prop · GQ0398 · 2003-03-18 00:00:00 — Regeringen anser därför att åtgärderna, som flera remissinstanser föreslagit, även bör omfatta anordnande av hyres- och studentbostäder. Däremot bör inte bostäder som tillkommer vid ombyggnad av en bo- stadsfastighet omfattas. För studentbostäder innebär detta en förändring i förhållande till dagens investeringsbidrag, där stöd ges även till anord- nande av nya bostäder i bostadsfastigheter. En möjlig ordning för att åstadkomma detta är att kostnadsminskningen tillgodoförs fastighetsägarna genom kreditering på sådant skattekonto som har upprättats för dem enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). Det är en metod som har använts för andra former av stöd, t.ex. sådant stöd som kan ges enligt lagen (2001:759) om kredite- ring av anställningsstöd och sjöfartsstöd på skattekonto samt lagen (2002:179) om kreditering på skattekonto av tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting. RSV har i sitt yttrande framhållit att skattekontot blir svåröverskådligt både för skattemyndigheten och för de skattskyldiga om olika typer av stöd och bidrag skall regleras genom skattekontot. Verket ifrågasätter också om inte förfarandet står i strid med lagen (1996:1059) om stats- budgeten. RSV har redan tidigare i de lagstiftningsärenden då kreditering av skattekonto har kommit till användning framfört dessa synpunkter. Regeringen har förståelse för verkets synpunkter att skattekontosystemet blir mer svåröverskådligt, men anser i likhet med vad vi gjort tidigare att det är lämpligt att använda tekniken med att kreditera skattekontot. geringen anser att lagen om statsbudgeten inte utgör hinder för en sådan Prop. 2002/03:98 lösning. Regeringen föreslår således att den nu aktuella investeringsstimulans- en skall tillgodoföras fastighetsägarna genom kreditering på deras skatte- konton. Krediteringen regleras i en särskild lag. I denna bör föreskrivas att det belopp som en länsstyrelse beviljat en fastighetsägare för byg- gande av mindre hyresbostäder och studentbostäder skall, om det anges i beslut, tillgodoföras fastighetsägaren genom kreditering av sådant skattekonto som har upprättats för denne enligt 3 kap. 5 § skatte- betalningslagen (1997:483). RSV har även påtalat att det nya stödet kommer att minska anskaffnings- värdet på den byggnad till vilken stödet hänför sig och har efterlyst en analys av de inkomstskatterättsliga konsekvenserna av detta. Det nya stödet är emellertid till sin karaktär mycket likt de nuvarande invester- ingsbidragen. Dessa bidrag är i skattehänseende att betrakta som när- ingsbidrag som regleras i 29 kap. inkomstskattelagen (1999:1229, IL). Något skäl att genom en särskild reglering skattemässigt särbehandla det nya stödet finns enligt regeringens mening inte. Även det nya stödet kommer således att omfattas av bestämmelserna om näringsbidrag. Efter- som utgifter för anskaffning av byggnader normalt skall dras av genom årliga värdeminskningsavdrag skall enligt 29 kap. 6 § första stycket IL anskaffningsvärdet minskas med bidraget. Återbetalas bidraget skall en- ligt andra stycket samma paragraf byggnadens avskrivningsunderlag ökas med det återbetalade beloppet. Projekt som påbörjas 20032006 I budgetpropositionen uttalades målsättningen att bostadspro- duktionen bör uppgå till totalt 120 000 bostäder. Det är viktigt att investeringar i bostadsproduktion inte senareläggs med anledning av nya förslag om åtgärder för att minska produktionskostnaderna. Förslaget bör därför genomföras med väl avvägda övergångsregler. Fråga uppkommer då från vil- ket datum de föreslagna åtgärderna skall gälla. Som i har påpekat angav regeringen i budgetpropositionen 2002 att reglerna bör utformas så att de inte leder till en senareläggning av byggprojekt som kan påbörjas . Uttalandet kan, som länsstyrel- sen påtalat, tolkas som ett löfte om generösa övergångsregler. Länssty- relsen angav i sitt remissyttrande att den noterat en viss minskning i mängden påbörjade projekt. Regeringen finner bl.a. mot denna bakgrund att den avvägning som gjorts i promemorian, dvs. att förslaget bör omfatta projekt som påbörjats eller se- nare, är lämplig. Med en sådan reglering finns det inte något skäl för fastighetsägarna att för redan planerade projekt invänta tidpunkten för ikraftträdandet av den nya lagen. Däremot föreligger det enligt regering- ens mening inte skäl att projekt som påbörjats tidigare än skall omfattas av det nya regelverket. följande avsnitt redovisas regeringens bedömningar angående såväl föreslagna stimulansens utformning som förändringar i de bidrag som redan utgår till aktuella sektorer. Regeringens bedömning: Den nya stimulansen bör utgå till fastighets- ägare som anordnar hyresbostäder i tillväxtområden med bostadsbrist eller nya studentbostäder på eller i anslutning till orter där det finns uni- versitet eller högskola. En förutsättning bör vara att projektet genomförs med stöd av förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnadssub- vention. Investeringsstimulansen bör omfatta lägenheter som inte är större än ; dock bör stimulansen utgå för högst per lägenhet. För att kunna få den föreslagna stimulansen bör det krävas att den sökande visar att projektet bidrar till ett långsiktigt hållbart byggande. Stöd bör inte lämnas till projekt med direktverkande elvärme. Ytterligare ett krav bör vara att byggprojektet till sin karaktär är ägnat att säkerställa rimliga boendekostnader, vilket i in- nebär en årshyra som i normalfallet inte överstiger /m2/år, i /m2/år och i övriga landet /m2/år. bör särskilt beakta att de kalkylerade inflytt- ningshyrorna för såväl hyres- som studentbostäder är rimliga samt att den av sökanden angivna hyresnivån framstår som hållbar även på . bör avslå projekt som inte uppfyller de krav som ställs, t.ex. genom att de kalkylerade inflyttningshyrorna inte är rimliga eller därför att det inte finns miljöplan eller annat jämförbart underlag som styrker att projektet är långsiktigt hållbart. I likhet med det befintliga investeringsbidraget till byggande av hyresbostäder bör inga andra former av kategoriboende än studentbostä- der omfattas av förslaget. De bostäder som byggs till följd av den nya investeringsstimulansen bör förmedlas genom den kommunala bostads- förmedlingen eller i samarbete med kommunen. Kommunerna bör använda sig av möjligheterna att styra förmedlingen av hyresbostäder på ett aktivt sätt, för att minska hemlöshet, bostadssociala problem och segregation. Bedömningarna i promemorian: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslogs att investeringsstimulansen endast bör omfatta hyreslägenheter som inte är större än . För student- bostäder gäller att hyran inte får överstiga hyran för likvärdiga bostäder på orten eller på andra jämförbara orter. Remissinstanserna: Flertalet instanser som yttrat sig angående den i promemorian föreslagna areabegränsningen har uttalat sig antingen för en höjning eller för att någon areabegränsning inte bör finnas. Vissa in- stanser, bl.a. och flera länsstyrelser, har anfört att areamåttet inte definieras i promemorian. Det har också anförts att det är svårt att tillgodose tillgänglighetskraven inom ramen för . Bland annat () vill främja allt byggande av hyresrätter, utan begränsning av storleken. Bo- verket, Statskontoret, , , , och kommuner, liksom Fastighetsägarna och LO har fram- fört att en stor del av beståndet består av mindre lägenheter. Även större lägenheter behövs och dessa bidrar genom s.k. flytttkedjor till att friställa billiga lägenheter i beståndet. HSB har framhållit att även bo- stadsrätter bör omfattas. Frågan om behovet av olika former av kategoriboende, särskilt äldre- bostäder har förts fram av fler remissinstanser. Till dem som beklagar att inga förslag fanns med i den remitterade promemorian, hör bl.a. Läns- styrelserna i och , , Kungs- backa och kommuner samt LO. i Västra Göta- lands län anser att ett integrationsperspektiv bör prägla utformningen av de statliga stöden och att det finns skäl att blanda lägenheter för personer med särskilda behov med övriga bostäder. Flera remissinstanser avstyrker att byggprojekt skall vara ägnade att hålla nere boendekostnaderna för att omfattas av den föreslagna stimu- lansen. Detsamma gäller angivandet av riktmärken för vilka hyresnivåer som bör gälla i olika delar av landet. Bland annat Länsstyrelserna i , samt och kommun har anfört att det inte går att bygga till så låga hyror. har anfört dels att förutsättningarna i den upphandling som organisationen genom- förde och som promemorian hänvisade till var speciella, inte minst var markkostnaderna låga. Förutsättningarna varierar också inte bara mellan olika delar av landet utan också mellan olika byggprojekt. () anför att det inte går att bygga små lägenheter så billigt som promemorian förutsatte. Dessutom anser SSBF att studentbostäder enbart skall jämföras med andra studentbostäder när det gäller hyressättningen och bedömningen av om hyran är skälig. Såväl som har särskilt pekat på att markkost- naderna kan skilja sig åt på grund av läge, placering i förhållande till be- fintlig bebyggelse och inte minst, vilket kommun särskilt lyfter fram när det gäller markberedning. förespråkar en skä- lighetsprövning med utgångspunkt i produktionskostnaden och en lång- siktig förvaltningsplan för projektet. Fastighetsägarna anser att detaljerade hyreskrav motverkar stödets syfte, liksom att hyressättnings- systemet medför att stödet snedvrids till nackdel för privata fastighets- ägare. Studentråd instämmer i förslaget, men ifrågasätter att stu- dentbostäder skall behandlas mindre gynnsamt än andra hyresbostäder. Stöd för att de statliga åtgärderna främst skall främja bostadsbyggan- det i tillväxtregioner med bostadsbrist uttalas av dentkårer (SFS). i anser att det är till- räckligt om det är områden med bostadsbrist som avses. avstyrker inriktningen på tillväxtregioner med bostadsbrist och anser att de bostäder som byggs behövs oavsett vilken del av landet det handlar om och att det inom en och samma kommun kan finnas såväl bostadsöverskott som bostadsbrist. Inriktningen på långsiktigt hållbart byggande röner allmänt stöd, lik- som begränsningen till andra uppvärmningssystem än direktverkande el. i och SSBF föreslår att studentbostä- der som byggs med tillfälliga bygglov skall undantas från kravet på annat Prop. 2002/03:98 uppvärmningssystem än direktverkande el, samt att stimulanser bör kunna lämnas till bostäder som byggs med temporära bygglov. menar att kraven på att projektet skall bidra till ett långsiktigt hållbart byggande är en riktig målsättning. Verket varnar för att om krav som i inledningsskedet ställs alltför högt kan bidra till att bromsa byggandet eftersom kunskap och metoder för att tillämpa dessa ännu inte utvecklats och implementerats i tillräcklig utsträckning. LO anser att bostäder som byggs med stöd av den föreslagna inve- steringsstimulansen skall förmedlas av bostadsförmedlingen eller i sam- arbete med kommunen. Skälen för regeringens bedömning I likhet med investeringsbidragen till byggande av hyresbostäder och studentbostäder skall också den här föreslagna stimulansen vara konkur- rensneutral. Alla fastighetsägare kan söka och beviljas stimulansen oav- sett om de räknas till den statliga, kommunala eller privata sektorn. Kon- kurrensförhållandena inom byggsektorn påverkas inte eftersom det inte är byggföretagen eller övriga entreprenörer som verkar inom denna sek- tor som får stöd, utan fastighetsägaren. För byggföretag och entreprenör- er i övrigt som är inblandade vid byggen av bostäder saknar upplåtelse- formen betydelse. Begränsningen av den nya investeringsstimulansen till vanliga hyresbo- städer inom tillväxtregioner med bostadsbrist kan motiveras av att det främst är där som bostadsmarknaden fungerar bristfälligt. Särskilda insatser i syfte att stimulera bostadspro- duktionen bedöms som önskvärda för att marknaderna i dessa delar av landet skall komma närmare balans. Statliga stimulanser bör endast ges till projekt där det är nödvändigt att öka bostadsbyggandet. Vissa re- missinstansers förslag att statliga stimulanser skall utgå till bostadsbyg- gande oavsett situationen på den lokala eller regionala bostadsmarknaden skulle komma att innebära att såväl de aktuella åtgärderna som invester- ingsbidragen, skulle betraktas som en del av de generella stödsystemen. Dessa båda åtgärder är dock selektiva och syftar till att åtgärda problem på vissa bostadsmarknader i kraftig obalans. De kan därmed ses som en motsvarighet till de åtgärder som staten vidtagit i syfte att hjälpa kom- muner och bostadsföretag med ekonomiska problem, orsakade av höga vakanstal till följd av en befolkningsminskning. Det innebär också att kommunernas egna synpunkter på frågan om bostadsbrist visserligen kan vägas in i länsstyrelsernas bedömningar, men grundförutsättningen är att kommunen tillhör en tillväxtregion med bostadsbrist. Att bestämma vilka kommuner som ingår i en tillväxtregion kräver noggranna överväganden. Även en enskild kommun kan ha ett expansivt näringsliv, befolkningstillväxt och bostadsbrist med köbildning och sti- gande priser på egnahems- och bostadsrättsmarknaderna som följd. 2002/03:98 Kommuner kan också kännetecknas av att vissa, ofta perifera delar, har bostadsöverskott och nettoutflyttning, medan andra, ofta centralt belägna delar, har bostadsbrist, nettoinflyttning och ett expansivt näringsliv. måste göra en samlad bedömning av den ekonomiska situ- ationen i regionen, kommunen och kommundelen, befolkningsutveck- lingen, antalet outhyrda eller osålda bostäder, prisutveckling, m.m. Läns- styrelserna kan också samråda med andra statliga organ och myndigheter för att identifiera tillväxtområdena. En kommun kan helt eller delvis ligga i periferin av eller på gränsen till en tillväxtzon. En indikator vid bedömningen kan då vara antalet och andelen arbetskrafts- respektive bostadspendlare i respektive riktning. har som tillsynsmyndig- het ansvar för att följa upp länsstyrelsernas beslut och verka för en en- hetlig tillämpning. Regeringen avser att ge bemyndigande att utfärda föreskrifter med mer detaljerade anvisningar i dessa avseenden. Inriktning mot mindre lägenheter I promemorian föreslås att åtgärden skall gynna byggande av mindre lägenheter. Som ovan redovisats har flera remissinstanser framfört in- vändningar mot denna inriktning. Dessa förslag skulle dock, hur vällovliga de än är, föra alltför långt. Bakgrunden till de här föreslagna åtgärderna är den ökande bostadsbrist- en i tillväxtregionerna, främst i storstadsområdena och på universitets- och högskoleorter, men även på andra håll. har i sin årliga bo- stadsmarknadsenkät, som sänds ut till landets kommuner, konstaterat att det i första hand är mindre hyreslägenheter som behövs för att inte minst ungdomar och unga par skall kunna få ett eget boende. Verket framhåller att byggande av stora lägenheter kan ge upphov till kortare eller längre flyttkedjor. På en fungerande bostadsmarknad är det just sådana mekanismer som bidrar till att efterfrågan och utbud balanseras. Enligt regeringens be- dömning är det dock på kort sikt i första hand byggande av mindre lägenheter som kan bidra till att bostadsmarknaderna i tillväxtregionerna kan röra sig mot balans. Självfallet kan det finnas behov av större lägen- heter och av bostäder i andra upplåtelseformer och i andra delar av lan- det. Inte minst i storstadsregionernas mest utsatta stadsdelar kan trång- boddhet vara ett problem. Bostadsmarknaden fungerar dock i huvudsak på ett godtagbart sätt i regioner som i vart fall inte har en långvarig stor bostadsbrist. Trångboddhet som orsakas av att många vuxna tvingas dela bostad på grund av bostadsbristen kan motverkas genom ökat byggande av mindre bostäder. Bostäder som upplåts med bostadsrätt och äganderätt har utgjort den stora delen av det bostadsproduktion, vilket visar att det beträffande dessa bostäder inte finns något behov av ytterligare stöd. Däremot har byggandet av hyresbostäder varit mycket lågt under en lång följd av år. Till detta kommer att de åtgärder som före- slås är tidsbegränsade, extraordinära insatser i syfte att bidra till att bo- stadsmarknaderna i bristregionerna kommer i balans. Mot denna bakgrund anser regeringen att det bör vara mindre hyres- bostäder i tillväxtregioner som präglas av bostadsbrist som skall omfattas Regeringen kommer dock att noga följa utvecklingen och uppmärksamma eventuella oönskade effekter. Vissa remissinstanser har pekat på svårigheterna att upprätthålla till- gänglighetskraven i lägenheter som enligt förslagen i promemorian skulle bli på 2 rum och kök och inte vara större än . Företag som inkommit med yttranden BoKlok och HSB har påtalat att nya bostäder i allt högre grad är prefabricerade, med standardiserade element. De fa- briker där dessa tillverkas har styrts av behovet att uppfylla de krav och normer som statsmakterna ställt upp. Regeringen anser att det är väsent- ligt att de åtgärder som föreslås går att kombinera med de grundläggande krav som nyproducerade bostadslägenheter skall uppfylla, dvs. såväl de allmänna kraven på tillgänglighet i enlighet med de handikappolitiska målsättningarna som de tillgänglighetsnormer som följer av byggregler- nas funktionskrav. Med hänsyn till vad som ovan sagts torde areagränsen behöva förtydligas och justeras i förhållande till vad som föreslogs i promemorian. Regeringen anser att investeringsstimulansen för hyresbo- städer lämpligen bör omfatta anordnande av lägenheter som har en stor- lek eller mindre, dock bör stimulansen utgå för högst . Detta innebär att lägenheter som är större än men högst bör omfattas av stimulansen, men fastighetsägaren får inte någon kostnads- sänkning för den yta som överstiger . Detta bör göra det möjligt att få fram goda bostäder som uppfyller nödvändiga krav och normer. För lägenheter som är större än bör dock inte den nya investerings- stimulansen ges. Vissa ytterligare preciseringar som kan behövas bör anges i förordning. En viss blandning av lägenhetstyper och lägenhetsstorlekar är dock önskvärd även i nybyggda hus i regioner med bostadsbrist. I ett långsik- tigt perspektiv skulle det annars kunna leda till skapandet av mycket en- sidiga hus och bostadsområden bebodda av endast en- och tvåpersons- hushåll. Det befintliga investeringsbidraget till hyresbostäder bör därför även fortsättningsvis kunna ges till projekt med inslag av större lägenhet- er. Detta innebär att för byggprojekt med inslag av såväl stora som små lägenheter förbättras de ekonomiska förutsättningarna i och med att mindre lägenheter kan få såväl den nya investeringsstimulansen som re- ducerat investeringsbidrag som större lägenheter fortfarande får fullt investeringsbidrag. Hållbart byggande och boende En hållbar samhällsutveckling omfattar ekologiska, sociala och ekonomiska aspekter. Statsmakterna har ställt upp ett antal miljömål (prop. 2000/01:130) för boende och byggande. Enligt dessa skall vid planering, byggande och förvaltning en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grunden för verksamheten. I regeringens skrivelse Nationell strategi för hållbar utveckling (2001/02:172) anges att målet inom området boende och miljö är att främja den byggda miljöns långsiktiga hållbarhet och kvalitet. Alla skall ges förutsättningar att leva och arbeta i goda bostäder och lokaler och i en stimulerande och trygg miljö inom ekologiskt hållbara ramar. Därvid bör följande förhållanden nämnas. Arbetet med boendemiljön skall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och Allmänna platser och offentliga lokaler skall vara tillgängliga Prop. 2002/03:98 för handikappade . Ekologisk, ekonomisk och social hållbarhet skall vara utgångspunkten för planering, byggande och förvaltning i det omfattande och allsidiga arbetet med att infria intentionerna i det nationella miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Ekologisk hållbarhet inom byggande och förvaltning innebär bland annat att byggnaderna är resurssnåla avseende material- och energianvändning och att de är byggda av material som går att återvinna eller återanvända. Krav bör kunna ställas på medvetna val av material och processer som begränsar långsiktigt negativa effekter på det ekologiska systemet. Byggmaterialen skall inte heller innehålla farliga kemikalier. Kraven bör dock inte innebära att man måste välja material och processer som avsevärt fördyrar projektets genomförande. Social hållbarhet innebär exempelvis att den byggda miljön främjar integration och möjligheter att påverka sin boendemiljö. Byggandet skall underlätta integration och rättvis resursfördelning bland medborgare och leda till en uthållig social utveckling. Det gäller framför allt god planering och utformning av bostadsområden, byggnader och lägenheter. Hälsosamma inomhusmiljöer, god tillgänglighet för funktionshindrade, rika kulturmiljöer, närhet till service, sociala nätverk och grönområden, är andra inslag i en social hållbarhet. Det är främst kommunerna som ansvarar för en god planering och resursfördelning. Ekonomisk hållbarhet har bäring på såväl den sociala utvecklingen som det ekologiska hänsynstagandet. Ekonomisk hållbarhet för byggområdet omfattar bland annat en effektiv resursanvändning på lång sikt. I detta ingår att byggnader över tiden uppfyller de tekniska egenskapskrav som anges i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m. m. Dessa egenskapskrav gäller exempelvis skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö, energihushållning och värmeisolering. I enskilda projekt är god planering och hänsynstagande vid produktionen den främsta förutsättningen för ett hållbart ekonomiskt livscykelperspektiv. Byggandet skall också ske med material och processer som underlättar förvaltningen och varigenom kostnader för byggfel, olämpliga materialval med kort livslängd och negativ inverkan på miljön, såväl ekologiskt som socialt undviks. Alla delar av hållbarhetsbegreppet kan sålunda tillämpas på bebyggelsen. Det är viktigt att de regler som styr byggandet, bebyggelsens utformning och dess förvaltning inriktas mot hållbarhet. Regeringen har uppmärksammat frågan om hållbarhet i flera olika sammanhang. En parlamentariskt sammansatt kommitté (dir. 2002:97) arbetar bl.a. med frågor om hur detta skall kunna konkretiseras i lagstiftningen. Regeringen har också tillsatt en utredning om byggnadsdeklarationer m.m. (dir. 2002:93). Avsikten är att byggnadens egenskaper ur olika perspektiv inledningsvis energi, radon och ventilationsförhållanden skall redovisas i byggnadsdeklarationer. Deklarationerna bör kunna användas för uppföljning av miljömålen och som en del i den information som normalt lämnas vid ägarbyten och uthyrning av bl.a. bostäder. Därmed blir de ett viktigt verktyg för att stimulera ett hållbart byggande och boende. har fått i uppdrag att att redovisa arbetet med det särskilda ansvaret för byggsektorn avseende ekologiskt hållbar utveckling. Redovisningen skall innehålla sektorns huvudsakliga miljöpåverkan i förhållande till de nationella miljökvalitetsmålen. I redovisningen ingår att belysa hur myndigheten arbetar för att minska sektorns miljö- påverkan, ange eventuella problem samt ge förslag till vidareutveckling och förtydligande av sektorsansvaret. Regeringen har även gett i uppdrag att i samråd med Natur- vårdsverket utvärdera verksamheten vid Byggkostnadsforum liksom bidragsgivningen till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk håll- barhet. Uppdraget innefattar även analys av möjligheterna att vid ny- byggnad utforma villkor för att minska belastningen på miljön såsom att minska eller effektivisera användningen av energi och andra naturresurs- er, öka möjligheten till återbruk, återanvändning och återvinning, minska totala mängden avfall eller minska totala mängden avloppsvatten. Konsekvenserna av detta i förhållande till regeringens övriga mål inom bostadspolitiken skall anges.