prop · GQ031d19 · 2003-01-01 00:00:00 — Syftet med redovisningarna är bl.a. att ge staten underlag inför kommande tillståndsperioder och att skärpa företagens fokus på hur uppdraget uppfyllts. Ett annat syfte är att ge allmänheten information om hur TV- avgiftsmedlen används och på så sätt stimulera till offentlig debatt. och TV har granskat public serviceredovisningarna från SVT, SR och UR 2001. Nämndens uppdrag är att göra en bedöm- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ning av om företagens redovisningar ger staten och allmänheten ett tillräckligt underlag för att kunna bedöma hur public sevice-uppdraget har fullgjorts. granskning visar att det finns vissa brister i programbolagens public service-redovisningar. Nämnden påpekar att uppgifter i några fall saknas och att redovisningen i vissa delar är oklart utformad. Vid sidan av den ordinarie medelstilldelningen har public service-företagen fått medel för särskilda ändamål. Det gäller dels för teknisk förnyelse, dels för kvalitetsproduktion. SVT har tilldelats sammanlagt för digitala sändningar . Medlen har använts till investeringar i teknisk utrustning för digital sändning, sändning av SVT1 och SVT2 digitalt, uppbyggnad och drift av SVT24 och fem regionala kanaler samt utveckling av interaktiva tjänster. SVT:s kostnader har främst belastat den senare delen av tillståndsperioden. SVT har även tilldelats medel för särskilt kvalificerad programverksamhet av typen dokumentärer, dramatik och program för barn och ungdom. Enligt SVT har de särskilda medlen gjort det möjligt att genomföra programverksamheten med en högre ambitionsnivå när det gäller både volym och kvalitet än vad som annars varit fallet. SR har tilldelats sammanlagt för digitala sändningar . Enligt SR har medlen använts för att täcka SR:s sändningskostnader för digital radio. Vidare har SR tilldelats prisläge för att värna kvalitet och mångfald i programutbudet. Enligt SR har medlen resulterat i en förbättring av samhälls- och nyhetsjournalistiken i sändningarna. UR har tilldelats sammanlagt för digitala sändningar . Medlen har fördelats mellan satsningar på digital TV och digital radio. Utgångspunkten för UR:s digitala radiosändningar är att de program som UR sänder analogt också skall sändas digitalt. har UR:s program i SVT1 och SVT2 sänts digitalt över marknätet och via satellit. genomförde UR ett första försök med en egen digital TV-kanal. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 föreslås att de tre public service-före- tagen tilldelas 5 från rundradiokontot. I enlighet med beslut har medlen från rundradiokontot till programföretagen räknats upp i förhållande till 2002. Fördelningsnyckeln ändrades senast genom beslut om riktlinjer för en radio och TV i allmänhetens tjänst och om medelstilldelning för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Nyckeln bör behållas oförändrad även . Regeringen föreslår därför att de samlade medlen fördelas med 3 (57,) till SVT, med 2 (37,) till SR och med (4,) till UR. Som framgår nedan föreslår regeringen att SVT och UR, utöver medlen från rundradiokontot, tilldelas medel från distributionskontot för finansiering av kostnader för TV-distribu- tion. Av den samlade medelstilldelningen till SR, SVT och UR utgör reformmedel. Enligt beslut om nya riktlinjer för public service-företagen är en förutsättning för att den årliga prisuppräkningen skall betalas fullt ut att TV-avgiftsskolket minskas med . Om skolket minskar med ett lägre belopp skall prisuppräkningen reduceras med skillnaden mellan och detta belopp. En eventuell justering görs när avgiftsintäkterna är kända. och TV skall enligt beslut delvis finansieras över statsbudgeten, delvis finansieras med medel från rundradiokontot som anvisas till statsbudgetens inkomstsida. Regeringens förslag till medelstilldelning till lämnas under utgiftsområde 1 anslaget 27:5. Nämndens totala anslag föreslås uppgå till . Regeringen föreslår att 6 215 000 miljoner kronor skall anvisas från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida. Distributionskonto för finansiering av kostnader för TV-distribution Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för besluta om lån i i syfte att täcka underskott på distributionskontot intill ett belopp av . Till distributionskontot skall för föras från rundradiokontot. Från distributionskontot skall för anvisas för distributionskostnader till och till . Skälen för regeringens förslag: har beslutat att inrätta ett särskilt distributionskonto för finansiering av kostnader för TV-distribution (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01KrU8, rskr. 2000/01:268). Bakgrunden är att distributionskostnaderna för televisionen i allmänhetens tjänst under kommande tillståndsperiod kommer att vara höga på grund av att distributionen sker parallellt med både äldre analog och ny digital sändningsteknik. Till distributionskontot förs medel från rundradiokontot som motsvarar kostnaderna för SVT:s och UR:s analoga distribution. Från distributionskontot förs medel till programföretagen som motsvarar kostnaderna för TV-distribution via både analoga och digitala marksändningar för SVT och UR. Det successivt ökande underskott på distributionskontot som uppkommer under uppbyggnadsskedet täcks genom lån i . När TV-sändningarna i det analoga marknätet upphör skall betalningarna från rundradiokontot till distributionskontot fortsätta till dess att underskottet är återbetalt. För att lånemodellen skall vara i balans krävs att återbetalning av lånet inleds innan räntekostnaderna för lånet överstiger det överskott som uppstår vid avvecklingen av det analoga marknätet. Distributionskontots bedömda utveckling redovisas i följande sammanställning. Tabell 5.11 Distributionskontots bedömda utveckling 20022005 Medel till SVT och UR Beräknad ränta () 1 Medlen från rundradiokontot räknas upp Mot denna bakgrund föreslås att bemyndigar regeringen att besluta om lån i för att finansiera underskottet på distributionskontot . Regeringen bedömer att det ackumulerade underskottet kommer att uppgå till högst . För att låneutrymmet skall täcka en eventuellt högre räntenivå än är det av regeringen föreslagna beloppet något högre än det som anges i tabellen. Regeringen föreslår även att förs från rundradiokontot till distributionskontot. Vidare föreslås att SVT anvisas och UR från distributionskontot . Regeringens förslag: TV-avgiften höjs med per helår fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: beslut om nya riktlinjer för de tre radio- och TV- företagen i allmänhetens tjänst (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268) innebar att det särskilda kompensationsindexet för public service-företagen SR- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 index togs bort. sker en årlig uppräkning av företagens medelstilldelning . Antalet registrerade TV-avgifter hos radiotjänst i () uppgick till i genomsnitt 3 364 000 stycken. Betalningseffektiviteten definierad som det totala antalet inbetalningar i förhållande till fakturerade TV-avgif- ter var . Rundradiorörelsens resultat uppgår till minus vilket innebär en försämring med jämfört med . Det ackumulerade resultatet för rundradiokontot uppgick vid utgången av 2001 till minus . Regeringen angav i propositionen Radio och TV i allmänhetens tjänst 20022005 att regeringen räknar med att TV-avgiften kommer att behöva höjas även för att rundradiokontot skall komma i balans . Regeringen föreslår att TV- avgiften höjs med till per helår fr.o.m. . Den av regeringen föreslagna höjningen av TV-avgiften med innebär en nödvändig förstärkning av rundradiokontot för att förbättra kontots resultat. Regeringens förslag om TV-avgiften förutsätter en ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift. Den föreslagna höjningen är av sådant slag att regeringen inte ansett det nödvändigt att, utöver kontakter med SVT, inhämta ytterligare upplysningar i ärendet. Förslag till lag om sådan ändring redovisas under avsnitt 2.2 Lagförslag. Lagförslaget berör i och för sig ett sådant ämne som avses i 8 kap. 18 § regeringsformen. Eftersom det endast är en fråga om en ändring av beloppets storlek anser regeringen att lagändringen inte är av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande behöver inhämtas. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 6 Politikområde 29 Ungdomspolitik Den svenska ungdomspolitiken är sektorsövergripande och omfattar alla de samhälleliga beslut och åtgärder som påverkar villkoren för ungdomar. Ungdomspolitiken berör och berörs av en lång rad politikområden. åtskilliga beröringspunkter med barnpolitiken, särskilt vad avser frågor om inflytande och delaktighet. Uppföljningen av ungdomspolitiken samordnas av . Inom det ungdomspolitiska området finns anslagen och Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet. Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 29:2 Bidrag till nationell och internationell ungdoms- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har beslutat om följande mål för den nationella ungdomspolitiken (prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53). Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv, ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet och ungdomars engagemang, inflytande och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. I syfte att systematisera uppföljning och analys av ungdomspolitiken beslutar regeringen om delmål kopplade till en rad olika politikområden. lämnar en redovisning av hur de ungdomspolitiska delmålen uppnås. /2002 fanns i drygt en miljon ungdomar i åldrarna . Av dessa var cirka 530 000 män och 505 000 kvinnor. Ungdomsgruppen kommer successivt att öka för att vara som störst /2010, varefter antalet ungdomar kommer att minska. Ökningen kommer att uppgå till 145 000 ungdomar eller . En ökning av ungdomsgruppen av denna dimension påverkar i hög grad statens och kommunernas planering av skolor, bostäder, fritidsaktiviteter, sysselsättning m.m. I den samhällsplanering som påverkas av dessa demografiska förändringar bör ungdomarna ges goda möjligheter till ett aktivt deltagande. En utgångspunkt för ungdomspolitiken är att ungdomar med olika kulturell och socioekonomisk bakgrund skall ha samma förutsättningar att leva ett självständigt liv och samma möjligheter till inflytande och delaktighet. Det är också av stor betydelse att samhället tar till vara engagemang och skapande förmåga samt kritiskt tänkande från ungdomar med olika bakgrund. Det är således angeläget att bevaka hur målen för ungdomspolitiken uppnås när det gäller flickor respektive pojkar, storstadsrespektive glesbygdsungdomar, ungdomar med olika etnisk och kulturell bakgrund samt ungdomar med olika sexuell läggning. Att ha ett arbete utgör såväl den viktigaste inkomstkällan för individen som en viktig grund för det sociala livet. Genom arbetet får individen också tillgång till de generella välfärdssystemen. En svag ställning på arbetsmarknaden utgör en riskfaktor för att hamna i en socialt utsatt situation liksom att drabbas av psykisk ohälsa. Re- geringen följer därför noga utvecklingen för ungdomar på arbetsmarkaden. Ungdomars förutsättningar att leva ett självständigt liv beror i hög grad på hur skolan lyckas med sitt uppdrag att alla barn och ungdomar skall ges möjlighet att nå skolans kunskapsmål och få en demokratisk fostran utifrån de grundläggande värden som vårt samhälle vilar på. Att ha lämnat gymnasieskolan med slutbetyg är avgörande för möjligheterna att genomgå högre utbildning och utgör också vanligen en förutsättning för att få arbete. Regeringen verkar för att stimulera kvalitetsarbetet i skolverksamheten och för att därigenom bl.a. ge alla elever bättre förutsättningar att få slutbetyg från gymnasiet. Även det icke-formella lärandet, som bl.a. sker inom föreningslivet, har ett stort värde för ungdomar och leder till erfarenheter som behövs i arbetslivet. Regeringen ser det därför som angeläget att stimulera ungdomars aktiva deltagande i föreningslivet, vilket bl.a. sker genom statsbidraget till ungdomsorganisationerna. Det är också viktigt att ungdomar uppmuntras att delta i internationella ungdomsutbyten, vilket ger kunskaper om andra länders levnadsvillkor och värderingar. Ungdomars tillgång till fritidsgårdar har minskat . Regeringen ser det som angeläget att denna utveckling bryts och att utbudet av ändamålsenliga mötesplatser där ungdomar ges inflytande över verksamheten ökas. söker genom stöd till kommunalt utvecklingsarbete inspirera kommunerna till att erbjuda bra mötesplatser och verksamheter för ungdomar. Regeringen har också ställt särskilda medel ur Allmänna arvsfonden till förfogande för stöd till utveckling av nya lokala lösningar för ungdomars fritidsverksamhet. Regeringen ser det som mycket angeläget att på olika sätt verka för att stärka ungas hälsa. Åt- gärder bör vidtas för att alkoholkonsumtionen skall minska bland ungdomarna och för att färre ungdomar skall pröva narkotika. Det är också angeläget att verka för att användningen av tobak skall minska bland ungdomar. Regeringen ser med oro på rapporter om att allt fler unga upplever psykisk ohälsa och avser att vidta fortsatta insatser på detta område. Det finns också flera tecken som tyder på en minskad fysisk aktivitet och rörlighet bland barn och ungdomar. Den ökande medelvikten bland unga är en varningssignal. Regeringen anser att denna utveckling måste följas noga eftersom fysisk inaktivitet kan leda till sämre hälsa. I planeringen av olika insatser med syftet att förbättra ungas hälsa bör beaktas den riskbild som gäller för olika grupper bland ungdomar. Skolan skall få en mer aktiv roll i förhållande till elevernas hälsotillstånd genom beslut vad avser inriktningen av det nya verksamhetsområdet elevhälsa (prop. 2001/02:14, bet. 2001/02:UbU6, rskr. 2001/02:183). Den förebyggande och hälsofrämjande inriktning som elevhälsan kommer att få leder till att elever som är i behov av särskilt stöd uppmärksammas tidigare. Något som ytterligare förstärker denna positiva utveckling av elevhälsan är att många kommuner valt att använda delar av de nya resurser som syftar till att öka personaltätheten i skolan till personal med uppgifter inom elevhälsan. Antalet kommuner där ungdomar har svårigheter att få eget boende har ökat . Särskilt besvärlig är situationen på vissa universitets- och högskoleorter. Regeringen har därför vidtagit åtgärder för att stimulera dels byggandet av studentbostäder, dels byggandet av små eller medelstora hyresbostäder som efterfrågas av bredare hushållsgrupper, inte minst ungdomar. Regeringen avser att följa utvecklingen av ungas möjligheter till ett eget boende. Ungdomar skall ha möjlighet till inflytande och delaktighet när det gäller såväl den generella samhällsutvecklingen som de verksamheter som särskilt berör unga, t.ex. skola och fritidsverksamhet. Regeringen arbetar aktivt för att på olika sätt stärka ungdomars intresse för demokrati och delaktighet i samhället. Det är också viktigt att öka ungdomsgruppernas och särskilt förstagångsväljarnas valdeltagande. Att ta till vara ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande som en resurs bör vara en utgångspunkt för betydligt flera verksamheter och styrorgan. har aktivt medverkat till att utveckla det internationella samarbetet på ungdomsområdet inom såväl EU och 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 som och Östersjö- och Barentsområdena. prioriterar i EU-samarbetet, med anledning av vad som sägs i om ungdomspolitik (KOM (2001) 681 slutlig), fyra områden. Dessa är ungdomars inflytande och delaktighet, information, volontärarbete och bättre kunskap om unga. Av särskilt intresse är att främja det sektorsövergripande arbetssättet inom ungdomspolitiken. betonar vikten av att jämställdhetsaspekten särskilt beaktas inom en europeisk ungdomspolitik. Styrning och uppföljning av ungdomspolitiken fattade beslut om en nationell ungdomspolitik som bygger på tre övergripande mål för ungdomspolitiken samt en sammanhållen målstruktur för denna (bet. 1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53). Därmed fastställdes en ny sektorsövergripande och målstyrd ungdomspolitik. I syfte att systematisera uppföljning och analys av ungdomspolitikens utveckling beslutar regeringen om delmål för ungdomspolitiken. beslutade regeringen om 32 delmål kopplade till en rad olika politikområden. Detta beslut utgör grunden för uppföljningen av utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor . I uppföljningsarbetet har 15 olika statliga myndigheter deltagit genom att själva följa upp de olika delmål som faller inom deras ansvarsområde. har också bidragit med underlag och synpunkter. redovisar till regeringen en sammanställning över hur ungdomars levnadsvillkor utvecklats i relation till mål och delmål utifrån de rapporter som myndigheten samlat in. Dessutom skall till regeringen lämna en fördjupad analys av ungas levnadsförhållanden i förhållande till målen för den nationella ungdomspolitiken. lade grunden för ett system för kontinuerlig uppföljning av målen för den nationella ungdomspolitiken liksom ett system för uppföljning av ungdomspolitiken i kommunerna. har utsett nio kommuner som skall ingå i ett pilotprojekt med syftet att ut- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 forma ett system för lokal uppföljning. har vidare sökt systematisera hur de olika myndigheter som berörs av ungdomspolitiken arbetar med goda exempel. har tagit upp en dialog med de myndigheter som önskar arbeta vidare med utvecklingen av metoder för att använda goda exempel. rapporterade den andra sektorsövergripande uppföljningen av hur ungdomspolitikens mål och delmål uppnåtts. Uppföljningen utgör ett utmärkt underlag för prioriteringar inom ungdomspolitiken och tjänar också som underlag för särskilda åtgärder eller satsningar. Uppföljningen pekar också ut områden där mer kunskapsutveckling behövs i form av forskning eller särskild utvärdering. Regeringen inrättade 1999 en ungdomsdelegation, vars syfte har varit att utgöra ett stöd för regeringen i genomförandet och uppföljningen av den nationella ungdomspolitiken. Delegationen avslutade sitt arbete och har i sin sammanfattande slutrapport så här! presenterat sina råd till regeringen. arrangerade regeringen ett Ungdomsforum som hade inriktning på utbildning, inflytande i ett internationellt perspektiv samt kultur/hälsa. Ungdomsforum anordnas för att ge möjligheter till dialog mellan ministrar och ungdomar. Liknande Ungdomsforum har även genomförts 1999 och 2000. I syfte att stimulera kommunernas planering och genomförande av en genomtänkt ungdomspolitik utser Årets ungdomskommun. fick denna utmärkelse. Regeringen anser att det finns behov av särskilda stödinsatser för ungdomar som lämnar gymnasieskolan med svaga eller ofullständiga studieresultat. Det finns också skäl att kartlägga villkoren för de ungdomsgrupper som har särskilt dåliga förutsättningar för att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen överväger att låta utreda villkoren för de ungdomar mellan 16 som vare sig studerar eller arbetar för att kunna se vilka insatser som kan behöva vidtas från samhällets sida. Regeringen verkar för att ungdomars möjligheter till icke-formellt lärande, bl.a. genom aktivt deltagande i föreningslivet och ungdomsutbyte, tas till vara och utvecklas. Frågan om hur värdet av de kunskaper ungdomar förvärvar i dessa sammanhang bättre tas till vara har studerats av i rapporten värdera kunskap En studie kring informellt lärande och icke-formell utbildning i föreningslivet. Re- geringen anser att det är särskilt angeläget att - utveckla möjligheterna till ungdomsutbyte för socialt utsatta ungdomsgrupper. EU-program- met Ungdom, som administreras av , erbjuder bl.a. sådana möjligheter. Ungdomsutbyten kan också ske mellan skolor genom stöd från internationella programkontoret. Regeringen har inom EU-samarbetet på ungdomsområdet verkat för att synliggöra betydelsen av ungdomars icke-formella lärande. För att öka ungdomars intresse och engagemang för demokratifrågor har bedrivit projektet 2002-demokratistöd med Internet. Projektet är, förutom möjligheten till skolval på landets högstadie- och gymnasieskolor, även inriktat på interaktivitet på webbplats Ungdomskanalen och möjligheter ges att driva diskussionsgrupper, göra egna magasin m.m. I propositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80) aviseras att det skall genomföras återkommande folkrörelseforum för samråd och dialog mellan regeringen och föreningslivet. I dialogen skall särskilt ungas organisationer och föreningar uppmärksammas, såväl nya som redan etablerade. betonar i sin slutrapport så här! att det ungdomspolitiska mål som handlar om att betrakta unga som en resurs bör vara utgångspunkten för ungdomspolitiken. Delegationen anser bl.a. att det är mycket angeläget att få in betydligt fler ungdomar i de statliga styrelserna och kommittéerna. Regeringen avser att verka för att förbättra åldersspridningen och öka antalet ungdomar i styrelser och kommittéer, särskilt inom politikområden som har stor betydelse för ungdomars villkor som t.ex. utbildning och arbetsmarknad. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 6.4.2Insatser utanför politikområdet byggandet av bra och billiga hyresbostäder. I syfte att höja skolans resultat i förhållande till läroplanernas mål har beslutat om ett särskilt statsbidrag om 17,5 miljarder för personalförstärkningar i skola och fritidshem . Målet är att antalet anställda i skolor och fritidshem skall ha ökat med cirka 15 000. Att ha fullföljt gymnasieskolan är en viktig förutsättning för ungas etablering i arbetslivet. nedgång har andelen elever som fått slutbetyg efter att de börjat i gymnasieskolan ökat. 2000 (dir. 2000:6, 2001:8) ser över strukturen för den framtida gymnasieskolan och kommer att slutredovisa sitt uppdrag . Kommittén skall bl.a. överväga vad som kan göras i de olika programmens uppbyggnad för att minska snedrekryteringen och avhoppsfrekvensen bland elever med utländsk bakgrund i gymnasieskolan. Kommittén skall utforma en framtida programstruktur som skall motverka social och könsmässig snedrekrytering. Regeringen har givit i uppdrag att ta fram ett referensmaterial om situationen för utsatta flickor och pojkar i starkt patriarkalt präglade miljöer. Materialet skall fungera som ett stöd för skolans personal. skall vidare planera informationsinsatser för föräldrar och vårdnadshavare samt bedriva kompetensutveckling av skolans personal. Särskilda insatser skall göras för att nå män och unga pojkar. Regeringen har, i syfte att stärka situationen för unga kvinnor i familjer med partriarkala värderingar, givit i uppdrag att redovisa goda exempel och metoder för att förebygga konflikter mellan individ och familj. Ungdomars möjligheter till eget boende har försämrats och bostadsbrist råder nu i fler kommuner . Regeringen tillsatte en kommission om konkurrensen, kvaliteten och kostnaderna i byggsektorn, som skall arbeta utifrån ett tydligt konsumentperspektiv och säkra såväl god kvalitet som sänkta bygg- och boendekostnader. Att fler nybyggda bostäder har rimliga hyror är av särskild vikt för ungdomar. Vidare har investeringsbidrag införts för byggande av studentbostäder och hyresbostäder, Totalt satsas för att stimulera Cirka 12 600 nya studentbostäder beräknas bli uppförda till 2002. tillförs ytterligare för studentbostäder. fattade beslut om vissa frågor kring tobaksanvändningen (prop. 2001/02:64, bet. 2001/02:SoU8, rskr. 2001/02:235), som innebär att tillsynen av efterlevnaden av tobakslagen (1993:581) om arton års åldersgräns vid försäljning av tobak skärps. Den som i näringsverksamhet säljer tobaksvaror till konsumenter skall anmäla försäljningen hos den kommun där försäljningen sker. Kommunen får ta ut avgift för sin tillsyn av den som bedriver sådan försäljning. har beslutat om att totalt skall användas för att förstärka det tobakspreventiva arbetet. Av dessa medel är avsedda för kunskapsbaserad metodutveckling inom det tobakspreventiva arbetet särskilt riktad mot barn och unga. Metodutvecklingen skall genomföras i 510 pilotprojekt som genomförs av i samverkan med kommuner och landsting. Uppdraget genomförs i samråd med , och i samverkan med och .