prop · GQ031d23 · 2003-01-01 00:00:00 — I verksamhetsområdet ingår också svenska kraftnäts () verksamhet som systemansvarig myndighet enligt ellagen (1997:857). Detta innebär att ansvarar för den löpande momentana elbalansen och det svenska kraftsystemets övergripande driftsäkerhet. Målet för elmarknadspolitiken är en effektiv elmarknad som genererar en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Uppföljning av resultatet under verksamhetsområdet sker främst genom att viktiga skeenden på elmarknaden bevakas och analyseras. Mer specifikt följer regeringen prisutvecklingen på den nordiska elbörsen, elpriser till slutanvändare, strukturutvecklingen, nättariffer, antalet ärenden vid tillsynsmyndigheten samt effekt- och elbalanser. har också regeringens uppdrag att minst två gånger redovisa analyser av utvecklingen på elmarknaden och föreslå åtgärder som kan behöva vidtas för att uppnå en effektiv elmarknad. Viktiga förutsättningar för en effektiv elmarknad är en väl fungerande konkurrens på lika villkor, inga eller ytterst få marknadshinder samt öppen och lättillgänglig marknadsinformation. Elnätsverksamheten utgör ett naturligt monopol. Elnätsföretagen har en viktig roll eftersom de äger och förvaltar elnätet och därigenom nödvändig infrastruktur för att marknaden skall fungera. En effektiv tillsyn av nätverksamheten är därför nödvändig för att se till att nätföretagens priser är skäliga och att olika aktörer inte diskrimineras, genom t.ex. villkoren för överföring av el eller tillträdet till nätet. Andra viktiga inslag för en effektiv marknad är fungerande marknadsinstrument för att hantera effektbalansen och incitament för en säker överföring av el med få elavbrott. Regelverket på elmarknaden har successivt utvecklats när handel och produktion av el konkurrensutsattes. ersattes kravet på timvis mätning med schablonberäkning för samtliga lågspänningskunder med säkringsabonnemang på upp till och upp till 135 kW 1998/99:137, 1999/2000:NU4, 1999/2000:1). Genom att kravet på timvis mätning togs bort ökade kundernas val och rörlighet på marknaden. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 vissa nya bestämmelser i ellagen i kraft som syftar till att förbättra tillsynen av nätverksamheten (prop. 2001/02:56, bet. 2001/02:NU9, rskr. 2001/02:180). För att skapa goda marknadsförutsättningar inriktas elmarknadspolitiken också mot att främja utvecklingen av den gemensamma nordiska elmarknaden och en fortsatt integrering med övriga elmarknader inom . På detta sätt skapas en elmarknad med tillräckligt många aktörer, vilket stimulerar till ökad konkurrens och ett effektivt utnyttjande av gemensamma produktionsresurser. För att en integrerad elmarknad skall fungera väl är gemensamma regler och förutsättningar på de enskilda ländernas marknader av stor vikt. Regeringen avser att återkomma till i dessa frågor. Schablonberäkningsreformen som genomfördes har varit ett viktigt steg för att öka kundernas fria valmöjligheter på elmarknaden. Vissa problem har dock funnits på marknaden när det gäller exempelvis leverantörsbyten. Frågan om sanktionssystem mot nätbolag som inte uppfyller de regler som gäller vid byte av elleverantör har utretts . föreslog i sitt delbetänkande att ett förslag till sanktionssystem skall tas fram som bygger på att nätägaren ersätter konsumenten för ett försenat leverantörsbyte. Regeringen presenterade i den energipolitiska propositionen (prop. 2001/02:143) sin bedömning att om ett system för sanktioner mot nätägarna införs bör det vara administrativt lätthanterligt och bygga på automatiska mottagningsbevis som entydigt visar om orsaken till en försening av ett leverantörsbyte ligger hos nät- 4.4.1Insatser inom verksamhetsområdet ägaren. Regeringen bedömde vidare att möjlig- steg priserna på den nordiska elmarknaden vilket fick stor uppmärksamhet. Regeringen tillkallade en utredare med uppdrag att skyndsamt analysera prissättningen på elmarknaden och identifiera om det finns behov av kompletterande åtgärder för att en väl fungerande konkurrens med lika villkor för marknadens aktörer skall kunna upprätthållas. lämnade delrapporten frågor kring kundernas rörlighet m.m. , vilken remissbehandlades. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande Konkurrensen på elmarknaden (SOU 2002:7) . Utifrån delrapporten presenterade regeringen sin bedömning av konkurrensläget i den energipolitiska propositionen Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning 2001/02:143). Slutsatsen var att konkurrensen och prisbildningen i huvudsak fungerar förhållandevis väl, men att koncentrationstendenser på marknaden ställer krav på aktivare uppföljning och vissa kompletterande åtgärder. Vidare har ett uppdrag har lagts på Statskontoret att se över verksamhet och resursbehov. heten att på frivillig eller annan väg se till att kunden får en skälig ersättning för den olägenhet som det uteblivna leverantörsbytet orsakat också bör utredas närmare. har i en skrivelse till regeringen (dnr N2002/2870/ESB) framfört att de har målsättningen att införa ersättningsregler i de allmänna avtalsvillkoren. Enligt vad regeringen erfarit har branschen nu även beslutat att ta ett tydligt ansvar för att tillse att en kund på ett enkelt sätt skall kunna få ersättning för de olägenheter ett försenat leverantörsbyte innebär. Regeringen avser följa denna utveckling och avser att återkomma till vad avser konkurrensen på elmarknaden . Integreringen av den europeiska elmarknaden Även inom EU pågår verksamhet för att utveckla elmarknaden. Rådet antog direktivet (96/92/EG) om gemensamma regler för den inre marknaden för el (elmarknadsdirektivet). Medlemsstaterna skulle ha genomfört direktivet i nationell rätt. presenterade den Europeiska kommissionen sitt meddelande om fullbordande av den inre marknaden för energi (KOM(2001)125 slutlig). meddelandet presenterade Europeiska kommissionen också förslag till ändring av direktiven /92/EG och 98/30/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för el och gas och ett förslag till förordning om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel. Europeiska kommissionens förslag till ändring av el- och gasmarknadsdirektiven innehåller bl.a. slutdatum för en fullständig öppning av elmarknaderna i EU, skärpta krav när det gäller systemoperatörers och distributörers oberoende från elhandels- och elproduktionsverksamheten, krav på oberoende tillsynsmyndighet, ickediskriminerande tillgång till nätet samt rapporteringskrav beträffande försörjningstrygghet och tillhandahållande av allmännyttiga tjänster. Förordningen om gränsöverskridande handel med el innehåller regler för hantering av systemoperatörernas kostnader vid gränsöverskridande handel med el för att få bort diskriminerande gränstariffer. Förordningen innehåller också principer för fördelning av kapacitet vid s.k. flaskhalsar vid överföringen av el. Vid Europeiska rådets vårmöte i enades medlemsstaternas statsministrar om att alla icke hushållskunder på el- och gasmarknaderna skall ha möjlighet att byta leverantör . Därutöver enades man om ett antal principer för el- och gasmarknadernas struktur, bl.a. att överföring och distribution av el skall separeras från produktion och försäljning av el samt att varje medlemsstat skall etablera en reglerande funktion med uppgift att säkra en effektiv kontroll av tariffvillkor. Utifrån Barcelonatoppmötets uppmaning är den övergripande ambitionen att nå en politisk överenskommelse om direktivförslagen före utgången av . beslutade regeringen att gränstarifferna på utlandsförbindelserna till tas bort. Därmed finns inga gränstariffer på utlandsförbindelserna mellan de nordiska länderna (dnr N2000/5652/ESB). Elnätet i är uppdelat i tre nivåer; stamnätet som ägs av och binder samman hela det svenska elnätet, regionnäten som sammanlänkar stamnätet med de lokala näten och lokalnäten som de flesta slutkunder är anslutna till. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 samtliga dessa nivåer övervakas av . (N 1999:12) fick 1999 i uppdrag att föreslå åtgärder för att förbättra regleringen och därigenom tillsynen över nätverksamheten. Utredningen presenterade ett delbetänkande (SOU 2000:90). Betänkandet innehöll bl.a. överväganden och förslag beträffande kriterier för skälighetsbedömningen av elnätsavgifter, avgränsningen mellan nätverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet, och införande av bestämmelse om att överföringen av el skall vara av god kvalitet. I slutbetänkande (SOU 2001:73), som presenterades , ingick förslag till bestämmelser om regionnättariffer och förslag till en reglering för särskild förvaltning av elnät om elnätsföretagen allvarligt missköter sina åtaganden enligt ellagen. Leveranssäkerheten i elnäten var en viktig fråga . För att komma tillrätta med de många och omfattande strömavbrotten till följd av snöoväder utsåg regeringen en utredare med uppdrag att se över behoven av åtgärder för att minska antalet elavbrott och minimera konsekvenserna av dessa. Utredaren presenterade sin delrapport Åtgärder för ökad leveranssäkerhet (dnr N2001/6228/ESB). För att underlätta situationen inför den kommande vintern föreslog utredaren dels bättre information före och under avbrott, dels ett utvecklat samarbete mellan nätföretagen vid storstörningar. Utredaren föreslog också att krav på standardhöjning av ledningsnätets oväderkänsliga delar samt att en utökad rätt till avbrottsersättning införs i ellagen. I utredarens slutrapport som lämnades till regeringen lämnas förslag till kvalitetskrav på nätverksamheten och tillsynen av den. En överenskommelse träffades med branschen om att tills vidare genomföra frivilliga åtgärder. Ett åtgärdspaket presenterades av branschen som innehöll bl.a. samarbete för bättre beredskap vid stora störningar i elöverföringen, informationsåtgärder och en strategi för kvalitetshöjande åtgärder vad avser röjning och investeringar i tåligare ledningar. /införde också många elnätsföretag en goodwillersättning till kunder som drabbas av långvariga elavbrott. Nästan samtliga av landets elkunder har ett elnätsföretag som har 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Energimarknader i utveckling - bättre regler och tillsyn (prop. 2001/02:56) som regeringen presenterade , gjorde regeringen bedömningen att det inte fanns skäl att vidta några ytterligare åtgärder för att minska antalet strömavbrott utan att de frivilliga åtagandena som genomförs av branschen tillsammans med den nya inriktningen på tillsynen och den generella bestämmelsen om att överföringen av el skall vara av god kvalitet bör vara tillräckliga. fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att efter samråd med följa de satsningar som görs inom elbranschen för att minska elnätets känslighet för snöoväder och liknande förhållanden, samt för att minska konsekvenserna av strömavbrott. Myndigheten redovisade resultatet av uppdraget . Myndighetens slutsats är att investeringarna för att öka leveranssäkerheten på glesbygdsnäten har ökat vilket bör leda till minskade risker för strömavbrott vid snöoväder och andra väderstörningar. Insatserna vid de stora strömavbrotten under den senaste vintern har, enligt bedömning, förbättrats jämfört med de närmast föregående åren. bedömer att de ekonomiska incitamenten för nätföretagen att minska strömavbrotten kommer att förändras, dels genom företagens egen goodwillersättning, dels genom den tillsynsmodell av nätföretagens tariffer som skall tillämpas , den s.k. nätnyttomodellen. Regeringen kommer dock att noga följa utvecklingen på området och har beredskap att vidta åtgärder vid behov. Uppdrag har lämnats till i syfte att utveckla ytterligare förslag till åtgärder (dnr N2002/6128/ESB). I propositionen 2001/02:56 behandlades förslagen i delbetänkande. Propositionen innehöll bl.a. förslag som syftar till att förbättra tillsynen över elnätsföretagens nättariffer och skärpa kraven på bättre kvalitet på överföringen av el. Regeringen föreslog också att kravet på separation mellan nätverksamhet och elhandels- och elproduktionsverksamhet skulle skärpas. Detta krav skulle ställas genom att företag som bedriver nätverksamhet inte skulle få ha en gemensam verkställande direktör och styrelsemajoritet med ett företag som bedriver elhandel eller elproduktion. avslog regeringens förslag i denna del. menade att förslaget var behäftat med ett antal problem som kräver ytterligare beredning och överväganden (bet. 2001/2002:NU9, rskr. 2001/02:180). I de delar som avslog regeringens förslag avser regeringen att återkomma vid senare tillfälle. En av nätföretagens viktigaste uppgifter är att ansvara för att elkundernas elförbrukning mäts. Informationen om mätarställningarna ligger sedan till grund för både nätföretagens och elhandlarnas debitering av kunderna. preliminärdebiterar elföretagen sina kunder för att sedan göra en justering efter att mätarställningen har lästs av. Regeringen gav i uppdrag att, i samråd med och med företrädare för branschen, närmare utreda förutsättningarna för att införa debitering efter faktisk elförbrukning i kombination med tätare mätaravläsningar. Motivet för detta är dels det allmänna konsumentintresset, dels möjligheten att effektivisera elanvändningen. lämnade sin slutrapport. Myndigheten föreslår att elnätsföretagen skall vara skyldiga att läsa av elmätarna för samtliga kunder minst en gång . Något legalt krav på fakturering efter faktisk förbrukning föreslås dock inte. Det förutsätts att den nuvarande preliminärdebiteringen kommer att avskaffas på frivillig väg i och med att elmätaren läses av en gång . Det nya kravet föreslås införas stegvis med en första etapp som omfattar elanvändare med en årsförbrukning som överstiger 8000 kWh. Förutsatt att beslut fattas är ett lämpligt datum när detta skall vara genomfört . Dessutom föreslår myndigheten att kravet på timvis mätning skärps genom att gränsen sänks från eller , för att omfatta samtliga uttagspunkter med ett säkringsabonnemang som överstiger . Även detta bör gälla från . Rapporten remissbehandlas (dnr N2002/5953/ESB). Mot bakgrund av beslut (bet. 2000/01:NU8, rskr. 2000/01:172) har regeringen gett i uppdrag att redovisa åtgärder, metoder och kostnader för att reducera strålriskerna från kraftledningar. En god effektbalans är en av grundpelarna för en säker tillgång på el. Regeringen förtydligade Svenska kraftnäts roll och ansvar i denna fråga i regleringsbrevet till . Ett antal mål för Svenska kraftnäts verksamhet specificerades. skall rapportera till regeringen om de aktiviteter som genomförts och vilka resultat som uppnåtts beträffande utvecklingen av marknadsinstrument för att hantera effektbalansen. En av de åtgärder som har vidtagit för att kortsiktigt säkra effektbalansen har varit att upphandla effektreserver. Eftersom det /2002 fanns risk för effektbrist, särskilt med tanke på att kärnkraftsblocket 1 (445 MW) var avställt för en planerad längre revision, fick regeringens uppdrag att upphandla ytterligare 400600 MW i effektreserv. Upphandlingen skulle avse perioden t.o.m. /2003. Regeringen uppdrog vidare åt att, i samråd med , utforma ett system för effekthantering som kan introduceras /2004. Arbetet skall ske i samverkan med företrädare för branschen. Systemet bör ha en sådan utformning att det säkrar effektbalansen både på kort och på lång sikt. Systemet bör också innehålla tydliga incitament till en ökad flexibilitet på användningssidan. Uppdraget har redovisats till regeringen s . I den årliga redovisning som lämnat till regeringen , redovisar affärsverket läget inför den kommande vintern (dnr N2002/7352/ESB). Bedömningen är att effektläget är fortsatt ansträngt. Utöver de insatser som genomförs av har effektproblemet också uppmärksammats inom det nordiska, energipolitiska samarbetet där betydelsen av gemensamma insatser inom detta område betonats bl.a. vid energiministrarnas möte på och vid energiministrarnas möte i . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 presenterade RRV rapporten skapa aktiva konsumenter - och stöd till konsumenterna på elmarknaden (RRV 2001:10). RRV uppmärksammade regeringen på att myndigheterna på avreglerade marknader utöver övergripande mål kan behöva specifika uppdrag som successivt klargör myndighetsuppgiften att stödja konsumenterna. I den konsumentpolitiska handlingsplanen 2005 (prop. 2000/01:135), som antogs av , fastställs att ett av åtta delmål för perioden är att ge konsumenterna bättre förutsättningar att agera på konkurrensutsatta marknader, vilka bl.a. omfattar elmarknaden. Som ett led i detta arbete har regeringen i regleringsbrevet gett i uppdrag att tillsammans med och respektive sektorsmyndighet analysera vilka konsekvenser de konkurrensutsatta marknaderna har fått och kommer att få för konsumenterna. skall elmarknaden prioriteras. Uppdraget skall redovisas till regeringen . har i samarbete med och startat en oberoende rådgivningsbyrå, Konsumenternas Elrådgivningsbyrå, som ger gratis råd till elkonsumenterna. Byrån finansieras och ägs av . Majoriteten i byråns styrelse innehas dock av myndigheterna. bidrar också med en personresurs till rådgivningsbyrån och bidrar med att tillhandahålla den hemsida, inklusive databas, som verket upprättat där det går att jämföra olika elleverantörers priser. fick regeringens uppdrag att, tillsammans med andra optonätsägare, ansluta alla landets kommunhuvudorter till ett öppet nationellt optiskt stomnät där nätkapaciteten i form av svart fiber sedan skulle upplåtas. Utbyggnaden, skulle ske på kommersiella villkor och vara färdigställd senast . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 som ett affärsområde inom . Vid utgången av 2001 hade 188 av landets 289 kommuner anslutits till nätet. Förutsättningarna på marknaden för att bygga ett sådant nät har förändrats sedan uppdraget lämnades. gjorde bedömningen att cirka 70 av landets kommuner inte skulle komma att nås vid utgången av 2002 under rådande förutsättningar. Regeringen beslutade därför att tillsätta en utredning om IT-stomnät till vissa kommuner (dir. 2001:99), med uppdrag att medverka till att förutsättningar skapas så att alla kommuners huvudorter får en anslutningspunkt till det stomnät uppdrogs att bygga ut. Utredaren avlämnade betänkandet IT- stomnät till vissa kommuner (SOU 2002:55) med förslag om hur uppdraget till kan fullföljas. Förslagen innebär i korthet att begränsningen till att erbjuda svart fiber mildras och att samverkan med kan ske. Tidplanen för att färdigställa stomnätet föreslås förlängas till utgången av 2004. Vidare föreslås att stomnätet även skall kunna anslutas till annan ort än kommunhuvudorten, samt att staten inte skall ta ut någon avkastning för den del som avser optofiberverksamheten . Ut- redaren pekar även på möjligheten att omfördela medel inom ramen för infrastruktursatsningen. Närmare redogörelse för detta förslag lämnas under utgiftsområde 22 Kommunikationer avsnitt 11.8. Utredningens förslag i övrigt bereds i . beslöt regeringen att ge tilläggsdirektiv (dir. 2002:72) till utredningen om IT-stomnät till vissa kommuner (dir. 2001:99) Uppdraget är att ge en samlad bild av hur den statliga infrastrukturen, i första hand , Svenska kraftnäts och infrastruktur, har använts och kan användas för utbyggnaden av nät för elektronisk kommunikation. Sårbarhets- och säkerhetsutredningen lämnade i sitt betänkande Säkerhet i en ny tid (SOU 2001:41) förslag till förändringar av planeringen för civilt försvar och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Utredningen redovisar bl.a. förslag som berör elförsörjningen. I propositionen Samhällets säkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158) lämnas en redovisning av regeringens bedömning för förbättring av elsystemets robusthet. Regeringen avser att ge i uppdrag till att redovisa fördjupade analyser och förslag beträffande möjligheter att på kort sikt förbättra beredskapen. Uppdragen skall genomföras inom ramen för de långsiktiga uppdragen att utveckla en helhetssyn för elberedskapen vid svåra påfrestningar på samhället i fred och vid höjd beredskap. När det gäller elförsörjningen har fortsatt verksamhet bedrivits för att under höjd beredskap verka för att totalförsvarets och det övriga samhällets behov av elkraft skall kunna tillgodoses samt för att de resurser och den beredskap som skapas också kan utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Vidare har regeringen gett i uppdrag att ge en fördjupad beskrivning av förslag till och en redovisning av åtgärder som behöver vidtas och vilka hinder som finns för att åstadkomma en tillräcklig beredskap och förbättring av elsystemets robusthet (dnr N2002/6128/ESB). har fått i uppdrag att arbeta vidare med bl.a. en tvärsektoriell helhetssyn på elförsörjningens säkerhet och beredskap. De antaganden som gjorts beträffande den sannolika tillgången på el vid höjd beredskap skall ses över. Myndigheten skall vidare verka för att organisatoriska former skapas för ett kontinuerligt och systematiskt informationsutbyte mellan den eloperativa myndigheten och användarna inom totalförsvaret om eltillgång och elbehov vid höjd beredskap. Statskontoret har fått i uppdrag att göra en översyn av verksamheten inom . I arbetet skall Statskontoret bl.a. göra en kartläggning av samordning och samverkan när det gäller beredskapsplaneringen. Vidare kommer regeringen att undersöka möjligheterna att fastställa prioriteringsordningar vid leverans av el. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att presentera ett underlag för att genomföra en upphandling av ett avtal om ett gemensamt radiokommunikationsnät för skydd och säkerhet (dir. 2002:78). Ett sådant radiokommunikationsnät skulle kunna bidra till att nå säkra kommunikationer och snabb information vid störningar i elförsörjningen. Elmarknaden har sedan elmarknadsreformen infördes gått igenom stora förändringar. Syftet med elmarknadsreformen var att stimulera till ett effektivare resursutnyttjande och öka valfriheten för konsumenterna. Genom att konkurrens introducerades i produktionen och handeln med el skulle effektivitetsvinster kunna uppstå både för samhället i stort och för de enskilda konsumenterna. Till stor del har detta också blivit resultatet av reformen. Flera utredningar har konstaterat positiva effekter av reformen. Handeln med el över gränser har ökat sedan avregleringen 1996, vilket har lett till ett effektivare utnyttjande av befintliga resurser och till att behovet av att bygga ut elproduktion minskat på kort sikt. En viktig del av den nordiska elmarknaden utgörs av den nordiska elbörsen . På finns en spotmarknad (fysisk dygnsmarknad) och en terminsmarknad (finansiella prissäkringar). ägs av och den norska motsvarigheten . Utökandet av ägarkretsen i har varit en aktuell fråga . Målet har varit att ägandet i spotmarknaden skall omfattas av alla nordiska länder. etablerades och registrerades som eget bolag. kom de systemansvariga företagen överens om villkoren för ägandet i . Beslutet innebär att kommer att ägas av i , Statnett i , Fingrid i och med vardera av aktierna. Den resterande ägarandelen på fördelas lika mellan de två danska systemansvariga företagen Eltra på och på . Transaktionerna kommer att genomföras . Den finansiella marknaden kommer fortsatt att bedrivas inom bolaget där det delade ägandet mellan och kvarstår. Elpriserna på spotmarknaden har varit sjunkande fram till slutet av 2000. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 genomsnittliga systempriset på el per kWh och var det per kWh. Nedgången berodde delvis på riklig nederbörd och delvis på ökad konkurrens. var det genomsnittliga systempriset per kWh. De högsta genomsnittliga systempriserna inträffade då priset var per kWh. Den främsta orsaken till prisstegringen var att tillrinningen var lägre än normalt i . Det skapade en högre efterfrågan på importerad el till och en viss oro för torrår. har systempriset varit lägre än . Det har också resulterat i att terminspriserna sjunkit. Omsättningen och antalet aktörer på elbörsen ökar kontinuerligt. Detta hänger till viss del ihop med att det geografiska börsområdet har utökats. Utöver , och ingår också västra som ett prisområde på och anslöt sig östra .