prop · GQ0386 · 2003-04-24 00:00:00 — Regeringens proposition 2002/03:86 Åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att tilldela ett kapitaltillskott om högst 1 , att ge en låneram i om 2 för perioden 20042007 samt att vidta de åtgärder som i övrigt behövs för att stärka den finansiella ställningen i . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Ärendet och dess beredning............................................................... SJ AB:s nuvarande situation.............................................................. Analys av .........................................SJ AB:s kapitalbehov Bedömning av bolagets risker och Ägar - och omvärldskrav på ett Behovet av kapitaltillskott .......................................................m.m Utdrag ur protokoll vid ..........regeringssammanträde Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen 1.att tilldela ett kapitaltillskott om högst 1 (avsnitt 5), 2.att ge en låneram i om 2 för perioden 20042007 (avsnitt 5), 3.att vidta de åtgärder som i övrigt behövs för att stärka den finansiella ställningen i (avsnitt 5). Ärendet och dess beredning Styrelsen i har , i enlighet med 13 kap. 12 § aktiebolagslagen (1975:1385), upprättat en kontrollbalansräkning som visar att det egna kapitalet understiger hälften av det registrerade aktie- kapitalet. Vid en extra bolagsstämma beslöt ägaren att nyttja en rådrumsfrist för att pröva möjligheterna att återställa kapitalet i i syfte att undvika en likvidation. I enlighet med bestämmelserna i aktiebolagslagen måste aktiekapitalet vara åter- ställt . I omedelbar anslutning till upprättande av kontrollbalansräkning i påbörjade regeringen ett arbete med att analysera bolagets ekono- miska förutsättningar. I arbetet har ingått ett antal frågor bl.a. avseende möjligheterna för att efter ett kapitaltillskott realisera ägarens uppdrag inklusive att uppnå kraven på en rimlig avkastning av satsade medel. SJ AB:s affärsplaner och identifierade risker har därvid analyse- rats liksom de legala förutsättningarna för ett ägaringripande med hänsyn till Europeiska gemenskapens konkurrens- och statsstödsregler. Form, omfattning och tidpunkt för ett tillskott av kapital har även behandlats inom ramen för den genomförda analysen. Arbetet har bedrivits i nära samarbete med styrelse och koncernledning i . I utredningsarbetet har regeringen anlitat extern ekonomisk och juridisk expertis. Frågorna om kapitaltillskott m.m. är av sådan karaktär att regeringen inte ansett att det förelegat behov av att inhämta yttranden och upplys- ningar från myndigheter, sammanslutningar eller enskilda. Förslagen har utformats i samarbete med och miljöpar- tiet. är den största operatören av interregional persontrafik på järnväg i . Bolaget är helägt av svenska staten och bildades när affärsverket bolagiserades. utvecklar, produce- rar och säljer resor i egen regi samt i samarbete med olika parter. Tjänsteutbudet omfattar interregional, regional och lokal trafik samt dag- och nattrafik enligt olika servicekoncept. Rörelsens intäkter, mnkr - varav trafikintäkter, mnkr Resultat efter finansiella poster, mnkr Räntabilitet på eget kapital, % Årsanställda, genomsnittligt antal För definitioner se årsredovisning , 2002 I samband med bolagiseringen överfördes verksamheten i Statens järn- vägar till tre separata statligt ägda bolagsgrupper. De tre moderbolagen är , som har persontrafik som kärnverksam- het, , som har godstrafik som kärnverksamhet och holdingbolaget , som svarar för underhållstjänster och stationsbyggnader. Efter bolagiseringen kvarstår som ett affärsverk skilt från bolagen. förvaltar den egendom och ansvarar för den verksamhet som före utgången av 2000 ingick i Statens järnvägars verksamhet men som inte fördes över till aktiebolag /2001 eller som därefter avvecklats eller förts över till myndigheter eller aktiebolag. Verksamheten skall inriktas mot att avveckling av åta- ganden skall ske på ett affärsmässigt och effektivt sätt under beaktande av gällande reglering på respektive område. ansvarar för vissa tillgångar såsom leasingavtal avseende rullande materiel, som i sin tur och hyr. bildades av svenska staten. svarade för såväl infrastruktur som person- och gods- trafik på de fem stambanorna, vilka hade börjat byggas av staten 1850. förvärvade de privata järnvägarna i , eftersom de privata operatörerna hade stora ekonomiska pro- hade följaktligen monopol på person- och gods- trafik på huvuddelen av det svenska järnvägsnätet . Efter ett transportpolitiskt beslut av 1963, delades järnvägstra- fiken upp i ekonomiskt lönsamma och olönsamma tjänster. antog 1988 en ny nationell trafikpolitik (prop. 1987/88:50, 1987/88:TU13, rskr. 1987/88:159). Ansvaret för utveckling, under- håll och investeringar avseende infrastrukturen överfördes från Statens järnvägar till den nybildade myndigheten . utgjorde en enhet skild från . skulle koncentrera sig på sin kärnverksamhet bestående av drift av gods- och persontrafik på järnväg. betala avgifter till för användande av infrastrukturen. transportpolitiken innebar också det första steget mot en förändrad Prop. 2002/03:86 reglering av den svenska marknaden för tågtrafik. exklusiva rätt, som omfattat persontrafik på både de interregionala och regionala näten, begränsades till att avse persontrafik på det interregionala nätet. Ansvaret för persontrafik på de regionala nä- ten överfördes till trafikhuvudmännen. För att främja en tillfredsställande trafikförsörjning skall det i varje län finnas länstrafikansvariga (trafikhu- vudmän) som ansvarar för den lokala och regionala linjetrafiken för per- sontransporter inom ett län, se vidare lagen (1997:734) om ansvar för viss kollektiv persontrafik. De senare kunde antingen tillhandahålla per- sontrafik i egen regi eller, genom upphandlingsförfarande, tilldela trafi- keringsrätt till självständiga tågoperatörer. Detta innebar att av tågmarknaden för persontrafik mätt i passagerarkilometer öppnades för konkurrens. gavs möjlighet att avsäga sig sin exklusiva rätt att tillhandahålla tjänster på det interregio- nala nätet såvitt avsåg olönsam trafik. Om valde att avsäga sig den exklusiva rätten att tillhandahålla viss tjänst ankom det på regeringen att avgöra om tjänsten skulle upphandlas eller upphöra. tilldelar regeringen trafikeringsrätter genom upp- handlingsförfaranden för tjänster som avsagt sig. Dessa upphandlingsförfaranden utförs av en särskild myndighet, Rikstrafiken. har avsagt sig sin ensamrätt beträffande ett antal olönsamma tjänster på det interregionala nätet. I propositionen (prop. 1999/2000:78, bet. 1999/2000:TU11, rskr. 1999/2000:238) om ändrad verksamhetsform för , an- förde regeringen att de svenska, nordiska och europeiska marknaderna för järnvägstrafik var föremål för avsevärda strukturella förändringar, vilka ledde till ökad konkurrens. Under rådande omständigheter var det viktigt att kunde anpassa såväl organisation som ar- betsmetoder till den förändrade situationen. Statens järnvägars blandning av affärsverk och bolag framstod som mindre ändamålsenlig. En uppdel- ning av i ett antal bolag skulle göra det möjligt att skapa enheter och verksamheter som, genom att verka under samma för- utsättningar som övriga konkurrenter på marknaden, bättre skulle kunna tillgodose kundernas krav på service. Bolagiseringen skulle vidare un- derlätta effektivisering och rationalisering av verksamheten och innebära en anpassning till den fortgående internationaliseringen av transport- marknaderna. Ett av huvudmålen med bolagiseringen var att skapa förutsättningar för affärsgrenarna persontrafik respektive godstrafik att konkurrera mer effektivt på respektive marknad. Bolagiseringen syftade även till att nå ökad transparens i den finansiella ställningen och resultatutvecklingen för de olika affärsgrenarna. Persontrafik på järnväg i kan delas in i två marknader: en där har exklusiv trafikeringsrätt och en där möter konkurrens från andra tågoperatörer. Den marknad där har exklusiv trafikeringsrätt består av interre- gional persontrafik på stomnätet. På denna marknad möter ingen konkurrens från andra tågoperatörer och kontrollerar följaktligen av marknaden. avsäger sig sin exklusiva trafikerings- rätt kan dessa tjänster komma att tilldelas en annan tågoperatör genom konkurrensutsatta upphandlingsförfaranden. av SJ AB:s persontrafik, mätt i passagerarkilometer, hänför sig till tjänster tillhanda- hållna på det interregionala nätet. ingick ett avtal med Rikstrafiken som bland annat preciserar SJ AB:s exklusiva trafike- ringsåtagande på det interregionala nätet. Den konkurrensutsatta marknaden avser upphandlad persontrafik och består dels av trafiktjänster på det interregionala nätet i förhållande till vilka avsagt sig sin exklusiva trafikeringsrätt, dels av persontrafik på de regionala näten. På denna marknad upphandlas tågtrafik i konkur- rensutsatta upphandlingsförfaranden. har en marknadsandel om mätt i passagerarkilometer. 4 SJ AB:s nuvarande situation befinner sig i ekonomisk kris. Mer än hälften av bolagets aktie- kapital är förbrukat. Däremot har inte något akut behov av likvida medel. I enlighet med bestämmelserna i aktiebolagslagen (1975:1385) måste aktiekapitalet vara återställt för att bolaget skall undvika likvidation. SJ AB:s ekonomiska ställning är emellertid sådan att endast ett återställande av aktiekapitalet inte är tillräckligt. Framtida åtaganden och risker kräver ett kapitaltillskott i förening med genomförande av ett omstruktureringsprogram. Under förberedelsen av bolagiseringen genomfördes en analys av SJ AB:s finansieringsbehov för . Denna analys baserades på då sannolika affärsutsikter och en värdering av relevanta tillgångar etc. Mot denna bakgrund försågs med en soliditet om , vilket ansågs vara tillräckligt. Efter bolagiseringen gjordes en ny analys av bolagets tillgångar och affärsutsikter. Denna analys resulterade i nedskrivningar av tillgångar, reserver för framtida förluster etc. som sänkte soliditeten. Vid utgången av uppgick soliditeten i bolaget till . SJ AB:s ekonomiska problem hänför sig främst till förlustbringande kontrakt, värdering av rullande materiel, ineffektiv drift och bristfälligt underhåll av rullande materiel. Större delen av det rullande materiel som använder leasas från affärsverket , som i sin tur har leasat materielen genom finansiell leasing på den internationella marknaden. bär restvär- desrisken för materielen och har inte gjort en riktig värdering av denna restvärdesrisk. Bristfälligt förebyggande underhåll och kvalitetsproblem har inneburit Prop. 2002/03:86 höjda underhållskostnader, ineffektiv drift och förlorade intäkter. tetsproblem nödvändiggjorde en nedskrivning av tillgångar . Vidare har bristen på kontinuitet i ledningen försvårat SJ AB:s utveck- ling efter bolagiseringen. 4.1Analys av SJ AB:s kapitalbehov I arbetet med att belysa kapitalbehovet i har ingått analyser av affärsplan, risker och möjligheter i bolaget, , branschkrav och kapitalmarknadskrav. Den samlade kravbilden har legat till grund för en slutlig rekommendation av kapitaltillskott. Ledningens planer och utred- ningsprocessen har visat på betydande möjligheter att förbättra SJ AB:s lönsamhet och finansiella flexibilitet. Bolagets nya ledning har utarbetat en strategi samt lanserat ett antal resultatförbättringsåtgärder. Strategiarbetet har bl.a. utmynnat i en omarbetad affärsplan för perioden 20032007 och en ny organisation. Antal resande med ökade . () genomför årliga studier och lämnar prognos för hur olika transportslag förväntas utvecklas. För järn- väg anges en total marknadstillväxt om per , vilket är mer än för både flyg och buss. Både kraftig tillväxt och förbättrade marginaler skall uppnås som ett omfattande kulturförändringsar- bete bedrivs för att resetransportkoncernen skall bli mer mark- nadsmässig. Rörelsemarginalen förväntas öka från till . Omsättningen väntas öka från cirka 5 till 7 . Den förväntade förbättringen av lönsamhet förklaras till stor del av ny strategi, initierade resultatförbättringsåtgärder samt anskaff- ningar av nya fordon. Resultatförbättringsåtgärder har lanserats för att vända den negativa resultatutvecklingen. Vidare genomför bolaget ett omfattande internkontrollprojekt som kompletterats med ytterligare delprojekt. Ytterligare en central faktor för koncernens resultatutveckling är Mälardalstrafiken. Nya fordon är planerade att sättas in i trafiksystemet under 20042005. Detta förväntas öka antalet passagerare och öka marginalerna. Den persontrafik som upphandlas av Rikstrafiken och trafik- huvudmännen omsätter 4 0005 i . SJ AB:s avtalsportfölj omfattar 17 trafikavtal med en omsättning på knappt 2 . Förlusterna är stora i flera av SJ AB:s avtal. Vid bokslutet finns förlustreserver om 1 för dessa. arbetar med ett åtgärdsprogram för att om möjligt minska förlusterna och förbättra villkoren i trafikavtalen. har förlorat ett antal upphandlingar av trafikavtal till konkurrerande operatörer. Merparten av SJ AB:s trafikavtal löper ut och kommer att upphandlas . SJ AB:s omsättning för interregional persontrafik uppgick till cirka Prop. 2002/03:86 2 , motsvarande av SJ AB:s totala omsättning. har ett åtgärdsprogram initierats i syfte att förbättra en otillfredsställande punktlighet och kvalitet. ingick och Rikstrafiken ett avtal som bl.a. innehöll ett trafikeringsåtagande från SJ AB:s sida avseende persontrafik på det interregionala järnvägsnätet. Avtalet omfattar trafik på cirka 10 sträckor. Trafikeringsåtagandet pekar ut de tjänster i förhållande till vilka avser att utnyttja sin ensamrätt. Avtalet är giltigt och kan därefter förlängas ytterligare. Analysarbetet visar på två olönsamma trafikeringsåtaganden där resultatet inte beräknas kunna vändas till vinst . är med nuvarande räntebindning känsligt för förändringar i räntan. En förbättrad räntebindning till rimliga kostnader förutsätter bland annat en bättre kreditvärdighet. har en låneram om 1 i till utgången av 2003. För upplåning på den externa kreditmarknaden krävs en övergångsperiod där såväl kom- petens som rutiner förbereds för detta. Det bokförda värdet på SJ AB:s fordonspark uppgick per den 31 decem- ber 2002 till cirka 5 , vilket motsvarar av balansomslutningen. Fordons- och underhållskostnader svarar för av bolagets totala kostnader. förfogar över cirka 1 200 fordon. är enligt avtal skyldig att tillhandahålla Rikstrafiken fordon. Åtagandet omfattar 100-talet fordon till ett marknadsvärde om cirka . För att tillhandahålla dessa fordon erhåller en hyra på cirka . bär både restvärdes- och affärsrisk för fordonen. SJ AB:s finansiella situation aktualiserar frågan om bör vara ett fordonsuthyrningsbolag. Ett sådant bolag måste nämligen kunna hantera betydande finansiella risker jämfört med ett renodlat resetransportföre- tag. SJ AB:s åtagande att förse Rikstrafiken med fordon bör tas bort och den vagnpark som Rikstrafikens operatörer nyttjar bör lyftas över från till affärsverket . Rikstrafiken bör överta de ekonomiska risker som är förknippade med att vissa av fordonen kanske inte kommer att användas av Rikstrafikens operatörer. Detta inkluderar även fordon som eventuellt kommer att nyttjas i upphandlad trafik på de linjer som ovan föreslås överlämnas. Härigenom renodlas rollerna på marknaden och framtida restvärdesrisker avseende Rikstrafikens verksamhet lyfts av från . Genom avtal mellan Rikstrafiken och de operatörer som Rikstrafiken upphandlar kan såväl affärs- som restvärdesrisker minimeras. har att hantera fyra stora fordonsfrå- gor, nämligen upprustning av befintliga fordon, utfasning av 60-talssitt- vagnar, ökad tillgänglighet och tillförlitlighet avseende X2000-fordonen samt beslut om finansiering av nya fordon för Mälardalstrafiken, dvs. förvärv i egen balansräkning eller förhyrning genom s.k. operationell Staten har i propositionen Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart trans- Prop. 2002/03:86 portsystem (prop. 2001/02:20) utlovat investeringsbidrag till trafik- huvudmännen om 4 . Konsekvenserna i fordonsmarknaden av bidraget har analyserats i arbetet med att definiera kapitalbehovet för . Slutsatsen är att bidraget kan resultera i ett överskott av fordonskapacitet med åtföljande betydande restvärdesrisker för samtliga vagnparksägare, inklusive . Statsbidraget ger även trafik- huvudmännen en kapitalkostnadsfördel som kan försämra SJ AB:s möjligheter att hyra ut sina fordon framöver utan betydande förluster eller nedskrivningsbehov. måste mot denna bakgrund minska de egna finansiella riskerna för att uppnå en bättre balans mot de totala affärsriskerna. 4.1.3Bedömning av bolagets risker och möjligheter Analysarbetet har utgått från dagens konkurrenssituation. Risker och möjligheter som kan följa av att ytterligare trafik utsätts för konkurrens har inte vägts in vid beräkning av kapitaltillskottets storlek. måste genomföra omfattande förändringar i verksamheten. För att bolaget skall bli ett modernt reseföretag behövs ett stort kulturföränd- ringsarbete, ny kompetens, omvärdering av strategier och synsätt etc. Bolaget behöver genomföra ett omfattande besparingspro- gram för att snabbt anpassa kostnaderna till en nivå som man bedömer vara konkurrenskraftig. Den genomförda analysen visar att det finns betydande risker inom bolagets verksamhet De största riskområdena är fordonsparken och möjligheterna att generera tillväxt och lönsamhet inom fjärrtrafiken och Mälardalstrafiken. Riskerna kan delvis kompenseras genom möjligheter till kostnadsbesparingar och förbättringar i förlustbringande avtalsaffärer. För att ytterligare ägarstillskott skall kunna undvikas även vid relativt stora riskutfall bör merparten av riskerna täckas av ett kapitaltillskott. Ägar- och omvärldskrav på ett kapitaltillskott till Som framkommit är mer än hälften av det egna kapitalet i förbru- Analysen visar däremot att inte har något akut behov av lik- Bolaget behöver dock framöver finna lösningar för bl.a. finansiering av fordon för Mälardalstrafiken. Dessa fordon kommer i huvudsak att levereras . Bolaget bör arbeta mot att uppnå en sådan finansiell struktur under affärsplaneperioden att det blir möjligt att ta upp lån på den öppna kre- ditmarknaden till rimliga villkor. I mellanperioden bör SJ AB:s upplå- ningsbehov täckas av en låneram hos . Kapitalbehovsanalysen visar också på att snabbt behöver öka lönsamheten som en omformulerad finansiell strategi behövs för att balansera bolagets affärsrisker. Av analyserna framgår att bör nå en soliditetsnivå om cirka 30 procent , bl.a. för att kunna möta framtida affärsrisker samt för att kunna ordna finansiering på den öppna kredit- Bolaget bör jämföras med internationella resetransportföre- Prop. 2002/03:86 tag som sannolikt kommer att konkurrera med i kommande upp- Exempel på tänkbara konkurrenter är Arriva, Stagecoach/Virgin, National Express, och . För att återställa den ekonomiska balansen i föreslås att som en första åtgärd förbättra balansomslutningen i genom kvittning av fordringar mot vissa skulder till affärsverket . Denna åtgärd gör att soliditeten i förbättras med . Åtgärden ger samma effekt på soliditeten som ett kapitaltillskott om cirka . En andra åtgärd är att tilldelas ett kapitaltillskott om 1 som används för amortering av skulder till affärsverket . Dessutom föreslås två strukturåtgärder. Den ena är att SJ AB:s åtagande att förse Rikstrafiken med fordon tas bort och i sam- band med detta lämnas den vagnpark som Rikstrafikens operatörer nytt- jar över från till . Den andra struk- turåtgärden är att lämnar två olönsamma linjer, som bedrivs på kommersiella grunder och som enligt avtal åtagit sig att trafikera, till staten för bedömning om eventuell upphandling. Vidare bör utreda möjligheten att hyra fordonen för Mälardalstra- fiken via så kallad operationell lease i syfte att minska restvärdesrisker och nå ökad flexibilitet. Ovanstående åtgärder förbättrar SJ AB:s finan- siella nyckeltal. Detta underlättar för att uppnå ett kreditbetyg och möjliggör därmed upplåning på den externa kreditmarknaden. Analyser har också gjorts avseende SJ AB:s kapitalbehov om förvärv i egen balansräkning av fordon för Mälardalstrafiken skulle genomföras. Givet att föreslagna strukturåtgärder genomförs behöver kapitalstill- skottet i detta alternativ höjas med cirka till totalt 1 . I detta alternativ uppstår lånebehov i om totalt minst 1 . Beräkningen av kapitaltillskottet är baserad på att den nya ledningens affärsplan realiseras och genomförandet av ett omfattande åtgärdspro- gram som ledningen initierat. I bedömningen ingår också vissa risker som inte finns medtagna i affärsplanen. Hänsyn har inte tagits till risker som finns bortom affärsplaneperioden. Dessa risker måste hanteras av i kommande arbete. 5 Behovet av kapitaltillskott m.m. Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att tilldela ett kapitaltillskott om högst 1 , att ge en låneram i om 2 för perioden 20042007 samt att vidta de åtgärder som i övrigt behövs för att stärka den finansiella ställningen i . Skälen för regeringens förslag: Lösningen på den ekonomiska kris som befinner sig i måste göra bolaget ekonomiskt och affärsmässigt stabilt i ett längre perspektiv. En sådan lösning måste leda till att kan konkurrera effektivt och på lika villkor på marknaden. Bolaget måste även uppfylla sina ekonomiska mål genom att öka sina intäkter, vid be- hov låna medel på kreditmarknaden på egna meriter och förse sin ägare, svenska staten, med marknadsmässig avkastning på investerat kapital. Regeringens vision och målsättning för är att bolaget skall vara ett modernt reseföretag som i alla avseenden och uthålligt agerar affärs- mässigt och kommersiellt. Inom ramen för denna målsättning är uppdra- get till att fullfölja den tidigare påbörjade renodlingen av företaget till kärnverksamheten. Särskild vikt bör ägnas åt kostnads- och organisa- tionsstruktur, tillskapande av styrmodell som kan hantera en allt mer krä- vande och komplex affärssituation samt utveckling till ett uthålligt och konkurrenskraftigt reseföretag. Vidare bör utveckla en uthållig finansiell strategi bl.a. för att möjliggöra upplåning på den externa kre- ditmarknaden, samt fastlägga en finansieringsmodell för framtida in- vesteringsåtaganden. Därutöver bör förbereda för leasingportföl- jens långsiktiga upplösning genom att kartlägga och planera för de fram- tida åtaganden som följer av leasingavtalen. Slutligen bör skapa handlingsberedskap för att hantera eventuellt kommande avreglerings- effekter och konjunktursvängningar. bör nå en soliditet på 30 pro- cent och en avkastning på eget kapital om . Detta är i linje med de krav ägaren ställt i samband med bolagiseringen och kan fortfarande anses vara marknadsmässiga nivåer i jämförelse med befintliga och bli- vande konkurrenter. har för lagt fast en affärsplan med kraftig tillväxt och förbättrade resultatmarginaler. För att nå dessa mål är det väsentligt att har en hög tillförlitlighet i de trafiktjänster som bo- laget erbjuder sina kunder. Det är också viktigt att infrastrukturhållare i sina utbyggnads- och underhållsplaner prioriterar satsningar och aktivi- teter som möjliggör för tågoperatörer att hålla sina kundlöften avseende tidtabeller och tillförlitlighet. Regeringen kommer att fast- ställa framtidsplaner. I detta beslut kommer slutlig ställning att tas till prioriteringar av infrastrukturåtgärder inom järnvägsområdet. Tågresandet har haft en positiv utveckling. En förutsättning för att tågresandet skall vinna marknadsandelar från övriga trafikslag är att tågtrafiken kan bedrivas kontinuerligt och under stabila former samt att aktörerna ökar sin kundorientering. är den största järnvägsoperatören för persontransporter. Regeringen anser att det är viktigt att det finns en stabil långsiktig aktör på marknaden för persontra- fik på järnväg i och bedömer att det vore till avsevärd nackdel för hela persontransportsystemet om skulle träda i likvidation.