prop · GQ0340 · 2003-01-16 00:00:00 — Tariffen får dock utformas medhänsyn till var på nätkoncessionshavarens ledningsnät en anslutningspunkt ärbelägen.Om en sådan föreskrift som avses i 2 § andra stycket har meddelats skall, ifråga om de utlandsförbindelser som omfattas av föreskriften, de beräknadekostnaderna för den prestation som nätkoncessionshavaren har att utföra och hans sätt att utföra prestationen omfattas av den skälighetsbedömning som görsenligt första stycket avseende nätkoncessionshavarens samtliga ledningar ilandet.Om nätkoncessionshavaren har systemansvaret för el enligt 8 kap. 1 § förstastycket skall den del av verksamheten som inte kan hänföras till en viss kundeller kundkategori anses ingå i nätverksamheten.Om nätkoncessionshavaren deltar i europeiskt samarbete, som syftar till attutveckla och vidmakthålla en fungerande europeisk marknad för el, skallverksamheten anses ingå i nätverksamheten.13 kap.5 §Beslut av nätmyndigheten enligt 2 kap. 18-20 §§, 3 kap. 3 §, 6--8 §§, 11, 11 a,14 och 15 §§, 4 kap. 6, 7 och 10 §§ samt 12 kap. 8 och 11 §§, beslut av entillsynsmyndighet enligt 12 kap. 2--4 §§ samt beslut av den systemansvarigamyndigheten om ersättning till den som enligt 8 kap. 2 § beordrats öka ellerminska produktionen av el får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.Beslut av nätmyndigheten enligt 2 kap. 18-20 §§, 3 kap. 3 §, 6--8 §§, 11, 14 och 15 §§, 4 kap. 6, 7 och 10 §§ samt 12 kap. 8 och 11 §§, beslut av entillsynsmyndighet enligt 12 kap. 2-4 §§ samt beslut av den systemansvarigamyndigheten om ersättning till den som enligt 8 kap. 2 § beordrats öka ellerminska produktionen av el får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.Regeringen får meddela föreskrifter om överklagande av andra beslut enligt denna lag eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen.6.Bestämmelserna i 3 kap. 6 § andra stycket, 7 § andra stycket, 11 § tredjestycket, 11 a § andra stycket, 14 § andra stycket och 15 § tredje stycket samt 4 kap. 10 § tredje stycket i deras nya lydelse tillämpas på sådana tvister, ivilka ansökan kommit in till nätmyndigheten eller senare.Bestämmelserna i 3 kap. 6 § andra stycket, 7 § andra stycket, 11 § tredjestycket, 14 § andra stycket och 15 § tredje stycket samt 4 kap. 10 § tredjestycket i deras nya lydelse tillämpas på sådana tvister, i vilka ansökan kommitin till nätmyndigheten eller senare.Denna lag träder i kraft den 1 april 2003.2.6Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)dels att 17 kap. 4 § skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 17 kap. 22 a §, samt närmastföre denna en ny rubrik av följande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse17 kap.4 §Lagret får tas upp till lägst av lagertillgångarnas sammanlagdaanskaffningsvärde. Detta gäller dock inte lager av fastigheter och liknandetillgångar och inte heller lager av aktier, obligationer, lånefordringar ochliknande tillgångar.Lagret får tas upp till lägst av lagertillgångarnas sammanlagdaanskaffningsvärde. Detta gäller dock inte lager av1. fastigheter och liknande tillgångar,2. aktier, obligationer, lånefordringar och liknande tillgångar, samt3. elcertifikat.Elcertifikat22 a §Elcertifikat behandlas som lagertillgångar om den skattskyldige innehar en sådan anläggning som berättigar honom att bli tilldelad elcertifikat enligt 2 kap.lagen (2003:000) om elcertifikat eller är kvotpliktig enligt 4 kap. samma lag.Elcertifikaten får vid beskattningen tas upp till det lägsta avanskaffningsvärdet och verkliga värdet även om de tagits upp till ett högrevärde i räkenskaperna.Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering.2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer ochkontrolluppgifterHärigenom föreskrivs att det i lagen (2001:1227) om självdeklarationer ochkontrolluppgifter skall införas två nya paragrafer, 11 kap. 12 och 13 §§, samtnärmast före 11 kap. 12 § en ny rubrik av följande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse11 kap.Elcertifikat12 §Kontrolluppgift skall lämnas om innehav av elcertifikat.Kontrolluppgift skall lämnas för fysiska personer och dödsbon av Affärsverketsvenska kraftnät.I kontrolluppgiften skall uppgift lämnas om antalet innehavda elcertifikat vidårets utgång.13 §Kontrolluppgift skall lämnas om avyttring av elcertifikat.Kontrolluppgift skall lämnas för fysiska personer och dödsbon av Affärsverketsvenska kraftnät.I kontrolluppgiften skall uppgift lämnas om antalet avyttrade elcertifikat ochförsäljningspriset.Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering.3Ärendet och dess beredningLag om elcertifikat m.m.Genom beslut bemyndigade regeringen chefen förNäringsdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utformaett system för certifikathandel baserat på kvoter för användningen av el frånförnybara energikällor (dir. 2000:56). Utredningen antog namnetElcertifikatutredningen. redovisade utredningen sittbetänkande Handel med elcertifikat - ett nytt sätt att främja el från förnybaraenergikällor (SOU 2001:77). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1.Betänkandet har remissbehandlats. En remissammanställning finns tillgänglig iNäringsdepartementet (N2001/10077/ESB).Enligt en lagrådsremiss beslöt regeringen att inhämtaLagrådets yttrande över förslaget till lag om elcertifikat. Lagrådetssammanfattande bedömning av lagförslaget var att lagen om elcertifikat inteborde antas på det föreliggande underlaget utan bli föremål för ytterligareberedning.Regeringen presenterade i den energipolitiska propositionen Samverkan för entrygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143) sinbedömning om principerna för ett system med elcertifikat. Regeringen meddeladeatt den avsåg att återkomma till med förslag till lag om elcertifikat.Lagförslaget bereddes vidare inom . I departementspromemorianLag om elcertifikat (Ds 2002:40) presenteras en kompletterande analys medutgångspunkt i Lagrådets yttrande. En sammanfattning av promemorian finns ibilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En remissammanställning finnstillgänglig i (N2002/7236/ESB).Vissa ändringar i ellagenI regeringens proposition (prop. 2001/02:56) Energimarknader i utveckling -bättre regler och tillsyn föreslog regeringen att det i ellagen införs enmöjlighet för nätkoncessionshavare att, under vissa förutsättningar, i detenskilda fallet få undantag från kravet på mätning av den inmatade elensfördelning över tiden. Förslaget godkändes av (bet. 2001/02:NU9, rskr. 2001/02:180). Regleringen trädde i kraft den 1 januari 2003.I samband med beredningen av förslag till lag om elcertifikat har det framkommit att denna möjlighet till undantag kan få vissa negativa konsekvenser. Enpromemoria med förslag till ändring av ellagen har därför tagits fram inomRegeringskansliet. Promemorian överensstämmer med det förslag som regeringen här överlämnar. Promemorian har remissbehandlats (N2002/9364/ESB). Enremissammanställning finns tillgänglig i (N2002/9364/ESB).Affärsverket () har lämnat in en skrivelseangående modifiering av ellagens bestämmelser om kostnadsunderlaget förstamnätstariffen. Skrivelsen har remissbehandlats (N2002/4822/ESB). Ensammanfattning av skrivelsen finns i bilaga 3. En remissammanställning finnstillgänglig i (N2002/4822/ESB).SekretesslagenDet förslag som regeringen nu lägger fram är nytt. Förslaget har beretts inomRegeringskansliet.InkomstskattelagenDet förslag som regeringen nu lägger fram är nytt. Förslaget har under handberetts med Riksskatteverket.Lagen om självdeklarationer och kontrolluppgifterDet förslag som regeringen nu lägger fram är nytt. Förslaget har under handberetts med Riksskatteverket.LagrådetRegeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4.Lagrådets yttrande finns i bilaga 5.Lagrådets synpunkter behandlas under de avsnitt som de hänför sig till och iförfattningskommentaren. Regeringen har i propositionen i allt väsentligt följtLagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissen har även vissa ändringarav redaktionellt slag gjorts i lagtexten.4Lag om elcertifikat4.1 Bakgrunden till den föreslagna lagen om elcertifikatVåren 1991 beslutade om riktlinjer för energipolitiken (prop.1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373). Enligt dessa riktlinjer skall energisystemet förnyas, genom att renare och miljövänligare teknik förtillförsel, omvandling, distribution och användning etableras och underhålls.Detta skall vidare ske med hög kostnadseffektivitet. Riktlinjerna förenergipolitiken stod fast vid energipolitiska beslut (prop.1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Det energipolitiska beslutet1997 innehöll en kortsiktig del, vari bl.a. investeringsstödsprogram försmåskalig elproduktion med förnybara energikällor ingick. Investeringsprogrammet sträckte sig till och med år 2002.I samband med att ytterligare ett steg togs i avregleringen av elmarknaden , dvs. att kravet om att mäta elanvändningen timvis för att få byta elleverantörtogs bort, så påbörjades en översyn av stödet till elproduktion med förnybaraenergikällor. Anledningen till det var att man i samband med borttagandet avkravet på timvis mätning också tog bort systemet med leveranskoncessioner.Leveranskoncessionen innebar bl.a. att det i alla nätområden i fanns enaktör som hade en skyldighet att köpa all el som producerades i småskaligaproduktionsanläggningar. köptes också till ett reglerat pris. I samband med avregleringen av elmarknaden och behandlingen av ellagstiftningen (prop.1993/94:162, bet. 1993/94:NU22) underströks betydelsen av att konsekvenserna för den småskaliga elproduktion noga skulle belysas i samband med att systemet medleveranskoncession skulle ses över.En interdepartemental arbetsgrupp tillsattes 1999 och denna tog fram ett förslag om att införa ett system för handel med elcertifikat, som baserades på kvoter(Ds 2000:40). Förslaget remissbehandlades och regeringen presenterade ett förslag för med riktlinjer för framtida stödsystem. Riksdagenbeslutade att ett system baserat på elcertifikat skall införasoch att inriktningen skulle vara att systemet skall starta (prop. 1999/2000:134, bet. 2000/01:NU3, rskr 2000:111). Systemet skall enligtriksdagens beslut grundas på kvoter för användningen av el från förnybaraenergikällor.En utredning tillsattes för att ta fram ett förslag till ett elcertifikatssystem baserat på kvoter. Utredningen tog namnet presenterade ett förslag till lag om elcertifikat ibetänkandet Handel med elcertifikat- ett nytt sätt att främja el från förnybaraenergikällor (SOU 2001:77) . Lagförslaget har beretts ochkompletterats med ytterligare analyser i anledning av Lagrådets yttrande den 4mars 2002 över lagrådsremissen Främjande av förnybar elproduktion samt fortsattutveckling av el- och gasmarknadsreformerna, som regeringen presenterade den 14februari 2002.2002 års energipolitiska beslutI beslutade om energipolitikens inriktning . I detta beslut ingick ett mål för att öka den årliga användningen av elsom produceras med användning av förnybara energikällor. Målet var en ökning med års nivå (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17,rskr. 2001/02:317). Detta innebär en ökad ambitionsnivå jämfört med årsenergipolitiska program, där investeringsstöden till förnybar elproduktionsyftade till att öka den årliga förnybara elproduktionen med under enfemårsperiod.En fortsatt utveckling av energisystemet och en hög försörjningstrygghet är tvåviktiga skäl att främja elproduktion med användning av förnybara energikällor.Främjandet av sådan produktion är också en viktig åtgärd förklimatarbetet på nationell nivå.I den nämnda propositionen presenterade regeringen också en bedömning avprinciperna för ett certifikatsystem. På grund av behovet av kompletterandeanalyser, meddelade regeringen att man avsåg att vid ett senare tillfälleåterkomma till med ett förslag till lag om elcertifikat.Stöd till förnybar elproduktionI har man med traditionella styrmedel, såsom bidrag ochskatter, subventionerat och skapat incitament för att öka produktionen av el och värme med användning av förnybara energikällor. Stöden har oftast varit riktade till enskilda energislag och tekniker.Tabell 1. Stöd till elproduktion från förnybara källor år 2002.El frånStöd, öre/kWhTotalt, mkrVindInvesteringsstöd, max 10 procent.Miljöbonus418,1 741) 1002)Småskalig vattenkraftInvesteringsstöd, max 10 procent.3741)BiobränsleInvesteringsstöd, max 25 procent.8-10853)Småskalig elproduktion, högst 1 500 kW.Tillfälligt stöd9 2853)1) Avser anslag för vindkraft och småskalig vattenkraft som disponeras avStatens energimyndighet.2) Uppskattat baserat på statistik för 2002.3) Avser anslag som disponeras av Statens energimyndighet.Huvuddelen av stöden löpte ut eller kommer att löpa ut ianslutning till elcertifikatssystemets ikraftträdande. Den mer ambitiösasatsning på en ökad andel el från förnybara energikällor som beslutatom kräver dock nya angreppssätt. Med traditionella stödsystem, t.ex.investeringsstöd och driftsbidrag, är konkurrenstryck och drivkrafter förteknikutveckling begränsade. Både konkurrenstryck och teknikutveckling ärviktigt för att sänka kostnaderna och långsiktigt öka tillgången på el somproduceras med användning av förnybara energikällor.De förändrade förutsättningarna på den svenska och nordiska elmarknaden sedanavregleringarna påbörjades, vilken för del skedde 1996, ställer nyakrav på stödsystemen. På den konkurrensutsatta marknaden är det den billigasteelektriciteten som först får tillträde till marknaden. Det pressar kostnader och gynnar kostnadseffektiviteten i hela systemet. En konkurrensutsatt marknadinnebär också att producenter och andra aktörer måste agera utifrånaffärsmässiga ställningstaganden. Riktade stöd till enskilda teknologier ellerenergikällor kan snedvrida konkurrensen och hämma teknikutvecklingen. Ettgenerellt stödsystem minskar denna snedvridning, då de förnybara energikällornainbördes får konkurrera med varandra på lika villkor. En marknadslösning, därutbud och efterfrågan avgör stödets storlek, ger också incitament att pressakostnaderna, vilket leder till lägre totala kostnader för helastödsystemet. Genom att finansieringen av stödet läggs ut på marknaden, ökarockså långsiktigheten i systemet.Enligt beslut skall ett system baserat på elcertifikatinföras. Regeringen presenterade i den energipolitiska propositionen från mars2002 (2001/02:143) principerna för ett sådant system och meddelade att man avsåg att återkomma till med ett förslag till lag om elcertifikat.Regeringen föreslog också i propositionen ett antal särskildainsatser för vindkraften. Dessa åtgärder består av tre delar; stöd tillteknikutveckling och marknadsintroduktion, ett nationellt planeringsmål samt ett övergångsstöd i form av en avtrappad miljöbonus. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317).4.2 Regeringens förslag till lag om elcertifikatRegeringens förslag: En lag om elcertifikat införs, som träder i kraft . Lagen innebär ett kvotbaserat system för att främja elproduktion medanvändning av förnybara energikällor. Systemet bygger på att producenterna avsådan el, s.k. förnybar el, tilldelas elcertifikat av staten och att det finnsen kvotplikt, som innebär en skyldighet för elanvändare att inneha elcertifikat i förhållande till sin förbrukning av el under detföregående kalenderåret. Om kvotplikten inte fullgörs, skall en kvotpliktsavgift betalas till staten.Regeringen skall utse två myndigheter som skall handlägga de frågor som enligtden föreslagna lagen, eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd avlagen, skall ligga på tillsynsmyndigheten respektive kontoföringsmyndigheten.Elcertifikatutredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringensförslag.Remissinstanserna: Förslagen tillstyrks i huvudsak av Statskontoret,, , , i län,, , , ,, m.fl. vid Naturvetenskapligproblemlösning/, , ,, (),, () ,och Föreningen svenskt landskapsskydd. Kammarrätten i , Länsrätten i , Justitiekanslern och har intenågra invändningar mot förslaget. Hovrätten för har avstått frånatt yttra sig. har inga principiella invändningar motförslaget, men anser att det finns andra system, exempelvis anbudssystem, somuppfyller syftet minst lika bra. stödjer syftet och deambitioner som legat till grund för förslaget, men framför att utredningensförslag är krångligt och kan bli svårt att tillämpa. Energirådgivarna ställersig bakom långsiktiga och konsekventa styrmedel, som syftar till ett ekologiskthållbart samhälle, men ser en fara i tvångsmässiga styrmedel.Landsorganisationen i (LO) anser att förslaget teoretiskt uppfyller dekrav som ställs i direktiven, men att det kan vara ett långt steg från enteoretiskt fungerande modell till ett faktiskt fungerande system. anser att kunderna bör kompenseras genom sänkta skatter förden kostnadsökning som systemet medför. vid Göteborgsuniversitet är positiv till förslaget, men saknar mer underlag om alternativeteffektcertifikat. () anser att systemet kanvara ett effektivt styrmedel, men anser att ett system där förorenaren betalarskulle vara bättre. Det tycker även LRF, ,och Miljövänner för Kärnkraft, som därför avstyrkerförslaget. Avstyrker gör även , i ,, (), Sveriges EnergiföreningarsRiksorganisation (SERO), () ochVattenkraftsleverantörerna, som förordar ett fastprissystem framför ettcertifikatsystem. Vindkraftsleverantörer (SVL) avstyrker, eftersominförandet av ett certifikatsystem får stora konsekvenser för vindkraften.Gasföreningen motsätter sig införande bl.a. då systemet tränger undan kraftvärme med bra energiutbyte. Elbruk, , , SvensktNäringsliv och Villaägarna anser att stöd till förnybara energikällor börbelasta statsbudgeten och avstyrker därför förslaget. kan inte stödjaförslaget i dess helhet, då konsekvenser för små och medelstora företag inte ärtillräckligt analyserade.Skälen för regeringens förslag: Den svenska elmarknaden avreglerades 1996,vilket bl.a. möjliggjort för elanvändarna att välja elleverantör. Successivt har även en marknad för förnybar el vuxit fram, vilket innebär att användarna harerbjudits att köpa el som producerats med användning av förnybara energikällor,t.ex. vatten- eller vindkraft. Då produktionskostnaderna för sådan el somproduceras med användning av förnybara energikällor, om man undantar denstorskaliga vattenkraften, ofta är högre än för el som producerats med kärn-eller fossilkraft, har efterfrågan på el med sådant ursprung inte varittillräckligt stor, för att ge elpriser som fullt ut täckerproduktionskostnaderna i dessa anläggningar.I propositionen Ekonomiska förutsättningar för elproduktion från förnybaraenergikällor (prop. 1999/2000:134) redovisade regeringen riktlinjer för en nyoch mer marknadsorienterad stödform för denna elproduktion. Riktlinjerna innebar att ett samlat system för att främja förnybar el skulle tas fram och träda ikraft . Systemet skall enligt riktlinjerna bygga på handel med elcertifikat, kombinerat med en skyldighet att inkludera en viss andel förnybar el i elleverans eller elinköp. beslutade i enlighet med propositionen (bet. 2000/01:NU3, rskr. 2000/01:111).Ett antal remissinstanser har pekat på att det finns andra system, som lika brauppfyller syftet att öka produktionen av förnybar el och som finansieras på ettannat sätt än det föreslagna. En upphandlingsmodell övervägdes i deninterdepartementala arbetsgrupp som utarbetade promemorian Elproduktion frånförnybara energikällor - ekonomiska förutsättningar och marknadsmekanismer (Ds2000:20), vilken låg till grund för den ovan nämnda propositionen. Arbetsgruppen fann dock några avgörande nackdelar med ett sådant system. Med den tänktatillämpningen, att utgöra en brygga mellan ett gammalt och nytt system ochsenare ett komplement till ett nytt system, skulle den totala stödbilden blikomplicerad och svår att överblicka. Modellen skulle vara nationell och därmeddiskriminerande mot elproduktionen i andra EU-länder och den skulle därmed intekunna anpassas till ett internationellt system. Slutligen var modellen, somfinansieras över stadsbudgeten, beroende av det statsfinansiella läget, vilketinte är önskvärt. Modellen övergavs till förmån för ett kvotbaseratcertifikatsystem, som bättre fyller kraven på marknadsdynamik, tydligfinansiering, låg statsfinansiell belastning och möjligheten att utvecklasinternationellt.En annan ansats bygger på att förorenaren betalar. Den innebär att produktion av el med fossila bränslen eller kärnkraft beläggs med en skatt motsvarande demiljö- och riskeffekter som sammanhänger med sådan produktion. Denna produktionblir således dyrare och på så sätt skall efterfrågan styras mot förnybar el. Det faktum att elproducenterna agerar på en internationell marknad utgör emellertid ett hinder mot att fullt ut internalisera de nämnda effekterna, såvida intemotsvarande internalisering görs i konkurrentländerna.Ett fastprissystem innebär att staten bestämmer ett fast pris på förnybar el.Därutöver krävs att någon kategori av marknadsaktörer åläggs att köpa den pådetta sätt producerade kraften. I det senare avseendet skiljer sigfastprissystemet således inte från det nu föreslagna systemet. Nackdelen med ett fastprissystem är i första hand att det inte skapar ett tydligt incitament till kostnadsminskningar hos producenterna. Därmed riskerar det att hämmateknikutveckling som pressar produktionskostnaderna och leder allmänt sett tilllägre kostnadseffektivitet och sämre konkurrens. Ett fastprissystem skulle också vara negativt för producenternas möjlighet att nå det långsiktiga målet, attproducera el på samma kommersiella villkor som annan elproduktion.Den nya stödformen för att främja produktionen av förnybar el innebär ett nytttillvägagångssätt, ett kvotbaserat certifikatsystem. Detta innebär attproducenter av förnybar el tilldelas elcertifikat av staten. Certifikaten äravsedda att omsättas och kommer att efterfrågas av elanvändare, som åläggs enkvotplikt, dvs. en skyldighet att inneha elcertifikat iförhållande till sin förbrukning av el under det föregående kalenderåret.Systemet förutsätter dock ett incitament att fullgöra denna kvotplikt. Enkvotpliktsavgift, som skall betalas i det fall ett tillräckligt antalelcertifikat inte ges in till staten, fyller en sådan funktion. Systemet innebär åligganden för den enskilde och ingrepp i dennes ekonomiska förhållanden. Detkrävs således att ett antal bestämmelser som skall vara styrande för systemetsolika funktioner meddelas genom lag.Lagen skall enligt förslaget träda i kraft . Certifikaten skallbörja tilldelas elproducenterna och kvotplikten inträdersamtidigt. De som hanterar kvotplikten skall fullgöra denna . När det gäller dem som frivilligt väljer att hantera sin kvotplikt finnsen speciallösning, som bygger på att en registrering för att frivilligt hanterakvotplikten bara kan ske per kalenderår och som innebär att dessa kommer attkunna registrera sig första gången , med avseende påsin kommande förbrukning . som dessa skall fullgörakvotplikten blir således . Det ger marknadens aktörer möjlighet attinformera sig om och anpassa sig till systemet.Ett genomförande av elcertifikatssystemet förutsätter en anmälan hos och att systemet anses vara förenligt med EG-fördraget.Den förslagna lagen innebär att ett antal uppgifter skall utföras av tvåmyndigheter, en tillsynsmyndighet och en kontoförande myndighet.