prop · GQ031d16 · 2003-01-01 00:00:00 — Bland företag med färre än 50 anställda i riskfyllda branscher har flertalet (1999) kommit igång med det systematiska arbetsmiljöarbetet med riskbedömning, handlingsplaner och genomförande av åtgärder. De små företagen har fortfarande betydligt sämre systematiskt arbetsmiljöarbete än de större. När det gäller större arbetsgivare särskilt inom offentlig förvaltning, har det systematiska arbetsmiljöarbetet inte utvecklats som förväntat. I privat sektorn har av arbetsställena infört och i offentlig sektor. har bedrivit ett flertal informationskampanjer. Enligt gjorda enkät- och intervjuundersökningar har informationen nått målgrupperna. Informationen har av majoriteten uppfattats ha en god kvalitet. Regelverket på arbetsmiljöområdet har förenklats. Trots införande av en rad EU-regler har antalet paragrafer eller punkter i regelmängd minskat med . Marknadskontroll av maskiner och andra produkter som saluförs har lett till väsentliga förbättringar när det gäller antalet brister. minskade andelen maskiner som avviker från reglerna om CE-märkning från . övertagande av ansvaret för den officiella statistiken om arbetsmiljö och arbetsskador har lett till att statistiken blivit mer relevant och fått ökad användning. Den ovan nämnda extra satsningen på för utbildning av regionala skyddsombud har resulterat i utbildning av 1200 personer inom LO, 237 inom TCO och 40 inom . Av de som satsats på utbildning och metodutveckling inom företagshälsovården har använts för regionaliserade och utökade utbildningsinsatser särskilt avsedda för att främja företagshälsovårdens arbetsmetoder, till åtgärder för att öka tillgängligheten av arbetsmiljörelaterad information, för analys av hittillsvarande kvalitetsarbete och för utveckling av god praxis i företagshälsovårdens arbete såsom förbättring av kvalitetssäkringsdokument och stärkande av metoder på nya områden. Från förvaltningsanslag betalas bidrag till den svenska standardiseringsorganisationen för att verka för svensk standardisering, nationellt, europeiskt och globalt. Det övergripande målet för standardiseringen är att öppna marknader, höja produktiviteten och konkurrenskraften hos svenskt näringsliv samt bidra till att statens specifika ansvar för medborgarnas skydd för liv, hälsa, miljö och egendom tillgodoses. Från anslaget 38:12 under utgiftsområde 24 lämnas också bidrag till forskning och utveckling inom experimentell teknik. För teknisk informationsförsörjning lämnas bidrag till AB och Svenska föreningen för informationsspecialister. Det är viktigt att främja arbetsförhållanden som sett bidrar till människors hälsa. Bl.a. måste åtgärder undvikas som medför ökad sjuknärvaro och som leder till en kortsiktig minskning av sjukfrånvaron men på kan förvärra problemet. En bra arbetsmiljö är viktig för en långsiktigt hållbar ökning av tillväxten. Framför allt har det allmänna ett ansvar för att åstadkomma förbättringar av de sämsta arbetsmiljöerna där människor riskerar skador eller ohälsa på grund av arbetsförhållandena. För en analys av de åtgärder som vidtagits enligt det tidigare omnämnda 11-punktspro- grammet, se avsnitt 3.6. En förstärkning av tillsynsresurserna framgår under avsnitt 3.6.2. Utvecklingen av de tillsynsmetoder som används bör noga följas upp och en bedömning göras av tillsynens effekter. En noggrann uppföljning bör också göras av resultatet av bildandet av en samlad arbetsmiljömyndighet, särskilt när det gäller effektivitets- och kvalitetsutveckling. Bl.a. avser regeringen att initiera en utvärdering rörande effekterna på arbetsmiljön av den 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 satsning som gjorts på att införa i olika verksamheter. Utvärderingen skall också omfatta den tillsyn som är inriktad på införande av . Det särskilda stödet till tidningen , som ges ut av det partsgemensamma organet Arbetsmiljöforum som informationskälla för landets skyddsombud, bör tills vidare finnas kvar. kan en prövning ske av om stödet skall fortsätta att lämnas. En sådan prövning bör ske inom ramen för ett samlat övervägande av det lokala skyddsarbetet. Utvecklingen av ohälsan har medfört ett ökat behov av kunskapsspridning och stöd i det förebyggande och rehabiliterande hälsoarbetet på arbetsplatserna. Ett sådant stöd bör ha bred till gänglighet och förtroende på både arbetsgivar- och arbetstagarsidan. Detta motsvarar de uppgifter som företagshälsovården har enligt arbetsmiljölagen. Antalet personer som är verksamma i företagshälsovården minskade med ungefär en tredjedel . Många går i pension . Detta medför ett behov av ökad utbildning. På grund av ökningen av arbetsmiljörisker med organisatorisk bakgrund finns också ett behov av förnyelse av utbildningen samt av metodutveckling. En förstärkning föreslås av resurserna för utbildning, vilket framgår under avsnitt 3.6.2. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 5 Verksamhetsområde Kunskap och kompetens Verksamhetsområdet och kompetens omfattar myndigheten verksamhet liksom stödet till styrelserepresentationsfrågor m.m. Målet för verksamhetsområdet är en ökad kunskap om och i arbetslivet. Resultatindikatorer kopplade till kunskapsutveckling inom området är: andel projekt som är mång- eller tvärvetenskapliga samverkan med andra FoU-utförare vidareutbildning: andel i procent av befolkningen () som deltagit i utbildning och träning de fyra senaste Resultatindikatorer för kunskapsförmedling inom området är: antal genomförda utbildningsinsatser fördelat på målgrupper utnyttjande av bibliotek och antal besök på webbplats deltagande i konferenser/mässor Forskningen inom arbetslivsområdet är betydelsefull för att ur olika aspekter beskriva det aktuella läget inom området och för att analysera orsaker och samband. Forskningen kan bidra till ett bra underlag för beslut både på den politiska nivån och direkt på arbetsplatser. Forskningen måste inriktas mot de områden inom arbetslivet där behovet av ökad kunskap är störst. För att forskningens resultat skall komma till nytta krävs en väl fungerande kunskapsförmedling. Formerna och metoderna för en ömsesidig kunskapsförmedling mellan dem som forskar och dem som skall omsätta resultaten till praktisk verklighet måste därför ständigt utvecklas. Särskilt angelägna kunskapsområden är nu hur förutsättningarna på arbetsplatsen bäst kan utformas för att bidra till en god hälsa och för att underlätta en återgång till arbete efter sjukfrånvaro. och ledarskapets betydelse för att skapa en bra arbetsmiljö som främjar individens utveckling och som motverkar uppkomst av belastningsskador, stress och utbrändhet måste även fortsättningsvis lyftas fram. Andra viktiga frågor behandlar förutsättningar att kombinera föräldraskap och arbete och behålla fler äldre i arbetslivet. Här är också jämställdhets- och mångfaldsfrågorna centrala. Arbetsorganisationernas utformning och i vilken utsträckning humankapitalet tas tillvara är mycket viktiga faktorer för att skapa förmågan till tillväxt. Det handlar om att skapa arbetsklimat och organisationer som stimulerar medar betarnas delaktighet och ger utrymme för egna initiativ och där individen uppmuntras att ta tillvara och utveckla sin kunskap och kompetens. Arbetslivets villkor och möjligheter är komplexa. Forsknings- och utvecklingsinsatser inom området präglas därför i allt högre grad av tvär- och mångvetenskaplighet. Forskare från flera olika discipliner kan ingå i samma forsknings- och utvecklingsprojekt och de enskilda projekten kan behandla frågeställningar som berör flera områden. De områden man har delat in verksamheten i har därför i allt högre grad kommit att gå in i varandra och blivit svårare att särskilja. Frågor som rör arbetsorganisation ingår i allt större utsträckning inom samtliga områden. Forskningen inom arbetsorganisationsområdet handlar allt mindre om struktur och allt mer om sociala processer i ständigt pågående samspel mellan medarbetarna, ledningen och marknadens utveckling. Forskningen inom området arbetsmiljö och arbetshälsa behandlar den sammantagna utformningen av arbetsredskap, arbetsplatser, arbetsorganisation och arbetsuppgifter. Inom arbetsmarknadsområdet sker forskningsinsatserna utifrån ett perspektiv där övergången till ett kunskaps- och informationssamhälle beaktas. Den europeiska sysselsättningspolitiken liksom frågorna om den europeiska monetära unionens och ansökarländernas framtid har belysts ur ett arbetsmarknadsperspektiv. Inom området jämställdhet samt integration och mångfald har forskningen till stor del fokuserat på utvecklingsinriktade fallstudier på olika företag samt på mera övergripande studier av arbetsmarknadsförändringar av betydelse för kvinnors och mäns arbetsvillkor. lämnade regeringen en s.k. riktlinjeproposition till om individuell kompetensutveckling. Förslagets närmare utformning bereds inom . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Några exempel på forskningsinsatser har i samarbete med , Äldreberedningen, Forum 50+ och TCO studerat under vilka villkor som människor kan och vill förvärvsarbeta fram till eller efter normal pensionsålder. En ökad flexibilitet när det gäller arbetstider, tempo och arbetsuppgifters innehåll bedöms kunna öka möjligheterna till förvärvsarbete fram till normal pensionsålder. Genomförda studier visar att kommunala arbetsgivare har långt fler långtidssjukskrivna än vad som kunde förväntas. Fortsatta studier syftar till att identifiera skillnaderna mellan kommunerna. Redan nu kan sägas att det finns ett klart förbättringsutrymme. Smärtor i ländrygg, nacke och skuldror orsakar långa sjukskrivningar och medför stora kostnader för samhället. och visar i ett samarbetsprojekt att kognitiv beteendeterapi som behandlingsmetod är en effektiv rehabilitering för att få sjukskrivna patienter med kronisk smärta i rörelseorganen tillbaka i arbete. Ohälsa på grund av fysikaliska faktorer som buller och vibrationer är fortfarande ett utbrett problem. världsledande vibrationsforskning har prisbelönats () med motiveringen att den har lyckats väl med att överföra resultaten i praktiken. har tagit fram ett nytt sätt att mäta könssegregeringen på arbetsmarknaden. Verktyget som skapats ger bättre analyser av förändringar i yrkens sammansättning av kön och hur de t.ex. samvarierar med strukturomvandlingen. genomfördes i regi den tredje internationella kongressen . Forskare och praktiker från hela världen samlades för erfarenhetsutbyte om kvinnors arbetsliv och hälsa. Konferensen samlade deltagare från ca 70 länder och gavs stor uppmärksamhet i media. Inom ramen för samarbetsprogrammet mellan , , och () har tagit fram en vägledning för fackliga företrädare och arbetsgivare för att i praktiken omsätta den nya reglering som följer av EU:s direktiv om den gränsöverskridande bolagsformen (även kallat europabolag, SE-bolag). 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 jämfört företagshälsovård i 17 europeiska länder. Rapporten pekar bl.a. på behov av professionella riktlinjer samt ett system för övervakning av kvalitet, ändamålsenlighet och kostnadseffektivitet hos företagshälsovården. redovisas syftar till att ge en bild av den forsk- nings-, utvecklings- och utbildningsverksamhet som bedrivs vid . Därutöver redovisas även indikatorer för individers vidareutbildning. har insatserna förstärks bl.a. genom en ökad omfattning avseende utbildning riktad till företagshälsovårdspersonal. Forskning kring arbetslivets villkor bedrivs förutom av även av andra aktörer. De viktigaste forskningsutförarna inom området är universitet och högskolor (se utgiftsområde 16) samt () och (se utgiftsområde 9, politikområde Folkhälsa). Forskningsfinansiering inom området sker i huvudsak via för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) (se utgiftsområde 9, politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 16) och Verket för innovationssystem () (se utgiftsområde 24, politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 16). Betydande forskning liksom utvecklingsprojekt bedrivs även av försäkringsbolag och andra privata aktörer. Utvecklingen i arbetslivet påverkas av en mängd olika faktorer, vilka är skilda från forsknings- och utvecklingsverksamheten. Det är därför svårt att på ett klart och entydigt sätt redovisa faktiska effekter i form av uppnådd ökad kunskap i och om arbetslivet. Faktorer som forskningens kvalitet och förmåga till kunskapsspridning av forskningens resultat och erfarenheter är dock av stor betydelse. Omfattning och former för interaktion med såväl övriga forskarsamhället som aktörer i arbetslivet har betydelse för forskningens relevans. Verksamhetens grad av tvärvetenskaplighet samt samverkan med andra aktörer I större delen av forsknings- och utvecklingsprojekt finns inslag av mångvetenskaplighet, dvs. två eller fler discipliner samverkar. I två tredjedelar av alla projekt samverkar med andra FoU-utförare. Nedanstående tabell beskriver fördelningen mellan olika samverkansparter. Tabell 5.1 Procentuell fördelning av projekt i samverkan med externa aktörer Annan forskning (ospecificerat) forskare samverkar också i stor omfattning med universitet och högskolor främst genom att föreläsa och handleda doktorander. Interaktionen är mest omfattande med universiteten i , , och . De utvecklingsprojekt som bedriver syftar till att forskare och praktiker tillsammans ska hitta lösningar på praktiska problem som forskarna ges möjlighet till en ökad generell kunskap. Det fanns ett utvecklingsfokus (i varierad omfattning) i ca hälften av de genomförda projekten . Publicering är en viktig källa till kunskapsspridning och av stor betydelse för den vetenskapliga kvalitetssäkringen. Resultaten publiceras genom institutets egna tidskrifter, rapportserier, nyhetsbrev och böcker men också i stor omfattning i annan regi. 650 vetenskapliga artiklar som publicerades i böcker och tidningar . En något ökad nivå kunde konstateras med totalt 669 bidrag. Tabell 5.3 Vidareutbildning. Andel i procent av befolkningen () som deltagit i utbildning och träning När det gäller individers egen vidareutbildning har i jämförelse med de 15 medlemsländerna i EU en hög kompetensutvecklingsnivå. Det beror på att har ett omfattande vuxenutbildningssystem och även förhållandevis ambitiösa utbildningsprogram inom företagen. Genomförda utbildningar samt målgrupper har bedrivit utbildningar framför allt för företagshälsovårdens personal, ergonomer, fackligt förtroendevalda, personalansvariga och skolpersonal. En 10-poängskurs i arbetsorganisation och förändringsarbete har startats. forskare genomförde utbildningsinsatser motsvarande nära . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 5.2 Fördelning på typ av utbildning Enstaka föreläsningar, temadagar, Fristående kurser/yrkesutbildningar som inte ger högskolepoäng eller med krav på grundexamen Diagram 5.1 Procentuell fördelning avseende målgrupperna för utbildning Utbildning för högskolestuderande () är den mest omfattande verksamheten, liksom utbildning i företagshälsovård, vårdsektorn i övrigt och inspektörer (). Utbildning för fackliga representanter, särskilda yrkesgrupper (B) och övrigt (E) är jämnstora. Utbildning av företagsrepresentanter, myndigheter och politiker (C) utgör den minsta andelen. SCB:s statistik visar att Arbetslivsbiblioteket är ett av mest utlånande bibliotek (avser lån utanför den egna organisationen) i jämförelse med övriga universitets- och forsk ningsbibliotek. har levererat nära 26 000 dokument som lån eller arti 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 kelkopia i tryckt form samt ca 10 800 i elektronisk form. webbplats hade drygt 1,6 miljoner besök . Nya tjänster och avdelningar på webbplatsen utvecklades. Media utgör en viktig kanal för vidare spridning av information och kunskap. behandlades verksamhet i dags- och fackpress med 637 respektive 457 artiklar samt i 42 nyhetstelegram. har själva anordnat eller medverkat vid totalt 336 olika konferenser. anordnades i slutkonferensen av den stora satsningen Work Life 2000. forskare engageras för olika expertuppdrag både nationellt och internationellt. har här en viktig roll som kunskapsförmedlare till bland annat regeringen. har haft uppdrag i sammanlagt sex statliga utredningar. Bland annat har flera av institutets forskare varit engagerade i utredningen för ökad hälsa i arbetslivet (HpH). påbörjade ett stort omstruktureringsarbete. Bland annat har förändringarna medfört att verksamhet har blivit mer överskådlig och därmed mer lättillgänglig för användarna. Regeringen ställer sig mycket positiv till de insatser som gjorts och kommer att fortsätta att följa utvecklingen framöver. kraftiga expansion av verksamheten såväl centralt som regionalt resulterade i en obalans mellan verksamhetens omfattning och tillgängliga resurser. avstämningar mellan och regeringen med syfte att styra verksamheten och säkra den långsiktiga forskningen och kunskapsspridningen inom området. Ett omfattande omställningsarbete för att uppnå en budget i balans inleddes och beräknas att slutföras . Organisationen har setts över med syfte att åstadkomma en ökad fokusering av resurserna, ett förtydligande av sektorsforskningsroll samt en ökad satsning på utbildning och kunskapsspridning. Den nya organisationen, som trädde i kraft , innebär en ökad inriktning mot ett programinriktat, tematiskt arbetssätt. har också tagit fram ett underlag för vilken kompetensprofil och storlek som krävs för att skall kunna fullgöra sitt uppdrag. Ett viktigt led i arbetet med att omstrukturera institutets verksamheter har varit att pröva om forskningen inom vissa program med fördel kan bedrivas av annan huvudman. Skälen till en överflyttning kan vara forskningens karaktär och möjliga effektivitetsvinster som viktig forskning säkras och kan leva vidare inom högskolans ram. godkände förslag om överföring av delar av fyra laborativa program till näraliggande forskning inom högskolan. bör fortsätta den påbörjade kraftsamlingen med inriktning mot arbetsorganisationsområdet. Bland annat behöver frågor om arbetsorganisationens betydelse för såväl hälsan i arbetslivet som för förmågan till tillväxt ytterligare belysas. Regeringen bedömer att ytterligare insatser behövs för att tillgodose behovet av utbildning av personal inom företagshälsovård, vilket framgår under avsnitt 3.6.2. Frågor angående isocyanatforskning behandlas under avsnitt 3.6.2. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Verksamhetsområdet omfattar verksamheten vid Arbetsdomstolen och för arbetstagares uppfinningar. Arbetsrätten i stort redovisas under avsnitt 3. Målet för verksamhetsområdet är en arbetsrätt som skapar trygghet, flexibilitet och delaktighet. Resultatindikatorer för Arbetsdomstolen är: Antal mål som kommit in och antalet som har avgjorts, uppdelat på A- och B- mål, liksom om målet har avgjorts efter dom eller särskilt uppsatt beslut. Antalet balanserade mål samt antalet balanserade mål äldre än , men yngre än tolv, respektive äldre än , uppdelat på A- och B-mål. Arbetsrätten är en betydelsefull del av arbetslivspolitiken. Den skall medverka till jämställdhet, delaktighet i arbetslivet, samt till att det skapas trygghet och inflytande för de anställda inom ramen för en flexibel och effektiv arbetsmarknad. Den måste beakta de nya former för arbete som har utvecklats och arbetslivets internationalisering. Ett viktigt komplement till lagstiftning är avtal mellan parterna. Det arbetsrättsliga regelverket syftar därför även till att vara ett stöd och en ram för arbetsmarknadens parter så att en utveckling av arbetsrätten även kan ske genom kollektivavtal. Insatserna inom arbetsrätten redovisas på politikområdesnivå. En skärpning av jämställdhetslagen har genomförts genom lagen (2000:773) om ändring i jämställdhetslagen (1991:433), som trädde i kraft . I ett presenterat betänkande, Ett utvidgat skydd mot diskriminering (SOU 2002:43), föreslås att skyddet mot diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, religion eller övertygelse, funktionshinder samt sexuell läggning skall utökas. De resultat som tagits fram inom verksamhetsområdet berör främst Arbetsdomstolens verksamhet. A-målen representerar de arbetsrättsliga tvister där Arbetsdomstolen är 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 första och sista instans. B-målen utgörs av överklagade arbetstvister som prövats i tingsrätt. Av tabell 6.1 framgår att antalet inkomna mål var relativt . Antalet avgjorda mål var högst . Antalet inneliggande mål ökade . Det framgår också att antalet inkomna A-mål successivt ökade , medan antalet B-mål som kom in successivt minskade. Antalet inneliggande A-mål ökade , medan antalet inneliggande B-mål var . Den genomsnittliga genomströmningstiden var i linje med eller överträffade målet för A- respektive B-målen . Genomströmningstiderna för A- respektive Tabell 6.1 Målstatistik vid Arbetsdomstolen B-målen, avgjorda efter dom eller särskilt uppsatt beslut, nådde dock inte målet . för arbetstagares uppfinningar har inte hållit något sammanträde under vare sig 2001 eller 2000. Resultat för verksamheten saknas därmed. Regeringen bedömer att verksamheten har fungerat väl vid Arbetsdomstolen. En analys saknas dock om orsakerna till A-målens ökning och B-målens minskning. Regeringen avser att följa utvecklingen. Antal domar och särskilt uppsatta beslut Antal inneliggande B-mål (vid budgetårets slut) Tabell 6.2 Genomströmningstider för mål i Arbetsdomstolen A-mål avgjorda efter dom eller särskilt uppsatt beslut B-mål avgjorda efter dom eller särskilt uppsatt beslut 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Verksamhetsområdet omfattar verksamheten vid Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO). Målet för verksamhetsområdet är att diskriminering i arbetslivet och i samhället i övrigt ej skall förekomma. Resultatindikatorer är antalet ärenden om diskriminering på grund av sexuell läggning hos HomO, ärendenas fördelning på anmälningsärenden och initiativärenden, deras fördelning mellan arbetslivet, högskolan och övriga samhällslivet, samt handläggningstid och ärendebalans. Ytterligare indikatorer är antalet telefon- och brevförfrågningar av informations- och rådgivningskaraktär som inkommit till HomO, samt antalet externa utbildnings- och informationsarrangemang som medarbetare vid HomO har deltagit i. Det är varje människas rätt att inte bli utsatt för diskriminering och kränkande bemötande i arbetslivet eller i samhällslivet i övrigt. lades inriktningen för arbetet med att förebygga och motverka diskriminering fast i regeringens handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (skr. 2000/2001:59). nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter (skr. 2001/02:83), som lades fram , tydliggjordes ombudsmännens roll i arbetet med de mänskliga rättigheterna. Även inom EU är arbetet mot diskriminering prioriterat. Artikel 13 i ger Europeiska unionens råd befogenhet att besluta om lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. På grundval av denna artikel har rådet beslutat att inrätta EU:s handlingsprogram mot diskriminering (20012006). Programmet har som mål att öka förståelsen när det gället frågor som har samband med diskriminering, att utveckla förmågan att förebygga och ta itu med diskriminering på ett effektivt sätt, samt att främja och sprida de värderingar och den praxis som ligger till grund för kampen mot diskriminering. Kommissionen har ansvar för att programmet genomförs. Den deltar i den programkommitté som biträder kommissionen. Regeringen har även gett Svenska i uppdrag att informera och bistå frivilligorganisationer och andra som vill ansöka om ekonomiskt stöd från kommissionen inom ramen för programmet. En omfattande del av HomO:s verksamhet består av utbildnings- och informationsinsatser för att förebygga diskriminering och förbättra 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 kunskaperna om hur man kan förhindra diskriminering och om hur den som drabbats kan få upprättelse. aktualiserade HomO frågor som rör likabehandling oavsett sexuell läggning inom många organisationer och myndigheter, såsom fackförbund, försvaret, , polisen och åklagarväsendet.