prop · GQ03110 · 2003-03-27 00:00:00 — Om medling enligt 58 eller 59 § telelagen (1993:597) redan har inletts på parts begäran vid ikraftträdandet av lagen om elektronisk kommuni- kation, skall medlingen slutföras enligt äldre bestämmelser. 17 § Beslut i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 2887/2000 av om tillträde till accessnät2 i fråga om utseende av anmälda operatörer med betydande inflytande på vissa marknader skall gälla längst till dess att beslut om samma markna- der enligt 8 kap. 6 § lagen (2003:000) om elektronisk kommunikation har vunnit laga kraft. 18 § Sådana personuppgifter om en abonnent av fasta allmänt tillgäng- liga telefonitjänster som har införts i en allmänt tillgänglig abonnent- förteckning före ikraftträdandet av lagen (2003:000) om elektronisk 2 EGT L 336, 30.12.2000, s. 4 (Celex 32000R2887). kommunikation, får stå kvar i abonnentförteckningen om inte abonnenten meddelar annat. 19 § Den myndighet som regeringen bestämmer skall ompröva sådana skyldigheter som enligt 7 § 1 samt 8, 13, 15 och 17 §§ skall gälla till dess att det finns ett lagakraftvunnet beslut enligt 8 kap. 6 § lagen (2003:000) om elektronisk kommunikation. Har beslut inte meddelats före upphör skyldigheten i fråga. 20 § Om en förpliktelse enligt 5 kap. 14 §§ lagen (2003:000) om elektronisk kommunikation skulle innebära en inskränkning av de rättig- heter eller en utvidgning av de skyldigheter som följer av tillståndsvillkor meddelade med stöd av följande bestämmelser i telelagen (1993:597), får regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer förlänga giltighetstiden för dessa rättigheter och skyldigheter till längst : 15 § första stycket 1, 4 i fråga om skyldighet att bedriva verksamheten varaktigt och med god kapacitet, tillgänglighet och kvalitet, 6 och 7, samt 23 § första stycket 2. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer skall underrätta Europeiska gemenskapernas kommission om sådana förlängningar och motivera dem. 21 § En skyldighet som beslutats med stöd av 15 § första stycket 5 och 23 § första stycket 4 telelagen (1993:597) skall anses meddelad med stöd av 1 kap. 9 § lagen (2003:000) om elektronisk kommunikation. 22 § Föreskrifter som har meddelats av med stöd av telelagen (1993:597) och som inte har upphävts före ikraft- trädandet får upphävas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer när beslut enligt lagen (2003:000) om elektronisk kommunikation i fråga om sådan skyldighet som föreskriften avser har vunnit laga kraft. I lagen (2003:000) om elektro- nisk kommunikation finns be- stämmelser om hemlig tele- avlyssning och hemlig tele- övervakning som gäller för den som driver verksamhet som avses i 6 kap. 19 § den lagen. 2.3Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 27 kap. 25 § skall ha föl- jande lydelse. Har rätten lämnat tillstånd till hemlig teleavlyssning eller hemlig tele- övervakning, får de tekniska hjälpmedel som behövs för avlyssningen eller övervakningen användas. I telelagen (1993:597) finns be- stämmelser om hemlig tele- avlyssning och hemlig tele- övervakning som gäller för den som har tillstånd att driva tele- verksamhet. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1996:415. 2.4Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 16 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande lydelse. Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av på hälso- och sjukvårdens område annan uppgift som angår ett sär- 46 § telelagen (1993:597) befordringsföretag eller om hemlig teleavlyssning och hemlig tele- övervakning på grund av beslut av domstol, undersökningsledare eller åklagare 19 § första stycket 1 och 3 postlagen (1993:1684) Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket Lagen omtryckt 1992:1474. Senaste lydelse 2001:1134. samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- Prop. 2002/03:110 såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av (1998:531) om på hälso- och sjukvårdens område 6 kap. 20 § lagen (2003:000) såvitt avser uppgift om inne- hållet i ett elektroniskt meddelande eller annan uppgift som angår ett 6 kap. 21 § lagen (2003:000) om såvitt avser uppgift om kvar- hållande av försändelse på befordringsföretag eller om hemlig teleavlyssning och hemlig tele- övervakning på grund av beslut av domstol, undersökningsledare eller 19 § första stycket 1 och 3 postlagen (1993:1684) Denna lag träder i kraft . 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1998:31) om standarder för sändning av TV-signaler Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (1998:31) om standarder för sändning av TV-signaler dels att 9 och 10 §§ skall upphöra att gälla, dels att rubriken till lagen samt 13, 68 och 15 §§ skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 5 § skall lyda Utrustning och tjänster för villkorad tillgång till digitala ljudradio- och TV-tjänster. Lag (1998:31) om standarder för Lag (1998:31) om standarder för sändning av radio- och TV-sig- Denna lag genomför Europa- Denna lag genomför Europa- parlamentets och rådets direktiv 95/47/EG av 2002/19/EG av om tillämpning av standarder för om tillträde till och samtrafik sändning av televisionssignaler. 2002/21/EG direktiv) och 2002/22/EG av den omfattande tjänster och använda- res rättigheter avseende elektro- om samhällsomfattande tjänster), i de delar de avser bestämmelser om tillämpning av standarder för 1 Jfr och rådets direktiv /19/EG av om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektiv) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 7, Celex 32002L0019), och rådets direktiv /21/EG av om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 33, Celex 32002L0021) och och rådets direktiv 2002/22/EG av om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (direktiv om samhällsomfattande tjänster) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 51, Celex 32002L0022). I lagen finns bestämmelser om standarder för TV-tjänster som sänds i bredbildsformat, har hög upplösning eller använder digitala sändningssystem. sändning av ljudradio- och Prop. 2002/03:110 televisionssignaler. I lagen finns bestämmelser om standarder för TV-tjänster som sänds i bredbildsformat, har hög upplösning eller använder digitala sändningssystem samt om system för villkorad tillgång till digitala ljudradio- och TV-sändningar till allmänheten. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att det vid sändning av TV-program till all- mänheten skall användas vissa sändningsstandarder. Föreskrif- terna får gälla sändningar som görs i bredbildsformat med 625 linjer, har hög upplösning eller är helt digitala. Föreskrifterna får gälla oavsett om det rör sig om sändning genom tråd, över satellit eller från sändare på jordytan. Om TV-tjänster i bredbilds- formatet 16:9 tas emot och sänds vidare i kabelnät, skall de sändas vidare åtminstone i detta format. Detta gäller dock inte för sådana kabelnät som från en huvudcentral betjänar färre än 2 000 bostäder. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela de föreskrifter med av- seende på den tekniska funktions- förmågan som behövs för att digi- tala TV-tjänster som använder system för villkorad tillgång skall kunna överföras i kabelnät. Den som framställer och mark- nadsför tjänster för villkorad till- gång till digitala TV-tjänster skall Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att det vid sändning av TV-tjänster och pro- gram till allmänheten skall använ- das vissa sändningsstandarder. Föreskrifterna får gälla sändningar som görs i bredbildsformat med 625 linjer, har hög upplösning el- ler är helt digitala. Föreskrifterna får gälla oavsett om det rör sig om sändning genom tråd, över satellit eller från sändare på jordytan. Om TV-tjänster och program i bredbildsformatet 16:9 tas emot och sänds vidare i allmänna elek- troniska kommunikationsnät som inrättats för distribution av digi- tala televisionstjänster, skall de sändas vidare åtminstone i detta format. Regeringen eller den myndighet meddela de föreskrifter med av- seende på den tekniska funktions- förmågan som behövs för att digi- tala ljudradio- och TV-tjänster som använder system för villkorad tillgång skall kunna överföras i Den som tillhandahåller tjänster för villkorad tillgång till digitala på likvärdiga och rimliga villkor erbjuda alla programföretag så- dana tekniska tjänster att program- företagens sändningar kan tas emot av den publik som har rätt att använda avkodare. Dessa tjänster skall erbjudas under förutsättning att den som framställer och mark- nadsför tjänsterna också förvaltar avkodaren. för att nå tittare eller lyssnare, skall på skäliga, rimliga och icke- alla programföretag sådana tek- emot av den publik som har rätt att använda avkodare. Dessa tjänster skall erbjudas under förutsättning att den som framställer och mark- nadsför tjänsterna också förvaltar avkodaren. Den som tillhandahåller tjänster för villkorad tillgång enligt första stycket skall föra separata räken- skaper för den verksamheten. När innehavaren av en immaterialrättighet till ett system för villkorad tillgång till digitala TV-tjänster upplåter licenser till licenstagare för tillverkning av systemet, skall licenserna upplåtas på likvärdiga och rimliga villkor. Det som gäller för ett system för villkorad tillgång till digitala TV- tjänster gäller också för en produkt för villkorad tillgång till samma tjänster. Innehavaren av rättigheten får vid upplåtelse av licenser för till- verkning inte ställa villkor som förbjuder, avråder från eller mot- verkar att en och samma produkt innehåller När innehavaren av en immaterialrättighet till ett system för villkorad tillgång till digitala ljudradio- eller TV-tjänster upp- låter licenser till licenstagare för tillverkning av systemet, skall li- censerna upplåtas på skäliga, rim- liga och icke-diskriminerande vill- kor. Det som gäller för ett system för villkorad tillgång till digitala ljudradio- eller TV-tjänster gäller också för en produkt för villkorad tillgång till samma tjänster. Innehavaren av rättigheten får vid upplåtelse av licenser för till- verkning inte ställa villkor som förbjuder, hindrar eller motverkar att en och samma produkt inne- håller 1.ett standardiserat gränssnitt som möjliggör anslutning av flera andra tillgångssystem, eller 2.särskild utrustning för ett annat tillgångssystem. Om en näringsidkare bryter mot Om en näringsidkare bryter mot någon av bestämmelserna i 3 § andra stycket, 5 § första stycket, 7, andra stycket, 5 § första stycket, 7 8 eller 9 § eller mot föreskrifter eller 8 § eller mot föreskrifter som som meddelats med stöd av 3 § meddelats med stöd av 3 § första stycket, 4 §, 5 § andra stycket eller 6 § får tillsynsmyndigheten före- lägga näringsidkaren att följa be- idkaren att följa bestämmelsen. Sådana föreläggan- Prop. Detsamma skall gälla om ett den får förenas med vite. programföretag bryter mot 10 §. Sådana förelägganden får förenas med vite. Innan tillsynsmyndigheten beslutar om ett sådant föreläggande med anledning av en överträdelse av 7 eller 8 § skall den samråda med . Denna lag träder i kraft . 2.6Förslag till lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § radio- och TV-lagen (1996:844) skall ha följande lydelse. För att sända ljudradio- eller TV-program med hjälp av radiovågor på frekvens under 3 gigahertz krävs tillstånd enligt denna lag. Tillstånd krävs inte för sändningar av sökbar text-TV som sker från radiosändare som används för andra sändningar med stöd av tillstånd enligt denna lag. Tillstånd krävs inte heller för sändningar som är särskilt anpassade för syn- eller hörselskadade och som äger rum under högst från en sådan radiosändare. Föreskrifter om tillstånd att in- Föreskrifter om tillstånd att in- neha eller använda radiosändare neha eller använda radiosändare finns i lagen (1993:599) om finns i lagen (2003:000) om elek- Denna lag träder i kraft 1 Senaste lydelse 2001:272. 2.7Förslag till lag om ändring i lagen (2000:121) om radio- och teleterminalutrustning Härigenom föreskrivs att 1, 4, 7 och 10 a §§ lagen (2000:121) om radio- och teleterminalutrustning skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag innehåller bestämmelser om radioutrustning och tele- terminalutrustning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om lagens tillämplighet när utrustningen ingår i eller är tillbehör till en annan produkt. När det gäller användning av När det gäller användning av för kommunikation finns bestäm- melser i lagen (1993:599) om verksamhet finns bestämmelser i stämmelser i lagen (2003:000) om telelagen (1993:597). Utrustning får släppas ut på marknaden och tas i bruk endast om den uppfyller de väsentliga egenskapskrav och de krav i övrigt när det gäller produktinformation, bedömning av överensstämmelse och märkning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Radioutrustning får, utöver vad Radioutrustning får, utöver vad som gäller enligt första stycket, tas som gäller enligt första stycket, tas i bruk endast om användningen är i bruk endast om användningen är förenlig med lagen (1993:599) om förenlig med lagen (2003:000) om skrifter som har meddelats med stöd av den lagen. med stöd av den lagen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om skyldighet att göra anmälan till tillsynsmyndigheten innan radioutrustning som använder frekvensband som inte är harmoni- serade inom hela den europeiska gemenskapen släpps ut på marknaden. Om det behövs för att undvika skadlig störning, får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter som begrän- sar rätten att släppa ut radioutrustning på marknaden, även om den i öv- rigt uppfyller gemenskapsrättens krav. Endast utrustning som uppfyller de krav som avses i 4 § får anslutas till ett allmänt tillgängligt telenät. En teleoperatör får inte av tekniska skäl vägra att ansluta sådan utrustning till telenätet. Efter medgivande av tillsynsmyndigheten får dock operatören vägra att Prop. 2002/03:110 ansluta, koppla ifrån eller ta ur bruk utrustning som avses i första stycket, om den orsakar skada på nätet eller dess funktion eller medför skadlig störning. I nödfall får utrustningen kopplas ifrån , om det krävs för att skydda nätet och användaren utan dröjsmål och kostnadsfritt kan erbjudas en alternativ lösning. Operatören skall då omgående under- rätta tillsynsmyndigheten. En operatör av ett allmänt till- gängligt telenät skall informera tillsynsmyndigheten om vilka tek- niska specifikationer som skall följas vid anslutning till nätet samt offentliggöra noggranna och ade- kvata tekniska specifikationer för de gränssnitt som erbjuds. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om krav enligt tredje stycket. Regeringen eller den myndighet För att täcka kostnaderna för meddela föreskrifter om skyldighet denna lag skall avgift betalas av för den som bedriver verksamhet den som bedriver verksamhet som som är anmäld enligt 5 § telelagen är anmäld enligt 2 kap. 1 § lagen (1993:597) eller har tillstånd enligt (2003:000) om elektronisk kom- lagen (1993:599) om radio- munikation eller har tillstånd enligt kommunikation att betala avgift för 3 kap. 1 § den lagen. grunder som leder till att kostna- derna med skälig andel fördelas på dem som bedriver anmäld verk- samhet eller innehar tillstånd. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2000:1114. Ärendet och dess beredning utfärdades och rådets direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv), Europa- parlamentets och rådets direktiv /20/EG om auktorisation för elek- (auktorisationsdirektiv), och rådets direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektiv), och rådets direktiv /22/EG om samhälls- omfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (direktiv om samhälls- nr 676/2002/EG om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Euro- peiska gemenskapen (radiospektrumbeslut). trädde i kraft och bifogas som bilaga 14 och 6. och rådets direktiv /58/EG av om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) trädde i kraft och bifogas som bilaga 5. Inför antagandet av direktiven och beslutet var dessa föremål för be- handling i (ramdirektivet, tillträdesdirektivet och auktorisationsdirektivet), (di- rektivet om samhällsomfattande tjänster och radiospektrumbeslutet) och (direktivet om integritet och elektronisk kommu- Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att genomföra en fullständig översyn av telelagen (1993:597) och lagen (1993:599) om radiokommunikation samt de gäl- lande politiska målen för dessa med utgångspunkt i EG-rättsakterna, lämna förslag till hur EG-rättsakterna skall genomföras i svensk lag- stiftning, kartlägga och analysera övrig lagstiftning inom området för elektronisk kommunikation, beskriva myndighetsstrukturen på området och föreslå påkallade förändringar i organisationen samt lämna de för- fattningsförlag som anses nödvändiga för att möjliggöra tillsyn beträf- fande den svenska toppdomänen på Internet. Utredningen, som antog namnet Utredningen om elektronisk kommu- nikation, överlämnade delbetänkandet Lag om elektronisk kommunikation (SOU 2002:60). Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 8. Remissyttranden och en sammanställning över dessa finns tillgängliga i (dnr N2002/7230/ITFoU). Utredningen om elektronisk kommunikation överlämnade därefter i ja- nuari 2003 delbetänkandet Myndighetsfrågor m.m. (SOU 2002:109). Även detta betänkande har remissinstanserna finns i bilaga 9. tog även del av remissinstansernas synpunkter vid en hearing . Remissyttranden och en sammanställning över dessa finns tillgängliga i (dnr N2002/12348/ITFoU). I denna proposition behandlas utredningens förslag angående myndighetsorganisationen. Utredningens förslag angående icke begärd marknadsföring kommer att behandlas av regeringen . () har på regeringens uppdrag utrett frågor om säkerheten i telenäten vid svåra påfrestningar på samhället i fred. PTS har på grundval av denna analys utrett behovet av och föreslagit de författningsändringar som dels säkerställer att telekommunikationerna kan fungera i händelse av svår påfrestning på samhället i fred, dels möj- liggör för samhället att ställa krav på grundläggande säkerhet i tele- infrastrukturen i syfte att minska konsekvenserna av en svår påfrestning om en sådan skulle inträffa. Uppdraget har redovisats i en promemoria (dnr N/2002/3657/ITFoU). Promemorian har remiss- behandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i . PTS har även givits i uppdrag att följa tillämpningen av Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) nr 2887/2000 av om tillträde till accessnät. PTS redovisade i rapporten i accessnätet (dnr N2002/4910/ITFoU) vilka åtgärder som vidtagits samt ett förslag till lagändring. Rapporten har remissbehandlats. tog även del av remiss- instansernas synpunkter vid en hearing . Remiss- yttrandena finns tillgängliga i . Regeringen har vidare berett berörda myndigheter, organisationer och företag tillfälle att yttra sig över en promemoria upprättad i Närings- departementet angående bemyndigande att handha registrering av avräkningsorgan (dnr N2003/360/ITFoU). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets ytt- rande över de förslag som finns i bilaga 10. Lagrådets yttrande finns i bilaga 11. Regeringen har i huvudsak beaktat Lagrådets synpunkter. Synpunkterna har behandlats i avsnitt 11, 14.3.1, 14.3.3, 15.2, 17.2, 17.3, 17.5, 18.1, 18.2, 18.10, 19.6, 19.9, 19.13, 22.3 och 23 samt i författningskommentaren, avsnitt 30. Därutöver har redaktionella och språkliga ändringar gjorts i lagtexten. Elektronisk kommunikation innebär överföring av signaler i elektronisk form. Signalerna bygger på data i analog eller digital form som kan över- föras via elektromagnetiska svängningar. Innehållet i data är till exempel text, ljud, bild och kombinationer av dessa. Elektronisk kommunikation omfattar vad som varit telefoni, datakommunikation och radio och TV (medier). En tydlig trend är att dessa tre sektorer gradvis växer samman genom den så kallade konver- gensen. Konvergensen sker inom infrastruktur-, tjänste- och utrustnings- områdena. Den har sin grund framförallt i digitaliseringen och i den standardisering som skett på Internetområdet. Utvecklingen på området för elektronisk kommunikation innebär att olika infrastrukturer och tek- niker för överföring av kommunikation och tjänster sammansmälter. Det gör att det exempelvis är möjligt att telefonera via datorn, använda Inter- net via TV:n och se på TV i mobiltelefonen. En annan tydlig trend är utvecklingen mot ökad mobilitet samt att tjänsterna blir allt mer informationsintensiva så att datakommunikation växer på bekostnad av de tjänster som endast överför tal. som har gått sedan telelagen (1993:597) och lagen (1993:599) om radiokommunikation trädde i kraft har förändringen av området elektronisk kommunikation varit snabb och omfattande. Tek- niska förutsättningar, marknadsförhållanden samt användarnas efter- frågan och behov har utvecklats till något som var svårt att föreställa sig vid lagarnas tillkomst. Liberaliseringen av statliga monopolmarknader som telekommunika- tioner, post, elkraft och järnvägar har skett i liksom i flera andra länder. Den bärande tanken bakom liberaliseringen är och har varit att staten skall lämna så mycket som möjligt av besluten gällande ekonomin till de enskilda aktörerna. Bara i de fall där marknaden inte av sig själv kan uppnå de önskade målen bör staten ingripa med regler, styrning och upphandling. I en internationell jämförelse var tidigt ute med att liberalisera trädde i kraft (prop. 1992/93:200, bet. 1992/93:TU30, rskr. 1992/93:443). tillkomst var det svenska telekommunikationsområdet reglerat i för- hållandevis liten utsträckning. Det rådde i princip etableringsfrihet för var och en att i starta och driva verksamhet inom teleområdet i konkurrens med det dåvarande statliga . Till skillnad mot hur förhållandet var i många andra länder fanns det således inte något legalt monopol för eller annan i riket att bedriva televerksamhet. hade dock ett faktiskt monopol genom sin dominerande ställ- ning med exempelvis bestämmanderätt om villkoren för anslutning av telefoner och annan utrustning.