade en workshop om design, som fick stort gensvar och bidrog till att profilera som en föregångare när det gäller att se design ur ett tillväxtperspektiv.