prop · GQ031d22 · 2003-01-01 00:00:00 — arbetar med att genomföra en naturvärdesbedömning av all statlig skogsmark samt att bedöma vilka områden som bör ges ett formellt skydd. I samverkan med länsstyrelserna och skogsvårdsorganisationen arbetar verket med att identifiera urskogsartade skogar och utveckla förslag till hur dessa långsiktigt skall skyddas. Den ökande arealen skyddad mark ökar behovet av insatser för vård och förvaltning av de redan skyddade markerna. Från svensk sida har stora insatser gjorts för att komplettera det ekologiska 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Sammantaget har regeringen till kommissionen föreslagit 3 465 områden enligt art- och habitatdirektivet och anmält 445 områden enligt fågeldirektivet. Utvärderingen av de svenska förslagen kan leda till behov av komplettering. När de svenska Natura 2000-områdena är utnämnda vidtar en arbets- och resurskrävande fas med att lägga fast bevarandemål och vidta bevarandeåtgärder för alla områden. har fattat beslut om en sammanhållen rovdjurspolitik (prop. 2000/01:57, bet. 2000/01:MJU9, rskr. 2000/01:174). Den fastslår miniminivåer för stammarna av björn, lo och kungsörn samt etappmål för varg och järv. arbetar med att skapa en databas över rovdjursstammarna samt med frågor hur inventeringen skall organiseras. Allmänhetens informationsbehov skall också tillgodoses bättre. har bildat ett nationellt råd för rovdjursfrågor till stöd för verkets arbete med att genomföra rovdjurspolitiken. Artinriktade åtgärdsprogram för hotade arter kommer även framöver att vara ett värdefullt komplement till skydd och vård av värdefulla naturområden för bevarande av biologisk mångfald. Detta gäller t.ex. för arter som rör sig över stora områden eller har andra speciella behov som inte enbart kan tillgodoses genom olika former av områdesskydd. arbetar i samverkan med Artdatabanken för att till 2004 upprätta och inleda åtgärdsprogram för hotade arter som är i behov av riktade åtgärder. Arbetet inriktas på att utreda nya arbetsformer som skall möjliggöra en ökad takt i arbetet med att ta fram och genomföra åtgärdsprogrammen. Enligt behövs lättåtkomliga rikstäckande inventeringar för att undvika skador på fornlämningar och övriga värdefulla kulturmiljöer i skogen. Dessutom behöver skonsammare markberedningsmetoder utvecklas. arbetar med frågor om skydd av kulturmiljövärden i skogslandskapet. Genom projektet historia samverkar med och regionala och lokala organisation. Regionala projekt kring inventering, utbildning och information har bedrivits i 14 län och uppskattningsvis har 50 000 70 000 platser med fornlämningar eller kulturhistoriska lämningar påträffats. I det fortsatta arbetet med att skydda skogsmark bör friluftslivets behov ges ökad tyngd, så- väl vid säkerställande som förvaltning, skötsel och vård samt information. Det gäller särskilt tätortsnära områden. Allmänhetens information om och tillgång till skyddade områden bör ökas. Alla urskogsartade skogar i landet, såväl privat som statligt ägd, skall identifieras och föreslås långsiktigt skydd. En förutsättning för att miljökvalitetsmålet skall nås är att målet Bara naturlig försurning nås. 3.6.13 Ett rikt odlingslandskap Miljökvalitetsmålet är att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion skall skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Sex delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller bevarande och skötsel av ängs- och betesmarker, bevarande av småbiotoper i odlingslandskapet, vård av kulturbärande landskapselement, nationellt program för växtgenetiska resurser, åtgärdsprogram för hotade arter samt program för tillvaratagande av lantbrukets kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader. Enligt har antalet slåtterängar som sköts med miljöersättning ökat med . Arealen för de mest hotade typerna av betesmark med miljöersättning har ökat. Arbete med en strategi för att öka mängden småbiotoper i slättbygden har inletts. Antalet vårdade kulturbärande landskapselement har ökat med . Det nationella programmet för växtgenetiska resurser har inletts. Arbete med en strategi för långsiktigt bevarande av inhemska husdjursraser pågår. Programarbete om överloppsbyggnader i Norrlandslänen har påbörjats och arbete med en kunskapsöversikt om lantbrukets kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader inleds . 3.6.13.2 Analys och slutsatser Enligt är miljö- och landsbygdsprogrammets informationsinsatser och ersättningar för skötselåtgärder de viktigaste verktygen för att uppnå delmålen. Den gemensamma jordbrukspolitiken är en viktig faktor som påverkar sättet att bedriva jordbruk. Den påverkar därmed också möjligheterna att skydda och bevara natur- och kulturvärdena i odlingslandskapet. En halvtidsutvärdering av jordbrukspolitiken för perioden 2006 har påbörjats . , och har i uppdrag att löpande följa och utvärdera miljöeffekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken. Regeringen avser att agera för att den gemensamma politiken utformas så att den fortsatt leder till bevarandet av natur- och kulturvärdena i odlingslandskapet. Den nationella bevarandeplanen för odlingslandskapet bör vara ett vägledande dokument i det regionalpolitiska arbetet med att stärka och utveckla landsbygden och syftar till att statliga, kommunala och andra insatser samordnas och därmed mer effektivt bidrar till att bevara och utveckla de mest värdefulla odlingslandskapen. En förutsättning för att miljökvalitetsmålet skall nås är att målen Giftfri miljö, Ingen övergödning och Myllrande våtmarker nås. Miljökvalitetsmålet är att fjällen skall ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen skall bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller begränsning av skador på mark och vegetation, minskning av bullret i fjällen från motordrivna fordon och luftfartyg, skydd av områden med representativa höga natur- och kulturvärden samt åtgärdsprogram för hotade arter. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Landets 28:e nationalpark invigdes . Enligt finns inga belägg för att skador på mark och vegetation som orsakas av människans verksamhet minskar. 3.6.14.2 Analys och slutsatser Genom inrättandet av har ytterligare ett område med representativa höga natur- och kulturvärden i fjällområdet fått ett långsiktigt skydd. omfattar och utgör ett sydligt fjällområde med särpräglad vegetation och stora naturvärden i väsentligen oförändrat skick. Enligt är ersättningssystemen inom miljö- och landsbygdsprogrammet inte tillfredsställande utformade för att bevara värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet. För att förbättra måluppfyllelsen pågår ett arbete för att höja ersättningsnivåerna för skötsel av natur- och kulturmiljöer i renskötselområdena samt att förtydliga villkor och åtgärder för dessa ersättningar. Regeringen avser att agera för att den gemensamma politiken utformas så att den fortsatt leder till bevarandet av natur- och kulturvärdena i renskötselområden. Enligt finns inom fjällområdet ett antal konflikter som påverkar möjligheterna att arbeta för att nå miljökvalitetsmålet. Flera intressen som renskötsel, mineralbrytning, vindkraftutbyggnad, friluftsliv, trafik med terrängfordon, anläggningsverksamhet m.m. råkar ofta i konflikt med varandra och med intressen att bevara värdefull natur- och kulturmiljö och att utöka arealen ostörda områden. Regeringen avser att ge berörda länsstyrelser i uppdrag att i samarbete med andra myndigheter, kommuner, företag och andra intressenter utarbeta ett regionalt miljö- och hushållningsprogram för fjällområdet för att med utgångspunkt i miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö ta till vara de utvecklingsmöjligheter och den potential för sysselsättning och tillväxt som ligger i resurshushållning och miljöanpassning inom fjällområdet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 3.6.15 God bebyggd miljö Miljökvalitetsmålet är att städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Åtta delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller planeringsunderlag, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, buller, uttag av naturgrus, mängden deponerat avfall, avfallsdeponier, energianvändning m.m. i byggnader samt inomhusmiljön. Resultatbedömning beträffande samhällsplanering och byggande redovisas närmare under utgiftsområde 18 Bostadspolitik. Resultatbedömning beträffande kulturhistoriskt värdefull bebyggelse redovisas närmare under utgiftsområde 17 Kulturpolitik. Här ges en översiktlig redovisning av viktigare insatser. Länsstyrelserna bistår i samråd med kommunerna i arbetet med att utveckla program och strategier för frågor om miljöanpassade transporter, natur- och kulturvärden och miljöanpassad energiförsörjning som skall fungera som underlag och utgångspunkter för fysisk planering och samhällsbyggande . arbetar med en strategi för hur arbetet för att bevara, utveckla och bruka den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen bör bedrivas och följas upp. En första strategi skall redovisas och ett program för skydd av särskilt värdefulla bebyggelsemiljöer skall finnas 2010. Enligt de utvärderingar som gjorts av och Statskontoret har satsningen inneburit en reell kraftsamling. Arkitekturen har etablerat sig och förstärkt sin position som ett angeläget kunskapsområde såväl bland allmänheten som inom statliga myndigheter, kommuner, organisationer och företag. Ett flertal av projekten har varit av långsiktig art där bl.a. nya nätverk bildats vilket kommer att ge positiva effekter . Barn och unga har i hög grad uppmärksammats och bl.a. har ett antal pedagogiska böcker om arkitektur, stadsutveckling och design publicerats. Arkitekturåret har även inneburit en förstärkning inom form och design både nationellt och internationellt. har åtgärder mot järnvägsbuller vidtagits för ca 8 400 personer och mot vägbuller längs statliga vägar för ca 2 400 personer. Längs med de statliga vägarna är ca 18 500 personer utsatta för vägtrafikbuller över ekvivalentnivå utomhus vid utgången av 2001. Ca 27 300 boende utsätts för bullernivåer från järnväg som överstiger (maximal nivå i sovrum ). Uttaget av naturgrus var att jämföra med 2000. De totala leveranserna av ballastmaterial var i stort sett på nivån . Deponeringen av hushållsavfall har minskat och till stor del ersatts av materialåtervinning. En liknande minskning kan inte lika säkert iakttas för olika typer av industriavfall. För de varugrupper som omfattas av författningsreglerat producentansvar har höga återvinningsnivåer uppnåtts . Insamlingen av elavfall uppgick till per innevånare. Även batteriinsamlingen når goda resultat, för blybatterier och för kvicksilverbatterier. Återvinningen av förpackningar har ökat något, främst för papper, wellpapp och stål. Målen för plast och aluminium har inte nåtts. Regeringen har enligt lagen (1990:1332) om avgifter för miljöfarliga batterier fått bemyndigande att meddela föreskrifter om avgifter som behövs för att täcka samhällets kostnader för att samla in och omhänderta förbrukade batterier. Den s.k. batterifonden förvaltas av och uppgick för blybatterier till och för småbatterier till . Materialåtervinningen för däck har ökat kraftigt (54,) och dominerar nu som behandlingsmetod. Regummering, pulver, granulat och vägmaterial är några användningsområden för skrotade däck. Insamlingen av tidningar och kontorspapper har återigen ökat till och återvinningen som råvara för nya pappersprodukter har ökat till . För bilar är förutsättningarna relativt goda att nå upp till återvinningsmålet genom den glasåtervinning som påbörjats med stöd av nya föreskrifter från . Regeringen har enligt bilskrotningslagen (1975:343) fått bemyndigande att meddela föreskrifter om skrotningsavgifter för bilar som registreras i bilregistret och skrotningspremier för bilar som lämnas till auktoriserade bilskrotare. Den s.k. bilskrotningsfonden administreras av och uppgick till . Genomförandet av förordningen (2001:512) om deponering av avfall säkerställer en jämn och hög standard för landets deponier i nivå med EU:s deponeringsdirektiv. Enligt har utsläppen från förbränning inom sektorn bostäder, service m.m. minskat för svaveldioxid, för kväveoxider, för koldioxid och för flyktiga organiska ämnen. 3.6.15.2 Analys och slutsatser Ramen och därmed förutsättningarna för den hållbara utvecklingen sätts i hög grad av fysisk planering och samhällsbyggande. Frågor om att utveckla en god och hälsosam livsmiljö i städer, tätorter och annan bebyggd miljö är av central betydelse för samhällsplaneringen som den fysiska planeringen bidrar till möjligheterna att nå miljömålen. Det gäller såväl skydd och bevarande av miljöer och resurser som restaurering och återskapande av värden som försvinner eller gått förlorade. De av antagna riktlinjerna för samhällsplanering bör fullföljas i statliga och kommunala myndigheters arbete. Allt fler människor lever och arbetar i tätorter. Tätortsnära naturområden behöver i högre grad bevaras och utvecklas för att öka människornas tillgänglighet till rika naturupplevelser. Länsstyrelserna arbetar med program för åtgärder i storstadsområdena. Regeringen avser att införa ett särskilt program i syfte att ge kommunerna möjlighet att söka statlig delfinansiering av lokala naturvårdsprojekt. Miljöpåverkan av bl.a. kommunernas fysiska planer kommer att redovisas tydligare och mer utförligt med genomförandet av det nya EG-di- rektivet om miljöbedömningar av vissa planer och program, vilket utreds inom ramen för översynen av . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Miljökvalitetsmålet har kompletterats med ett delmål beträffande inomhusmiljön som innebär att byggnader och deras egenskaper inte skall påverka hälsan negativt. Bygg- och fastighetssektorn svarar för en betydande del av miljöbelastningen i samhället. Ny miljövänlig teknik bör utvecklas och arbetet med energieffektivisering drivas vidare för att skapa en hållbar bygg- och fastighetssektor. Regeringen avser att ge de statliga fastighetsägarna i uppdrag att i samråd med m.fl. beskriva förutsättningar och möjligheter till ökad energieffektivisering och minskat beroende av fossila bränslen. Antalet personer utsatta för buller över utomhus från det statliga vägnätet är oförändrat 2001 jämfört med . Även om bullerskyddsåtgärder vidtagits har bullerutsatta tillkommit. Antalet personer utsatta för buller från järnväg har minskat något. Arbetet med att nå delmålet om trafikbuller går långsamt. En orsak kan vara att länen inte har prioriterat bullerskyddsåtgärder i sina planer för regional transportinfrastruktur. Det stora antalet bullerstörda av vägtrafik, ca 197 000 personer, finns längs kommunernas gator och vägar. har i uppdrag att samordna bullerarbetet. Arbetet skall samordnas med framtagandet av en samlad genomförandestrategi för transportpolitikens etappmål för god miljö. I ett generationsperspektiv bör åtgärderna för att nå miljökvalitetsmålet innebära att naturgrus endast nyttjas när ersättningsmaterial inte kan komma i fråga med hänsyn till användningsområdet samt att naturgrusavlagringar med stort värde för dricksvattenförsörjningen och för natur- och kulturlandskapet bevaras. Resultatet av genomförda arbeten innebär bl.a. att mer omfattande materialinventeringar kan påbörjas . Relevant statistik över återanvänt material finns inte att tillgå. Produktionsstatistiken för ballast behöver utvecklas så att den även innefattar återanvänt material. Vidare behöver en modell för lokala och regionala materialförsörjningsplaner utvecklas där behovet av tillgången till såväl ballastmaterial som grundvatten värderas. Omställningen till ett ekologiskt hållbart omhändertagande av avfall kräver att mängden avfall samt avfallets farlighet minskar. Viktiga styrmedel som införts för att minska deponeringen är skatt på avfall som deponeras samt förbud mot 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 deponering av utsorterat brännbart avfall och organiskt avfall. Det författningsreglerade producentansvaret har utvecklats och återvinningen har ökat. Deponeringsförbudet för brännbart avfall har av olika skäl visat sig svårt att genomföra till det utsatta . Länsstyrelserna har eller kommer att tvingas meddela ett stort antal dispenser från förbudet på grund av bristande återvinningskapacitet. Kraven som ställs vid prövning av ansökan om dispens får dock anses ha en stark pådrivande effekt och bidra till att delmålet om minskad deponering uppnås till 2005. bedömer i sin redovisning om uppföljning av deponeringsförbuden och hanteringen av dispenser från förbuden att deponeringen av brännbart avfall kan ha kommit att upphöra helt . Regeringen anser att det finns skäl att anta att delmålet om en halvering av deponerad mängd avfall kan uppnås till 2005. Det fortsatta genomförandet av deponeringsförbudet för brännbart och organiskt avfall kommer att leda till att deponeringen minskar kraftigt . Det finns därmed också skäl att anta att delmålet om avfallsdeponiernas standard kan uppnås till 2008. De styrmedel som införts på avfallsområdet har inte givit tydliga resultat i form av minskade avfallsmängder. Den avfallsmängd som uppkommer beror i första hand av formerna för produktion av varor och omfattningen av konsumtionen av de samma. För att nå resultat i form av minskad mängd avfall bör åtgärder sökas i tidigare led än vid avfallshanteringen. En fortsatt integrering av avfallsfrågor i produktpolitiken kan vara en framkomlig väg. Deponeringen har minskat för de flesta avfallskategorier och frågeställningen har mer kommit att handla om vilken eller vilka behandlingsmetoder som bör ersätta deponeringen, bl.a. förbränning och materialåtervinning. Frågor om bristande återvinningskapacitet, utveckling av insamlingssystem och nedskräpning vid insamlingsstationerna behöver också lösas. De åtgärder som vidtas för att uppnå miljömålen skall vara samordnade och effektiva. Syftet med en kretsloppsstrategi är att flera politikområden som berör produkter och material skall samverka och på lång sikt åstadkomma produkter som är högeffektiva i fråga om användning av material och energi och som inte innehåller eller kräver användning av ämnen som kan leda till negativa effekter på människors hälsa och miljön. Samordningen av åtgärder inom produkt-, kemikalie- och avfallsarbetet behöver förbättras. Fyra utredningar och uppdrag med koppling till kretslopps- och avfallspolitiken har redovisats. Det gäller utredningen om vissa avfallsskattefrågor, utredningen om översyn av producentansvaret, uppdrag att utreda ett ekologiskt hållbart omhändertagande av avfall och verkets uppdrag om den miljöorienterade produktpolitiken. Med utgångspunkt i detta underlag avser regeringen att i en kretsloppsproposition presentera en samlad syn på den framtida avfallshanteringen och producentansvarets framtida roll och utveckling. Även frågor om ytterligare åtgärder för att styra mellan förbränning och materialåtervinning för det avfall som inte längre skall deponeras kommer att behandlas. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen . har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen . I revisionsrapporten har däremot påpekat att det föreligger brister i den dokumentation som skall verifiera informationen i Kemikalieinspektionens resultatredovisning samt att det inte framgår hur informationen har sammanställts. har påtalat motsvarande brist även . Kemikalieinspektionen ämnar vidta åtgärder med anledning av . Regeringen avser följa Kemikalieinspektionens åtgärdsarbete. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen . har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen . 3.7.5Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen . 3.7.6Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande har haft en invändning i revisionsberättelsen . Se vidare under Forskningspolitiken, utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Tabell 3.2 Anslagsutveckling, anslag 34:1 1Varav 2000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002. 2Motsvarar 313 890 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för förvaltningskostnader, inkl. verkets kostnader för att administrera den verksamhet som finansieras via sakanslagen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Intäkterna från offentligrättslig verksamhet beräknas till , varav från kontrollavgifter för nyregistrerade bilar som redovisas mot inkomsttitel Avgifter för körkort och motorfordon, och från EU som redovisas mot 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 inkomsttitel Övriga bidrag från EU. Därtill beräknas inkomster om från dispensavgifter för CFC och halon som redovisas mot inkomsttitel Miljöskyddsavgifter samt från övriga offentligrättsliga avgifter som redovisas mot inkomsttitel Övrig offentligrättslig verksamhet. Tabell 3.3 Offentligrättslig verksamhet, anslag 34:1 (som inte får disponeras) I uppdragsverksamheten ingår externt riktade informations- och utbildningsinsatser, som utgivning av publikationer, arrangemang av kurser, konferenser och seminarier samt press- och bibliotekstjänst. I uppdragsverksamheten ingår även åtgärder för att främja allmänhetens tillgång till nationalparker. Tabell 3.4 Uppdragsverksamhet, anslag 34:1 är en central expertmyndighet på miljöområdet. Verksamheten präglades i hög grad av det svenska ordförandeskapet i EU där miljö var ett av de tre prioriterade områdena. Med anledning av EU- ordförandeskapet genomförde en rad insatser som framför allt var kopplade till rådsarbetet. biträdde med expertkunnande, medverkade i förhandlingsfrågor m.m. Den sammantagna bilden är att arbetet under ordförandeskapet var framgångsrikt. har uppfyllt de återrapporteringskrav som ställts i regleringsbrevet. Re- geringens bedömning är att i allt väsentligt uppfyllt sina åtaganden. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 I skrivelsen En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173) redogjorde regeringen för sin avsikt att inrätta ett Friluftsråd vid . har /2002 ett generellt ansvar för att se till att förutsättningarna för friluftsliv bevaras och utvecklas. Friluftsliv berör dock många andra myndigheter och organisationer varför ett forum för friluftsfrågor kan behövas. Regeringen avser därför att vid ingången av 2003 inrätta ett Friluftsråd vid . Regeringen avser att ge i uppdrag att bereda frågor om fördelning av medel från anslaget 30:4 Stöd till friluftsorganisationer under utgiftsområde 17. Vidare avser regeringen att ge mandat att fatta beslut om denna medelsfördelning. För att bidra till finansieringen av överförs till anslaget 34:2 Miljöövervakning m.m. Sammantaget innebär detta att regeringen föreslår att anslaget 34:1 uppgår till . Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. beräknas anslaget till . Anslaget har för beräknats enligt följande: Tabell 3.5 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för anslag 34:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra an- Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkning baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 3.6 Anslagsutveckling, anslag 34:2 1 Motsvarar 235 419 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för uppföljning och rapportering av miljökvalitetsmålen, för miljöövervakning, bilavgasverksamhet, för bidrag till vissa ideella organisationer samt för bidrag till .