prop · GR0349 · 2003-12-18 00:00:00 — Framgångsrika matchningsprogram för syssel- sättning och samverkan med bland annat bemanningsföretag har bildat exempel även för andra delar av staden. byggdes som en av de tidiga stadsdelarna inom miljonprogrammet i . och mest homogena stadsdel. Vid utgången av uppgick befolkning- en till 15 964 personer. Satsade tidigt på skolan starka sidor är närheten till grönområden, goda kommunikatio- ner och ett rikt förenings- och kulturliv. Här bedrivs också ett uppmärk- sammat utvecklingsarbete inom skolområdet. startades ett språkforskningsinstitut som är en resurs för hela staden. Områdets svagheter är en extremt homogen bebyggelse hyreslägenheter och att området är så litet samt brister förbindelser med andra stadsdelar. Dessutom har haft högsta arbetslöshet och bidragsberoende. I det lokala utvecklingsarbetet prioriteras ett fortsatt utvecklingsarbete inom skola och förskola. Ett lokalt språkutvecklingsprogram, som fått efterföljare i andra stadsdelar, har legat till grund för arbetet. Ett annat prioriterat utvecklingsområde är sysselsättning med fokus på att minska bidragsberoendet. För övrigt anses trivsel och trygghet vara viktiga fak- torer för lokal tillväxt. Bland annat har stadsdelen utvecklat sitt lokala centrum. Målen för det lokala utvecklingsavtalet har bland annat tagits fram utifrån det arbete som påbörjades när var en av tre försöksstadsdelar i . Dessa mål utvecklades för det nuvarande arbetet i en lokal styrgrupp med representanter för olika myndigheter, bostadsbolag, stadsdelsförvaltningen och representanter för de boende. En del av de ekonomiska medlen avsattes i särskilda lokala utvecklings- fonder, bland annat för att stimulera föreningsmedverkan i det lokala utvecklingsarbetet. skiljer sig från de övriga stadsdelarna i som omfattas av utvecklingsavtalet genom att området byggdes och inte ingår i miljonprogrammet. är en av traditionella arbetarstadsdelar. En omflyttning tog fart . har det största omflyttningstalet av de stadsdelar i som ingår i utvecklingsarbetet. Vid utgången av 2001 bodde det 9 580 invåna- re här. Goda kommunikationer och närheten till city är fördelar med , liksom en stor andel trivsam låghusbebyggelse med fördelaktiga hyror. Området omfattas av det regionala utvecklingsarbetet Vision Söderort. Svagheter hos området är en låg utbildningsnivå hos den svenska befolk- ningen och en ökande omflyttning. Detta har inneburit stigande arbetslöshet och ökat bidragsberoende. bättre än i de övriga områdena i som omfattas av utvecklings- avtalet. Däremot saknar närhet till regionala tillväxtområden. Det lokala utvecklingsarbetet i är fokuserat på ökad sysselsätt- ning och minskat socialbidragsberoende. Språk/skolutveckling i försko- lan och de båda grundskolorna i området är också prioriterad. Målen har i huvudsak tagits fram inom den styrgrupp som stadsdelsförvaltningen tillsatt, i samarbete med arbetsförmedlingen. Förankring i stadsdelen har gjorts genom kontakter med föreningslivet och öppna möten i samverkan mellan storstadsarbetet och den kommunala ytterstadssatsningen. Nära samarbete med arbetsförmedlingen För att nå målen för ökad sysselsättning har stadsdelen inlett ett nära samarbete med arbetsförmedlingen. För övrigt har utvecklingsarbetet en lokal servicepunkt där stadsdelen samarbetar med arbetsförmedlingen, , en studie- och yrkesvägledare och en lokal hälsodisk. Detta är en fördel för helhetssynen och kontakten med området. Det tycks däremot vara en nackdel i kontakterna med linjeorganisationen inom stadsdelen. består av och och ingår i stadsdelsområdet SpångaTensta. Stadsdelen byggdes och tillhör den tidiga miljonprogrambebyggelsen i . Området präglades av omflyttning och flyktinginvandring. Trots detta finns det en kärna i befolkningen som bott här sedan byggdes, framför allt i de av bostäderna som är bostadsrätter. var befolkning- en 17 815 personer. Stadsdelens styrka är närheten till , goda kommunikationer till city, närheten till och förbindelser till de andra stadsdelarna inom SpångaTensta. Här finns ett rikt förenings- och kul- turliv. Svagheterna är främst att stadsdelen präglats av hög arbetslöshet och högt bidragsberoende. Den ensidiga bebyggelsen är också en mindre stark sida. De främsta prioriteringarna gäller sysselsättning, skola och språk. En speciell prioritering är att stärka ungdomars trivsel, delaktighet och trygghet och att utveckla det lokala kulturlivet. Stadsdelen har också be- tonat demokratiutveckling och behovet av att hitta nya former för att ut- veckla medborgarnas delaktighet och deltagande i samhället. målen har tagits fram i en lokal styrgrupp med representanter för stads- delsförvaltningen, olika myndigheter och bostadsbolagen. Dessutom ar- betade tolv lokala arbetsgrupper med mål och åtgärdsförslag. I dessa in- gick föreningar och boende. Helhetssyn har betonats i det lokala utveck- lingsarbetet. Det är bland annat viktigt att utvecklingen av kopp- las till utvecklingen av hela SpångaTensta. Lunda Nova en framgångsfaktor Insatserna för sysselsättning har främst utgått från utvecklingen av Lunda Nova, ett center för näringslivsutveckling och samverkan mellan stadsde- len, arbetsförmedlingen och det lokala näringslivet. Arbetslösheten har sjunkit kraftigt och samverkan inom Lunda Nova är en av de viktigaste framgångsfaktorerna. Inom skolområdet har stadsdelen arbetat med ut- veckling av förskolornas pedagogiska inriktningar, lokala profilskolor, kompetensutveckling, föräldrasamverkan, språk- och läsutveckling samt engagemang och deltagande. Stadsdelen ingår i det större stadsdelsområdet som omfattar ytterligare tre stadsdelar. gränsar till kommun och tillväxtregionen runt . Stadsdelen byggdes som en del av miljonprogrammet. Området har haft en stor befolkningsomflyttning. Vid utgången av 2001 bodde 7 700 personer i . En av stadsdelens styrkor är ett stort och väl utvecklat centrum. Närheten till , E4an och är andra fördelar. Bostadsbebyg- gelsen är varierad med hyresrätter, bostadsrätter och radhus. Befolk- ningsomflyttning och att området tagit emot en ökande andel flyktingar har emellertid lett till ökande arbetslöshet och bidragsberoende. Mångfaldsarbetet är ett centralt tema i utvecklingsarbetet. Ledorden är Tillväxt genom mångfald i samarbete. Andra prioriterade åtgärder har varit att bygga upp ett brottsförebyggande arbete och ett medborgarkon- tor som samarbetar med arbetsförmedling och försäkringskassa. Huvud- delen av utvecklingsarbetet har successivt blivit en del av det ordinarie linjearbetet. Den ursprungliga projektorganisationen har avvecklats. Målformulering av många parter Målen för utvecklingsarbetet har arbetats fram på olika sätt. För syssel- sättningen har målen formulerats i samverkan mellan stadsdelsförvalt- ningen, arbetsförmedlingen, gymnasieskola och boenderepresentanter. Målen för skolan har tagits fram av skolan, bland annat utifrån önskemål från föräldrar. Det brottsförebyggande arbetet har utarbetats inom det brottsförebyggande rådet etc. ingår i regionala utvecklingsarbete Vision Söderort. Inom ramen för detta sker också samverkan med bland annat kommun för utvecklingen av Kungens Kurvaområdet. Utvecklingsarbetet har koncentrerats till det lokala Jobbcentrum som byggts upp och till språk och kompetensut- veckling inom förskola och skola. För trygghet och trivsel i finns det också ett samarbete mellan stadsdelsförvaltningen och bostads- bolagen i området. kommun tecknade ett lokalt utvecklingsavtal med staten i ja- nuari 2000. Utvecklingsarbetet följer de av staten angivna målområdena: offentlig och kommersiell service, kultur och fritid Stadsdelarna har tagit fram lokala effektmål för varje målområde. En fördjupning av samverkan med olika lokala aktörer kring målen i avtalen har påbörjats. Målarbetet integreras med framtagandet av framtidsscena- rier och stadsdelsvisionerna under arbetsnamnet Från samverkan till partnerskap. Samverkansöverkommelsen mellan kommun, Arbetsförmedlingen i och i revi- deras under pågående avtalsperiod. Inom samtliga fyra stadsdelar finns en tydlig inriktning för att utveckla former för att boende skall medverka i utvecklingsarbetet. En hörnsten i detta demokratiseringsarbete är boenderåden med direktvalda boendere- presentanter i tre av stadsdelarna. Fornhöjdens boenderåd bygger sin re- presentativitet på de i stadsdelen befintliga bostadsrätts- och hyresrättsfö- reningarna. Det externa utvärderingsarbetet görs i samarbete med Söder- törns högskola och i . Verksamhetsinriktade utvärderingar har gjorts av . Stadsdelar som omfattas av avtalet är Fornhöjden, Geneta, och Ronna. Inom området för arbetskraftsutveckling genomförs olika metoder som kombinerar språkinlärning och praktik. Sedan Blommanpengarna arbetar barn- och ungdomsutbildningen med metodutveck- ling inom svenska som andra språk. Forum för språkutveckling, som ut- vecklats inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen, innefattar indivi- duella språkplaner, språkjournaler och kompetensutveckling. Fornhöjden byggdes och . Stadsdelen består bara av flerfamiljshus. av invånarna har utländsk bakgrund. har antalet invånare med utländsk bakgrund ökat . Arbetslösheten är högre än i kom- munen totalt. Tack vare de senaste årens konjunkturuppgång har arbetslösheten ändå sjunkit i Fornhöjden. Fornhöjdens styrkor som stadsdel är närheten till grönområden och goda kommunikationer. En av områdets svagheter är att det bara består av flerfamiljshus. Det ger begränsade möjligheter till en bostadskarriär inom området. Invånarna i saknar även viss offentlig och kommersiell service. Dessutom är föreningslivet svagt. Insatser förankras i boenderåd Prioriterade arbetsområden i Fornhöjden är skol- och språkutveckling, arbetsmarknadsutveckling, trygghet och trivsel. Analys och förslag på insatser förankras i boenderådet innan de beslutas på nämndnivå. För att insatserna skall bli långsiktiga och ingå i ordinarie verksamhet har fack- nämnderna fått en viktig roll. Det lokala perspektivet och helheten beva- kas av de nätverksgrupper som finns. Prioritering på förebyggande verksamheter Fornhöjdens utveckling inriktas på förebyggande verksamheter för alla åldrar inom språk, arbete, familj, hälsa och miljö. Insatserna bygger på gemensamma resurser och befintliga verksamheter som fokuserats till Boendecentrum, Utbildningscentrum och Familjecentrum. Boendecent- rums uppgift är att göra området tryggare och trivsammare. På utbild- ningssidan drivs ett framgångsrikt arbetsmarknadsprojekt för långtidsar- betslösa med undervisning i svenska och praktik. Familjecentrum är en förebyggande verksamhet i samarbete mellan storstadsarbetet och . Målet är att alla barn och familjer skall få samma möjligheter till social utveckling som övriga boende i . Fritidsgården är också en viktig mötesplats. Mer än hälften av barnen i förskolan har utländsk bakgrund. Extraordinära insatser har gjorts för att stimulera barnens sociala och språkliga utveckling. Geneta är ett miljonprogramsområde som byggdes . bor knappt 4 600 personer i stadsdelen. har utländsk bak- grund. Den största folkgruppen är assyrisk/syriansk. Den utgör av invånarna. I Geneta finns en varierande bebyggelse som ger möjlighet till en bostadskarriär i området. Andra styrkor är närheten till flera grönområden och goda kommunikationer till . 2003/04:49 Skolorna, förskolorna och fritidsgården i har ett gott rykte. finns också ett rikt föreningsliv. Församlingen är mycket aktiv. Invånarna tycker Geneta är en trygg stadsdel att leva i. Områdets största svaghet är att arbetslösheten och bidragsberoendet är högre än genomsnittet i Söder- tälje kommun. Andra negativa faktorer är att centrum blir alltmer öde. Butiksägarna upplever en minskad omsättning. Skolorna har svårt att nå upp till sina språkmål på grund av en hög andel nyinflyttade flyktingar. I revideringen av åtgärdsplanen för Geneta är målområdena livsmiljö, demokrati och grundskola prioriterade. Prioriteringarna och formulering- en av lokala mål har diskuterats i boenderådet och olika samverkans- grupper. Underifrånperspektivet tillgodoses genom att aktivitetsplanerna tagits fram i samverkan med bland annat skola/förskola, föreningar, för- samlingar, fritidsgård, socialförvaltning, bostadsföretag och boenderåd. Långsiktigheten och förankringen har stärkts genom att social- arbetsmarknads- och utbildningsfrågor har en ansvarig samordnare inom respektive förvaltning. Värdering och uppföljning görs kontinuerligt av aktivitetsansvariga, facksamordnare, processledare och externa utvärde- rare. När det gäller Genetas konkreta insatser har utvecklingsarbete på grund- skolan till stor del koncentrerats på kompetensutveckling för personal inom skola och förskola. En parklekstuga har blivit mycket uppskattad. Kultur- och fritidsaktiviteter bedrivs till största delen av det lokala före- ningslivet. Ett boendecenter har inrättats. är ett miljonprogramområde som byggdes . Det bor ungefär 4 700 personer i området. har annan etnisk bakgrund än svensk. Till skillnad från andra segregerade områden där en stor del av befolkningen utgörs av människor med många olika ursprung, domineras av två folkgrupper. Ungefär hälften av områdets invånare är assy- risk/syriansk och en fjärdedel är finsk. Stadsdelens styrka är en mono- kultur. Den är den huvudsakliga orsaken till inflyttningen till området. Andra styrkor är närheten till vidsträckta naturområden med goda möj- ligheter till bad, fiske och fysiska aktiviteter samt en god allmän service. Svagheterna är att miljön är otrygg och att den fysiska centrumnära mil- jön är allmänt nedgången. Den socioekonomiska statistiken uppvisar ne- gativa tal, även om en stadig förbättringsprocess har pågått under de se- naste fyra åren. Långsiktighet, delaktighet och samverkan Åtgärderna i är uppdelade i tre övergripande block; skol- och språkutveckling, arbetsmarknads- och näringslivsutveckling och social utveckling. Uppdelningen är ett försök att se till helheten både för invå- narna och för området i stort. Långsiktighet, delaktighet och samverkan är ledstjärnor. Beslut i kommundelsnämnden om mål och insatser har varit vägledande i det lokala utvecklingsarbetet. Stormöten med boende gav inriktningen för de lokala områdesmål som tagits fram av tjänste- män. Dessa mål kommunicerades med föräldrastyrelsen, förenings- och boenderådet och insatsledarna. Stora resurser till skolan En dialog med de boende och verksamhetsansvariga har lagt grunden för valet av insatser på skolorna i . av resurserna har använts till detta. Hovsjöskolorna ingår i ett riksomfattande nätverk av skolor som ett led i utvecklingen att skapa en öppen skola. Med öppen skola menas öppen för nya impulser och idéer samt generösa öppettider. Insatserna i för övrigt har varit inriktade på utveckling av befint- liga verksamheter i linjeorganisationen. Arbetet har präglats av nyska- pande och nytänkande genom metodutveckling. För att garantera ett långsiktigt perspektiv är strategin att underlätta ett eventuellt övertagande av storstadsarbetet inom ordinarie verksamhet. Ronna är ett miljonprogramområde. Bebyggelsen är framför allt höghus med inslag av radhus och villor i ytterområdena. bodde det ungefär 6 500 personer i området. av invånarna har utländsk härkomst. Av dem har assyrisk/syriansk bakgrund. Andelen boende med utomeuropeisk härkomst ökar på grund av stor inflyttning av flyk- tingar och emigranter från och . Den stora inflyttningen av flyktingar och emigranter har bidragit till att försörjningsstödet till invånarna i stadsdelen har ökat trots att sysselsätt- ningen förbättrats och andelen fattiga minskat. Andelen förvärvsarbetan- de ökade från till . En av Ronnas svagheter är att den vuxna befolkningen har en mycket låg utbildningsnivå. Ett an- nat problem är det svenska språkets svaga ställning. Suryoyo, den assy- risk/syrianska gruppens hemspråk talas överallt. Det ger barnen från folkgruppen svårigheter i skolan. En styrka för området är den relativt homogena etniska situationen. Den är en starkt sammanhållande kraft i det sociala livet. Denna förstärks av de assyrisk/syrianska föreningarnas och kyrkornas inflytande. Boenderåd med stort inflytande Ronnas storstadsarbete har framför allt prioriterat språkutveckling, grundskola, föreningsliv och demokratiutveckling. Målen är formulerade utifrån förslag från boende och lokala nätverk. Utvecklingsarbete inom skolan och föreningslivet är resultat av underifrånperspektivet i detta arbetssätt. har haft ett stort inflytande. har det ett råd- givande mandat över storstadsarbetet och beslutandemandat i vissa frå- gor. Bland insatserna finns en tjänst som på skolan för att minska kommunikationsproblemen mellan elever, lärare och föräldrar. Arbetet har bland annat skett genom hembesök, elevdemo- krati och föreläsningar. Projektet har varit mycket uppskattat. Andra sko- lor i har inspirerats att skapa liknande tjänster. En annan insats är som sköts av ABF och Hyresgästföreningarna. I projektet aktiveras boende i kvartersgårdar. De erbjuds bland annat att studera praktisk svenska och att bilda studiecirklar och egna förening- ar. är ett samarbete mellan ABF och hyresgästfö- reningarna i Ronna. En jämförande kvantitativ studie Den kvantitativa undersökningen av baseras på två enkätundersök- ningar, genomförda 1999 respektive 2003. Den första undersökningen är tidigare publicerad under titeln om . I den samma re- dovisas och analyseras den statistiska beskrivningen av utifrån de variabler som är mål för storstadsarbetet. I den andra undersökningen, som genomfördes , upprepas frågorna som ställdes 1999 och möjliggör därmed en diskussion om hur området förändrats på grund av satsningen. Nedan presenterad statistik visar resultatet av den jämfö- rande studien. Statistiken visar framför allt utvecklingen inom fyra områden; arbete och sysselsättning, utbildning och svenska språket, trygghet samt boen- dedelaktighet. 1999 skickades en enkät ut till 1 000 personer i åldern , folkbok- förda i . Urvalet gjordes med hjälp av en slumpgenerator av , utifrån totalt 4 445 boende i i dessa åldrar. Av de 1 000 personerna nåddes 815 personer. Av de som fick enkäten svarade 516 personer () på frågorna. Under andra omgången (2003) upprepades precis samma tillvägagångssätt som vid första enkätundersökningen. Av de 1 000 utvalda personerna lyckades man nå 858. Av de perso- nerna svarade 480 personer () på frågorna. Det finns ingen betydande skillnad mellan de två populationerna be- träffande kön, civilstånd, födelse i eller utanför , eller ålder. av första populationen och av andra populationen var män. av båda populationerna är födda i . Avvikelse mellan populationerna finns emellertid beträffande andel personer som har högst grundskoleut- bildning, vilken är betydligt större population än . Avvikelse även bland andelen personer som bott i än eller längre är större i den andra populationen än den första. Medel- värdet för vistelselängd i är högre i den andra populationen än i den första. Förändring i sociala förutsättningar Tre variabler används för att mäta förändringar i de boendes sociala för- utsättningar i . Den första av dessa variabler mäter tryggheten, den andra hälsan och den tredje sociala nätverk och umgänge. 1999 svarade att de skulle flytta från till en annan stadsdel i om de kunde. 2003 hade siffran sjunkit till . Det finns ingen skillnad mellan personer födda i respektive utanför Sve- rige. vill inom första kategorin flytta från , en siffra som minskar till . Motsvarade siffror för personer födda utanför är respektive . Skulle du flytta från till en annan stadsdel i om du kunde? Förändring i andel som svarade ja 1999 - 2003 Skulle du flytta från till en annan stadsdel i om du kunde? Förändring i andel som svarade ja 1999 - 2003 Statistiken visar en kraftig förbättring av trivseln i . Förändringen i positiv riktning är relativt jämnt fördelad mellan könen. Utbildningsmäs- sigt har den kraftigaste positiva förändringen ägt rum bland personer med gymnasie- respektive universitetsutbildning. Hur trivs du i ? Bra och ganska bra Inte så bra och inte alls Hur trivs du i ? Bra och ganska bra Inte så bra och inte alls Trots en kraftigare positiv förändring för män är kvinnor fortfarande mer nöjda med sitt umgänge än män. När det gäller utbildningskategorierna är tillfredställelsen ungefär samma för personer med grundskoleutbild- ning oberoende undersökningsperiod, medan tillfredställelsen ökat för personer med gymnasie- och universitetsutbildning . Är du nöjd med ditt umgänge? Är du nöjd med ditt umgänge? Förbättringen i trygghetskänslan syns i alla ålderskategorier. I den äldsta ålderskategorin är förändringen mycket liten, vilket tyder på att känslor- na mer beror på ålder än på den verkliga tryggheten/otryggheten i områ- det. Förbättringen är något starkare inom den yngsta kategorin, men fort- farande inte särskilt påtaglig. Ungdomar känner sig trygga även i otrygga miljöer. Störst är förändringen inom mellankategorin, som i detta fall av kan fungera som en mätare av faktiska förhållanden i området. Känner du dig trygg när du går ute i ? Ekonomisk förändring mäts med två variabler: sysselsättning och årlig inkomst. Undersökningen visar att det har skett en kraftig ökning både bland män och bland kvinnor, om än kraftigare bland män. Ökningen har ägt rum både bland personer födda i och bland personer födda utanför , fast varit betydligt kraftigare för personer födda utanför . Åldersmässigt har den kraftigaste ökningen skett i ålderskategorin . Utbildningsmässigt syns den kraftigaste ökningen bland personer med universitetsutbildning. Har du något stadigvarande arbete nu? Har du något stadigvarande arbete nu? Ökningen av årsinkomst bland personer med stadigvarande arbete är hu- vudsakligen begränsad till män. Förbättringen av inkomsterna för perso- ner med stadigvarande arbete syns både bland personer födda i och utan- för . Ökningen är kraftigare för personer födda utanför . för personer på arbetsmarkanden för personer på arbetsmarknaden Andel långvariga socialbidragstagare, , totalt, 19972002 (procent). -4,3 -3,2 -2,9 -5,8 -2,7 -8,3 -3,7 -6,0 -8,9 -15,4 -12,8 -11,2 -1,6 -2,8 -1,5 -4,0 -10,9 -2,3 -4,3 -12,6 -12,0 -5,7 Andel långvariga socialbidragstagare, , utrikes födda män, 19972001 (procent). -9,1 -4,8 -6,1 -7,2 -13,5 -13,7 -15,1 -13,2 -11,2 -8,9 -4,5 -3,5 -4,6 -3,3 -2,1 -5,6 -5,8 -4,8 -12,5 -8,2 -4,4 -3,5 -3,5 -4,3 Andel långvariga socialbidragstagare, , utrikes födda kvinnor, 19972001 (procent). -9,3 -4,5 -3,8 -9,2 -4,4 -8,5 -7,4 -13,2 -13,2 -15,2 -13,5 -12,6 -5,7 -1,8 -2,8 -4,7 -0,8 -0,9 -5,7 -4,7 -4,2 -10,9 -11,2 -7,4 -2,5 -2,9 -3,8 Andel långvariga socialbidragstagare, , inrikes födda män, 19972001 (procent). -0,7 -0,4 -0,1 -0,3 -2,6 -0,9 -2,7 -1,5 -5,8 -3,4 -2,5 -1,1 -2,9 -0,6 -2,5 -2,1 -1,6 -1,5 -3,3 -2,9 -3,1 -5,3 -1,7 -0,6 -0,5 -0,4 -0,3 Andel långvariga socialbidragstagare, , inrikes födda kvinnor, 19972001 (procent). -1,7 -1,2 -2,4 -0,7 -4,7 -1,7 -2,6 -1,8 -5,7 -4,7 -4,6 -2,1 -1,8 -0,2 -0,9 -2,5 -0,1 -1,2 -1,4 -0,3 -2,1 -3,5 -5,4 -1,8 -0,6 -0,3 -0,4 -0,4 Förvärvsintensitet, , 19972001, totalt (procent). Befolkningen , andel med minst treårig gymna- sieutbildning, totalt (procent) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Ring- holm, , , , , Andnor, Nuder, , , , Regeringen beslutar skrivelse 2003/04:49 Lokalt utvecklingsarbete i stor- städerna.