prop · GQ03116d2 · 2003-05-13 00:00:00 — för jordbruk, industri eller annan ekonomisk verksamhet, samt int- ekonomisk verksamhet, samt jord- resset för honom att kunna förfoga ägarens intresse att kunna förfoga över marken för sådant ändamål ändamål påtagligt överväger arren- intresse av fortsatt arrende, datorns intresse av fortsatt arrende, 6. jordägaren i annat fall har befogad anledning att upplösa arrendeförhållandet. Om jordägarens intresse blir tillgodosett genom att arrendatorn avträder endast en del av arrendestället och avtalet lämpligen kan förlängas såvitt avser arrendestället i övrigt, har arrendatorn utan hinder av första stycket rätt till sådan förlängning. Har jordägaren uppsagt arrendeavtalet och vägrar han att förlänga arrendeförhållandet eller kommer förlängning i annat fall ej till stånd på den grund att jordägaren för förlängning kräver arrendeavgift som ej är skälig eller uppställer annat villkor som strider mot god sed i arrendeförhållanden eller eljest är obilligt, skall han i skälig omfattning ersätta arrendatorn dennes förlust på grund av arrendeförhållandets upphörande, om ej 1. arrendatorn åsidosatt sina förpliktelser i sådan mån att det icke skäligen kan fordras att jordägaren förlänger arrendeförhållandet, Senaste lydelse 1987:132. Senaste lydelse 1973:187. 2. jordägaren gör sannolikt, att 2. jordägaren gör marken skall användas för annat ändamål än det med upplåtelsen annat ändamål än det med upp- avsedda, och intresset för honom låtelsen avsedda, och jordägarens att kunna förfoga över marken för intresse att kunna förfoga över sådant ändamål påtagligt över- arrendestället för sådant ändamål fortsatt arrende, eller intresse av fortsatt arrende, eller 3. jordägaren i annat fall har befogad anledning att upplösa arrende- Första stycket äger motsvarande tillämpning, om arrendatorn har uppsagt avtalet enligt 3 § och i uppsägningen begärt förlängning av avtalet på ändrade villkor. Förlust för arrendatorn som har samband med att denne bekostat upp- förande av byggnad eller utförande av annat arbete på arrendestället skall beaktas vid ersättningens bestämmande endast om åtgärden vidtagits i enlighet med arrendeavtalet. Om en bostadslägenhet, som hyrs ut av fastighetsägaren till en hyres- gäst för annat än fritidsändamål och som inte utgör del av hyresvärdens egen bostad, inte har lägsta godtagbara standard enligt sjätte och sjunde styckena, får hyresnämnden på hyresgästens ansökan förelägga hyres- värden att vidta åtgärd som behövs för att lägenheten skall uppnå sådan standard (upprustningsföreläggande). I föreläggandet skall bestämmas inom vilken tid den åtgärd som avses med föreläggandet skall ha vidtagits. Vite får sättas ut i föreläggandet. Tiden i föreläggandet får förlängas, om det finns särskilda skäl för det och ansökan om förlängd tid görs före utgången av den tidsfrist som Föreläggande får meddelas endast om åtgärden med hänsyn till kost- naden för denna kan beräknas ge skäligt ekonomiskt utbyte. gärda åtgärden innebär att ingrepp måste göras i andra lägenheter i huset, får ett föreläggande meddelas endast om hyresgästerna i dessa lägenheter samtycker till åtgärden. Bestämmelserna i 16 § fjärdesjätte styckena tillämpas också i fråga innehavare av tomträtt och ägare innehavare av tomträtt och ägare av byggnad som tillhör annan än av byggnad som tillhör annan än ägaren av marken. En bostadslägenhet skall anses ha lägsta godtagbara standard, om den är försedd med anordning inom lägenheten för 2.kontinuerlig tillgång till varmt och kallt vatten för hushåll och hygien, 3.avlopp för spillvatten, 9 Senaste lydelse 1997:62. 4. personlig hygien, omfattande toalett och tvättställ samt badkar eller 5.försörjning med elektrisk ström för normal hushållsförbrukning, 6.matlagning, omfattande spis, diskho, kylskåp, förvaringsutrymmen och avställningsytor. Utöver vad som anges i sjätte stycket krävs det för att lägsta godtagbara standard skall uppnås 1.att det finns tillgång både till förrådsutrymmen inom fastigheten och till anordning för hushållstvätt inom fastigheten eller inom rimligt avstånd från den, och 2.att huset inte har sådana brister i fråga om hållfasthet, brandsäkerhet eller sanitära förhållanden som inte skäligen kan godtas. En fastighetsägare får endast under de förutsättningar som anges i andra stycket 1.utföra sådana standardhöjande åtgärder på fastigheten som har en inte obetydlig inverkan på en bostadslägenhets bruksvärde, eller 2.utföra åtgärder som medför en inte oväsentlig ändring av en bostadslägenhet eller av de gemensamma delarna av fastigheten. För att sådana åtgärder skall få vidtas krävs det att de har godkänts av de berörda bostadshyresgästerna eller att hyresnämnden har lämnat tillstånd till åtgärderna. Om åtgärderna avser de gemensamma delarna av fastigheten, krävs det att de har godkänts av hyresgästerna i mer än hälften av de berörda bostadslägenheterna eller att hyresnämnden har lämnat tillstånd till åtgärderna. Godkännande eller tillstånd behövs inte, om åtgärderna vidtas för att en bostadslägenhet skall uppnå lägsta godtagbara standard enligt 18 a § sjätte och sjunde styckena. Med fastighetsägare jämställs innehavare av tomträtt och ägare av byggnad som tillhör någon annan än markägaren. Med hyresgäst avses i 18 dh §§ även den som varit hyresgäst, om hans hyresavtal har upphört med anledning av en större ombyggnad och han har rätt att flytta tillbaka till en lägenhet i fastigheten efter ombyggnaden och kan anses vara berörd av den åtgärd det är fråga om. Med fastighetsägare jämställs innehavare av tomträtt och ägare av byggnad som tillhör någon annan än fastighetsägaren. Med hyresgäst avses i 18 dh §§ även den som varit hyresgäst, om hans hyresavtal har upphört med anledning av en större ombyggnad och han har rätt att flytta tillbaka till en lägenhet i fastigheten efter ombyggnaden och kan anses vara berörd av den åtgärd det är fråga om. Denna lag träder i kraft . 10 Senaste lydelse 2002:29. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att det i skall införas en ny paragraf, 32 kap. 5 a §, av följande lydelse. Bestämmelserna i 5 § gäller också i fråga om skador som 1.orsakas av åtgärder inom ramen för sådant byggnadsarbete som avses i 3 kap. 6 § jordabalken, och 2.uppkommer på annan del av den anläggning där arbetena utförs. Vid tillämpningen av första stycket skall vad som sägs i 5 § andra stycket gälla endast om den åtgärd som orsakar skadan är särskilt ingripande eller av annan anledning medför särskild risk. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetsbildningslagen (1970:988)1 dels att nuvarande 8 kap. 7 § skall betecknas 8 kap. 10 §, dels att 1 kap. 3 och 4 §§, 2 kap. 5 §, 3 kap. 1 §, 4 kap. 7, 14, 25 och 27 §§ samt 15 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas sju nya paragrafer, 1 kap. 1 a §, 3 kap. 1 a § och 8 kap. 59 §§, av följande lydelse. I denna lag betyder 1.anläggningsfastighet: en fastighet som avgränsas både horisontellt och vertikalt, 2.anläggningsutrymme: ett utrymme som är fogat till en annan fastighet än en anläggningsfastighet och som avgränsas både horisontellt och vertikalt. Vad som i denna lag sägs om mark gäller också annat utrymme som ingår i en fastighet eller en samfällighet. Fastighetsbildning skall ske så, att varje fastighet som nybildas eller ombildas blir med hänsyn till belägenhet, omfång och övriga förutsättningar varaktigt lämpad för sitt ändamål. Härvid skall särskilt beaktas att fastigheten får en lämplig utformning och tillgång till behövliga vägar utanför sitt område. Om fastigheten skall användas för bebyggelse skall den vidare kunna få godtagbara anordningar för vatten och avlopp. Fastighetsbildning får inte äga rum, om den fastighet, som skall nybildas eller ombildas för nytt ändamål, inte kan antas få varaktig användning för sitt ändamål inom överskådlig tid. Fastighetsbildning får inte heller äga rum, om ändamålet med hänsyn till sin art och övriga omständigheter bör tillgodoses på något annat sätt än genom fastighetsbildning. För fastighetsbildning som medför att en anläggningsfastighet eller ett anläggningsutrymme ny- 1 Lagen omtryckt 1992:1212. bildas eller ombildas gäller där- Prop.2002/03:116 utöver vad som föreskrivs i 1 a §. Vid sådan fastighetsbildning skall, vid tillämpningen av första och andra styckena, anläggningsfastigheters och anläggningsutrymmens särskilda karaktär beaktas. Fastighetsbildning som medför att en anläggningsfastighet nybildas eller ombildas får ske endast om 1.anläggningsfastigheten rymmer eller är avsedd att rymma en byggnad eller annan anläggning eller en del av en sådan, 2.anläggningsfastigheten tillförsäkras de rättigheter som behövs för att den skall kunna användas på ett ändamålsenligt sätt, 3.det står klart att åtgärden är lämpligare än andra åtgärder för att tillgodose ändamålet med fastighetsbildningen, och 4.anläggningsfastigheten, om den är avsedd för bostadsändamål, är ägnad att omfatta minst fem bostadslägenheter. I fråga om fastighetsbildning för en anläggning som ännu inte har uppförts gäller dessutom att fastighetsbildning enligt första stycket får ske endast om 1.det är nödvändigt för att trygga finansieringen eller uppförandet av anläggningen, och 2. fastigheten kan antas få användning för sitt ändamål . Första och andra styckena tillämpas också vid fastighetsbildning som innebär att ett anläggningsutrymme nybildas eller ombildas. Sammanträde skall hållas i anslutning till den eller de berörda fastigheterna, om det inte utan olägenhet kan hållas på annat ställe. Förrättning skall handläggas av lantmäterimyndigheten i den ort där marken är belägen. Ligger marken under flera lantmäterimyndigheter, handlägges förrättningen av endera myndigheten. En förrättning skall handläggas av lantmäterimyndigheten i den ort där den eller de berörda fastigheterna är belägna. Ligger fastigheterna under flera lantmäterimyndigheter, skall förrättningen handläggas av endera myndigheten. Vid förrättning skall lantmäterimyndigheten hålla sammanträde med Sammanträde behövs inte, om Sammanträde behövs ej, om stridiga intressen mellan sakägare det inte förekommer några mot- ej förekommer i ärendet och stridande intressen mellan sak- hinder mot den sökta fastighets- ägarna i ärendet och det inte heller bildningen ej föreligger. finns några hinder mot den sökta sökan skall avvisas eller det är skall avvisas eller det är uppenbart icke kan tillåtas, är sammanträde ej att fastighetsbildningen inte kan tillåtas, är sammanträde inte heller Vid sammanträde skall lantmäterimyndigheten redogöra för ansökningen samt klargöra innebörden av vidtagna och planerade åtgärder. Sakägare och annan, som enligt särskild föreskrift skall underrättas om sammanträdet, skall få tillfälle att yttra sig och förebringa utredning i frågor som behandlas vid sammanträdet. Sammanträde hålles där den mark är belägen som fastighetsbildningen avser, om det ej utan olägenhet kan hållas på annat ställe. skall utreda förutsättningarna för fastighetsbildningen. Föreligger ej hinder mot denna, skall myndigheten utarbeta den fastighetsbildningsplan samt ombesörja de göromål av teknisk art och de värderingar som behövs för åtgärdens genomförande. Därvid bör rådplägning med sakägarna ske. Vid behov skall samråd ske med de myndigheter som beröres av åtgärden. Sedan de i första stycket före- Sedan de i första stycket skrivna åtgärderna har utförts, skall myndigheten meddela beslut om om fastighetsbildningen (fastighets- Detta beslut skall ange Senaste lydelse 1995:1394. Senaste lydelse 1995:1394. Senaste lydelse 2001:890. ange hur fastighetsindelningen änd- ras, vilka servitutsåtgärder som vid- och vilka byggnader eller andra tas och vilka byggnader eller andra anläggningar som överförs till en anläggningar som överförs till en I övrigt skall be- I övrigt skall be- slutet innehålla uttalanden i frågor slutet innehålla uttalanden i frågor som har ett samband som har ett samband bestämmelser om vad beslutet i bestämmelser om vad beslutet i vissa fall skall innehålla finns i 5, 8 vissa fall skall innehålla finns i 5, 8 och 12 kap. Vid fastighetsbildning kap. 1 a § andra stycket en tid inom vilken läggningen skall ha uppförts. Om det finns särskilda skäl, får lantmäterimyndigheten förlänga tiden. Om det är lämpligt, får fastighetsbildningsbeslutet meddelas utan hinder av att tekniska göromål och värderingar ej utförts. Under samma förutsättning får olika frågor som hör till beslutet upptagas för sig och avgöras genom särskilda beslut. Vad som föreskrives om fastighets- bildningsbeslut gäller även sådant avgörande. och utmärkas i behövlig omfattning. och utmärkas i behövlig omfattning. skall överensstämma med fastig- skall överensstämma med fastig- som endast i mindre mån avviker som endast i mindre mån avviker från beslutet får dock läggas till från beslutet får dock läggas till grund för utmärkningen, om rättelse grund för utmärkningen, om rättelse kostnad som icke står i skäligt för- kostnad som inte står i skäligt för- hållande till den betydelse det kan hållande till den betydelse det kan ha för sakägare att fastighetsbild- ha för sakägare att fastighetsbild- ningen genomföres i full överens- ningen genomförs i full överens- stämmelse med beslutet. stämmelse med beslutet. Om det är lämpligt, får utmärk- Om det är lämpligt, får utmärk- ning av gräns verkställas efter för- ning av gräns verkställas efter na skall underrättas om åtgärden i sen lämnas genom skriftligt med- genom skriftligt meddelande eller i delande eller i sådan särskild ord- ning som beslutats enligt 20 § andra beslutats enligt 20 § andra stycket. enligt första och andra styckena inte lämpligen kan ske på grund av fastighetens beskaffenhet, skall Prop.2002/03:116 gränserna med tillräcklig nog- Bilaga 8 grannhet beskrivas på den karta som upprättas enligt 28 § eller i andra förrättningshandlingar. Bestämmelserna i denna paragraf tillämpas när 1. olika delar av en byggnad eller annan anläggning hör till skilda fastigheter, 2. minst en del av anläggningen hör till en anläggningsfastighet eller ett anläggningsutrymme, och 3. anläggningen eller en sådan del av anläggningen som avses under 2 har skadats eller förslitits i sådan utsträckning att den måste ersättas med en ny för att tjäna I fall som avses i första stycket får ägaren av en av de fastigheter som avses i första stycket 1 på begäran lösa in de anläggningsfastigheter och de anläggningsutrymmen som anläggningen eller anläggningsdelen hör till. Om flera fastighetsägare begär inlösen, skall inlösen ske på det sätt som leder till den lämpligaste fastighetsindelningen. Är flera inlösenalternativ lika lämpliga, skall företräde ges till den fastighetsägare vars del av anläggningen beräknas ha det största värdet eller, om flera delar beräknas ha lika värde, till den fastighetsägare som först har begärt inlösen. Om det genomförs ändringar i fastighetsindelningen med tillämpning av 5 kap., skall dessa beaktas vid uppskattningen. Om inlösen inte sker enligt andra stycket, skall lantmäterimyndigheten förordna att de an- 5 8 kap. 5 § upphävd genom 1992:1212. läggningsfastigheter och anlägg- Prop.2002/03:116 ningsutrymmen som anläggningen Bilaga 8 eller anläggningsdelen hör till skall avstås genom inlösen och överföras till den fastighet som de skulle ha hört till om några anläggningsfastigheter eller anläggningsutrymmen inte hade bildats. Detta gäller dock inte om överföringen kan antas medföra olägenhet av betydelse för ägaren till den mottagande fastigheten. Inlösen enligt andra eller tredje stycket får inte ske om det kan antas att anläggningsfastigheten eller anläggningsutrymmet kommer att få fortsatt användning för sitt ändamål . Om en anläggning, som i sin helhet hör till en anläggningsfastighet eller ett anläggningsutrymme, har skadats eller förslitits i sådan utsträckning att den måste ersättas med en ny för att tjäna sitt ändamål, tillämpas 5 § tredje och fjärde styckena. Vad som sägs i 5 § andra och tredje styckena och 6 § gäller också om anläggningen inte har uppförts inom den tid som har beslutats enligt 4 kap. 25 § andra stycket. Inlösen enligt 57 §§ får ske trots bestämmelserna i 3 kap. 2 §, 5 kap. 7 § samt 13 §§ i detta kapitel. Om inlösen begärs enligt 57 §§ av en del av en fastighet och en återstående del av fastigheten till § upphävd genom 1992:1212. § upphävd genom 1977:362. följd därav kan användas för sitt ändamål, får inlösen ske endast om även denna del inlöses. Mål som fullföljes enligt bestämmelserna i detta kapitel (fastighetsbildningsmål) prövas av den fastighetsdomstol inom vars domkrets marken är belägen. Ligger marken under flera fastighetsdomstolar, upptages talan av den domstol under vilken huvuddelen ligger. Mål som överklagas enligt bestämmelserna i detta kapitel (fastighetsbildningsmål) skall prövas av den fastighetsdomstol inom vars domkrets den eller de berörda fastigheterna är belägna. Ligger fastigheterna under flera fastighetsdomstolar, skall talan tas upp av den domstol under vilken huvuddelen ligger. Denna lag träder i kraft . Beslut om fastighetsbildning som innebär att en anläggningsfastighet bildas eller ett anläggningsutrymme uppkommer får dock inte meddelas före ingången av . Förslag till lag om ändring i lagen om förvaltning av samfälligheter (1973:1150) Härigenom föreskrivs att 19 § lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter skall ha följande lydelse. Föreningen skall vid förvaltningen tillgodose medlemmarnas gemensamma bästa. Varje medlems enskilda intressen skall även beaktas i skälig omfattning. ning som är av kommunalteknisk ning skall avsätta medel till en natur eller annars av större värde fond för att säkerställa underhåll och som är inrättad för småhus- och förnyelse av gemensamhets- fastigheter eller för sådana fas- tigheter jämte hyresfastigheter el- 1. är av kommunalteknisk natur eller annars av större värde samt medel till en fond för att säkerstäl- la underhåll och förnyelse av eller för sådana fastigheter till- reningens styrelse skall i sådant eller bostadsrättsfastigheter, eller fall också upprätta en underhålls 2. tillförsäkrar en anläggnings- och förnyelseplan som skall inne- fastighet eller ett anläggnings- hålla de upplysningar som är av betydelse för att fondavsättning- avses i 3 kap. 1 a § första stycket 2 arnas storlek skall kunna be- (1970:988). I de fall som avses i andra också upprätta en underhålls och de upplysningar som är av bety- storlek skall kunna bedömas. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1989:727. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: justitierådet , regeringsrådet , f.d. kammarrättspresidenten . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i jordabalken, 2.lag om ändring i , 3.lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988), 4.lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Under föredragningen har enhetschefen , , lämnat vissa upplysningar om fastighetsbildningsverksamheten. Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslagen i lagrådsremissen innefattar en betydande utveckling av den centrala lagstiftningen om fast egendom. Vid sidan av traditionella fastigheter införs en ny typ av fastigheter, s.k. anläggningsfastigheter. Medan de traditionella fastigheterna avgränsas genom gränslinjer i markplanet är det typiska för de nya fastigheterna att de avgränsas tredimensionellt, dvs. även i såväl höjdsom djupled. Syftet anges vara att man med de nya fastigheterna skapar möjligheter till ett bättre fastighetsutnyttjande. Med ett tredimensionellt utnyttjande får man bättre förutsättningar för exempelvis bostadsbyggande ovanpå befintliga kommersiella byggnader och lämpligare fastighetsindelning vid infrastrukturinvesteringar i form av bl.a. broar, bergrum och tunnlar. De nya fastigheterna skall i huvudsak följa samma regelverk som gäller för fastigheter av traditionellt slag. De kommer att nybildas och ombildas enligt fastighetsbildningslagen (1970:988), FBL, och de kommer att kunna överlåtas, lagfaras och intecknas som andra fastigheter. De föreslagna lagändringarna avses träda i kraft . I remissen noteras att förslagen aktualiserar olika ändringar på skatteområdet, främst i fråga om fastighetstaxeringen, och att inom pågår arbete för att ta fram förslag. Under föredragningen har upplysts att en promemoria med sådana förslag kommer att bli klar ungefär med att proposition i detta lagstiftningsärende beräknas bli förelagd , dvs. Proposition beträffande skattefrågorna planeras . Lagrådet anser att reglerna på skatteområdet och den civilrättsliga regleringen har ett så påtagligt samband att utformningen av bestämmelserna på ömse håll kan komma att påverka varandra. Vissa regler om fastighetstaxering av den nya typen av fastigheter, t.ex. om värdering, kommer förmodligen att kräva lösningar, vilka inte kan uteslutas få civilrättsliga effekter. Lagrådet finner det mot den angivna bakgrunden otillfredsställande att förslag på så näraliggande områden på detta sätt delas upp i separata lagstiftningsärenden. Detta gör det svårare att i lagstiftningsprocessen göra en helhetsbedömning av effekterna av ändringarna i lagstiftningen på respektive områden och den eventuella inverkan skattebestämmelserna kan ha på de nu föreslagna lagändringarna. Av lagrådsremissen och det remissförfarande som föregick denna framgår vidare att ett inte obetydligt arbete återstår för främst att utfärda föreskrifter och allmänna råd för tillämpning av lagstiftningen innan de föreslagna lagändringarna kan få full effekt. Mot angivna bakgrund ifrågasätter Lagrådet om inte ikraftträdandet av de nu föreslagna lagändringarna bör anstå, åtminstone till den tidpunkt när de nya bestämmelserna på skatteområdet har arbetats fram och effekterna av dem kan överblickas. Behovet av lagstiftning om tredimensionell fastighetsindelning Lagförslagen grundas på ett betänkande från Utredningen om tredimensionellt fastighetsutnyttjande (SOU 1996:87). Enligt lagrådsremissen delar regeringen utredningens bedömning att det finns ett behov av lagstiftning på området. Man tar som exempel större, kapitalkrävande projekt i form av byggnader och andra anläggningar, vilka rymmer eller är avsedda att rymma skilda verksamheter. Det framhålls i remissen att i de fall där större anläggningar kommit till stånd, har de rättsliga lösningarna ofta blivit komplicerade och i vissa fall t.o.m. hamnat i en gråzon mellan vad som kan respektive inte kan anses tillåtet enligt reglerna om fastighetsbildning. Från kommunikationsområdet hämtas exempel på broar och tunnlar för väg och järnvägstrafik som skär rakt igenom fastigheter och anläggningar såsom den s.k. i , som hyser bussterminaler m.m. integrerade med butiker, kontor och bostäder. I framför allt de stora städerna föreligger brist på mark för nybebyggelse. Detta har resulterat i projekt som förutsätter ett utnyttjande av utrymmen ovanför eller under befintliga anläggningar. Det handlar ofta om att bygga på höjden så att exempelvis utrymmen ovanpå kommersiella byggnader används för bostadsbyggande. Det kan också vara fråga om underjordiska anläggningar för exempelvis lager eller andra kommersiella ändamål. Lagrådsremissen förutser tillämpning av en lagstiftning om tredimensionella fastigheter också för att kunna skikta byggnader och andra anläggningar i separata delar, t. ex. en del för kommersiella ändamål och en del för bostadsändamål. Detta kommer ofta att medföra bättre förutsättningar för en ändamålsenlig förvaltning. Som exempel anges byggnader som ägs av bostadsrättsföreningar och som innehåller både bostäder och kommersiella lokaler. Föreningen fungerar då som hyresvärd för lokalhyresgästen, en uppgift som föreningen i vissa fall upplever som ett främmande inslag i verksamheten och som dessutom kan medföra ett ur föreningens synvinkel onödigt ekonomiskt risktagande.