prop · GQ03100 · 2003-04-15 00:00:00 — Skatterna skall stimulera till arbete och investeringar, till en uthållig utveckling och minskade ekonomiska och sociala klyftor. Regeringen kan aldrig acceptera att de redan välbeställda i samhället får stora skattesänkningar på bekostnad av kvaliteten i vård, skola och omsorg. Med denna inriktning kommer regeringen att prioritera ytterligare förbättringar för löntagarna och småföretagen. Det finns inte något utrymme för ofinansierade skatte- sänkningar. Under det närmaste året kommer det skattepolitiska arbetet att inriktas på fyra områden. 1.7.1Globaliseringen och den svenska skattestrukturen Den fortsatta globaliseringen ställer det svenska skattesystemet inför utmaningar. överlämnade sitt slutbetänkande. Utredningen är nu föremål för en bred remissbehandling fram Ett huvudbudskap från är att ett bibehållet skatteuttag på dagens nivå är möjligt men att detta kräver att skattesystemet och skattebaserna värnas. För länder med stora offentliga utgifter krävs breda skattebaser och en begränsning av olika former av särregler. Detta är en förutsättning för att hålla nere marginal- skatterna på olika strategiska områden. Regeringen strävar efter att skapa skatteregler för olika former av småföretag och dess ägare som så långt möjligt är likformiga och enkla. Sådana underlättar exempelvis de övergångar mellan olika företagsformer som ofta är ett naturligt inslag i företags utveckling av verksamheten. överlämnade 3:12-utredningen sitt betänkande Beskattning av småföretagare (2002:52). Utredningen föreslår förändringar i de grundläggande regler som styr beskattningen av inkomster från mindre aktiebolag, men också lättnader genom att mildra arvsbeskattningen vid generationsskiften och gåvor. Betänkandet har remissbehandlats och förslagen bereds inom . Regeringen vill förändra 3:12-reglerna så att de blir mer gynnsamma för företagarna. presenterade sitt slutbetänkande med ett förslag till reformerade skatteregler för handelsbolag. Betänkandet har remissbehandlats och regeringen kommer att ta ställning till utredningens förslag i anslutning till det fortsatta arbetet med småföretagens skatteregler. Skattefusk snedvrider konkurrensen i ekonomin, skadar legitimiteten i skattesystemet och är i förlängningen ett hot mot välfärden. Regeringen fortsätter att prioritera kampen mot skattefusk och ekonomisk brottslighet. tillfördes sammanlagt till förstärkt skattekontroll. Det har lett till att allt fler brottsutredningar slutförs och att fler anmälningar om skattebrott görs till åklagarmyndigheterna. Även hos Riksskatte- verket pågår ett arbete med att effektivisera skattekontrollen. Regeringen har överlämnat en proposition med förslag till reformering och effektivisering av skatte- förvaltningens organisation. Den nuvarande organisationen föreslås ersättas av en riks- övergripande myndighet, . Utöver organisatoriska förändringar och kontrollåtgärder krävs förändringar i skatte- lagstiftningen för att förhindra skattefusk och skatteundandraganden. föreslår t.ex. i sitt betänkande Skärpning gubbar (SOU 2002:115) inrättande av särskilda entreprenadkonton och omvänd momsskyldighet för huvud- entreprenörer som åtgärder för att bekämpa svartarbete inom byggsektorn. Förslagen bereds inom och kommer att utvärderas efter remissbehandling. Regeringen kommer att ta ställning till det förslag om schablonbeskattning i vissa branscher som finns i en principskiss (RSV Rapport 2002:3). Regeringen avser vidare att tillkalla en utredare för att se över om skattebrottsenheterna har tillräckligt effektiva verktyg och befogenheter. Ett system med typgodkända kassaregister vid kontanthandel övervägs också. Regeringen arbetar med dessa frågor och avser att återkomma med konkreta förslag . ekonomiska vårproposition angav regeringen att det samlade utrymmet för grön skatteväxling är . Utifrån denna bedömning presenterade regeringen i budgetpropositionen en strategi för grön skatteväxling och ett första steg togs genom förändringar i bl.a. energi- och koldioxidskatterna och genom förändringar i skatterna på arbete genom höjda grundavdrag och genom sänkta arbetsgivaravgifter. Ytterligare steg med en likartad inriktning togs genom förslag i de två därpå följande budgetpropositionerna. har en skatteväxling om genomförts. Under återstoden av mandatperioden planeras skatteväxling på . En ökad miljörelatering av skattesystemen förutsätter rationella energiskatter. Regeringen eftersträvar långsiktigt hållbara energiskatter som också skall svara mot de krav som EG- rätten ställer. förslag skall nu remissbehandlas tillsammans med ett kommande betänkande från utredningen om tillämpningen av Kyotoprotokollets flexibla mekanismer. Regeringen avser därefter att ta ställning till förslagen och utarbeta ett förslag till som skall åstadkomma långsiktigt hållbara energiskatter som kan utgöra en grund i den framtida skatteväxlingen som de svarar mot de krav som EG-rätten ställer. Inför och parallellt med den fortsatta skatteväxlingen finns anledning att fördjupa analysen av hur strategin påverkar inkomst- fördelningen mellan individerna men också i regionalt hänseende. Det är angeläget att den fortsatta skatteväxlingen resulterar i goda effekter på miljön, ger ett tillfredsställande fördelningspolitiskt utfall och säkerställer det svenska näringslivets konkurrenskraft. skall fortsätta att vara ett föregångsland i omställningen till hållbar utveckling i alla dess dimensioner ekonomisk, social och ekologisk. Detta kräver insatser som förenar miljöpolitiken med ekonomisk tillväxt, sysselsättning och social välfärd. Sambanden mellan tillväxt och miljö är komplexa. Ekonomisk tillväxt har inneburit både att effektivare och mer miljövänlig teknik kunnat utvecklas, men också att användningen av naturresurser ökat. har råvaruförbrukningen per producerad enhet i stort sett halverats i , som produktionsvolymen i näringslivet mer än tredubblats. Den dominerande orsaken är en förändrad sammansättning i näringslivets produktion mot en mer kunskapsintensiv produktion. Utsläppen av koldioxid i är nu ungefär sju gånger så stora som . I genomsnitt motsvarar detta en ökningstakt på , dvs. ungefär samma ökningstakt som för BNP. Någon jämn utveckling handlar det dock inte om. ökade utsläppen mycket snabbt, och efter 1975 följde en snabb nedgång. tycks utsläppen ha stabiliserats. Syftet med klimatinvesteringsprogrammen är att bidra till en positiv utveckling. Situationen när det gäller många miljö- påverkande utsläpp har förbättrats även om den för vissa utsläpp fortsatt att försämras globalt. Insatserna på miljöområdet har framför allt varit framgångsrika i att minska utsläppen från de stora punktkällorna, förbättra städernas luftkvalitet och bromsa övergödningen av sjöar och vattendrag. Nya miljöproblem, bl.a. från små diffusa utsläppskällor och kemikalie- användning är dock problem. tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av sambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöpåverkan samt att utreda behovet av mål och åtgärder för en effektivare användning av naturresurser i syfte att nå en hållbar utveckling. Utredningen antog namnet Resurseffektivitets- utredningen och överlämnade betänkandet Effektiv användning av naturresurser (SOU 2001:2). I betänkandet påpekas bland annat att om inga motverkande åtgärder vidtas är det sannolikt att råvaruanvändning, energianvändning och miljöpåverkande utsläpp kommer att öka under . Även om energi- och råvaruanvändningen fortsätter att effektiviseras kommer detta inte vara tillräckligt för att motverka volymeffekten av ökad produktion och konsumtion. För att åstadkomma en fortsatt minskning av utsläppen av koldioxid och kväveoxider krävs fortsatta ambitionshöjningar i klimat- och miljöpolitiken. Samarbete med andra länder och vårt eget agerande i är avgörande. Resurs- effektivitetsutredningen har lämnat ett värdefullt underlag vid utformningen av en politik inriktad mot en effektiv resursanvändning och hållbar utveckling. Regeringens övergripande miljökvalitetsmål är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. En central uppgift för miljöpolitiken är att åstadkomma ett system där den som förorsakar miljöpåverkan också får bära den samhälls- ekonomiska kostnaden. Den gröna skatte- växlingen är en del i en sådan politik. antog 15 nationella miljökvalitetsmål. Dessa är formulerade utifrån dagens kunskap om den miljöpåverkan naturen tål och definierar det tillstånd för miljön som skall nås inom en generation. Ett miljömålsråd har inrättats med ansvar för att göra en samlad uppföljning av miljömålen och de delmål som ställts upp. Enligt miljömålsrådets första rapport kommer de flesta delmålen sannolikt att nås men fler åtgärder kommer att behöva vidtas. För flera av målen är det internationella arbetet dessutom avgörande för om de skall nås. Naturvårdsfrågorna kommer att vara fortsatt prioriterade. En naturvårdssatsning genomförs för att stimulera lokal och naturvård som på så sätt kan komplettera de statliga insatser som syftar till att nå de naturvårdsanknutna miljökvalitets- och delmålen. Några nyckelbegrepp är lokala projekt, partnerskap, koppling till friluftsliv och folkhälsa, tätortsnära natur och tillgänglighet till denna. Som ett led i regeringens höga ambitioner på miljöområdet redovisas gröna nyckeltal som ett komplement till de ekonomiska nyckeltalen. Syftet med gröna nyckeltal är att spegla den nationella utvecklingen för viktiga miljöproblem. Gröna nyckeltal utgör därmed ett instrument som kan ge en indikation om utvecklingen mot det övergripande miljökvalitetsmålet att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Energianvändningen har ökat , men över tiden har det skett en successiv energieffektivisering uttryckt i termer av energianvändning relaterad till BNP. Variationer i energianvändningen mellan enstaka år beror främst på konjunktursvängningar, temperatur- skillnader och andra väderleksvariationer. Till skillnad mot i många andra länder minskade utsläppen av koldioxid kraftigt i . Framför allt var detta ett resultat av den energipolitik som bedrevs med syftet att minska oljeberoendet. Omkring 1990 bröts den nedåtgående trenden och utsläppen har stabiliserat sig kring nivå. Enligt senast tillgängliga statistik låg utsläppen inklusive bunkring, dvs. utsläpp som kan hänföras till internationell luft- och sjöfart, strax nivå. Tabell 1.13 Gröna nyckeltal Energianvändning (TWh respektive Wh/kr) Utsläpp till luft (tusentals ton)3 Belastning på haven (tusentals ton) Påverkan på luftkvalitet (mikrogram per kubikmeter) 4,3-10,4 2,4-6,2 1,9-5,1 1,4-3,5 1,5-7,2 1Total energianvändning exklusive energiomvandlingsförluster i kärnkraftverk. 2Energintensiteten mäts som total energianvändning i relation till BNP. BNP är från reviderade Nationalräkenskaper, priser. 3Inkluderar bunkring för internationell luft- och sjöfart. skiljer sig därför i förhållande till redovisningen inom ramen för den internationella klimatkonventionen och konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. 4Bensenhalt i luften, vinterhalvårsmedelvärden i olika tätorter (11, 24, 25, 31 respektive 35 orter). Källor: , , och . ligger dock utsläppen års nivå. Variationerna i utsläpp av koldioxid mellan åren är betydande. Till stor del beror variationerna i utsläppen mellan enstaka år på konjunktur- svängningar, tillgången på vattenkraft och vädret. har de svenska utsläppen av svaveldioxid minskat kraftigt och under 1990- talet nästan halverats. Framför allt beror detta på ökad användning av olja med låg svavelhalt och ny reningsteknik. De svenska utsläppen av kväveoxider har också minskat, men inte i samma omfattning. Förbättrade förbrännings- och reningstekniker är främsta orsaken till utsläppsminskningen av kväveoxider. minskade belastningen på haven av fosfor och kväve. Därefter har den totala belastningen ökat, framför allt av kväve, även om utsläppen från punktkällor har fortsatt att minska. Några nya uppgifter för belastningen på haven av fosfor och kväve finns inte att tillgå då statistiken inte tas fram . har luftkvaliteten i tätorter förbättrats markant. Tack vare katalytisk avgasrening och minskad bensenhalt i bensin har stadsluftens genomsnittliga bensenhalt sjunkit . ligger den dock fortfarande över lågrisknivån i alla tätorter där mätningar genomförs. Förberedelserna inför försöket med trängsel- avgifter i går vidare. Stockholmsberedningen kommer att lägga förslag till hur lagstiftningen om trängselavgifter skall utformas. Planeringen av den praktiska utformningen av försöket pågår i medan planerar för förstärkta kollektivtrafik- åtgärder. Regeringen följer utvecklingen och är beredd att stödja försöket såväl avseende lagstiftning som övriga förberedelser. Beslut om den exakta utformningen av statens medverkan bland annat avseende garantier och investeringskostnader för försöket kommer att fattas så snart Stockholms- beredningens förslag har beretts inom men också tillsammans med och . Den ekonomiska politiken skall bidra till att öka tillväxten och minska klyftorna i samhället. Men tillväxt är i sig ingen garant för minskade klyftor. Förutom en tillväxtfrämjande ekonomisk politik krävs därför en aktiv rättvisepolitik. Tillgången till jobb och utveckling är inte lika för alla. Många människor har små ekonomiska marginaler och har svårt att få vardagen att gå ihop. Arbetslösa, ensamstående föräldrar, långtidssjukskrivna och invandrare är speciellt utsatta grupper. Trots dessa problem är ett av de länder i världen som har den minsta inkomst- spridningen, den lägsta andelen fattigdom och den lägsta andelen barnfattigdom. Det svenska välfärdssystemet med skatter, bidrag och offentliga tjänster ökar jämlikheten genom en betydande omfördelning. Reformer för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män är en annan central del av regeringens rättvisepolitik. Därför analyseras regeringens beslut ur ett jämställdhetsperspektiv. Regeringen förbereder en särskild jämställdhets- bilaga till budgetpropositionen . Individens möjligheter i samhället får inte begränsas av olika former av diskriminering. Skyddet mot diskriminering förstärks därför genom ny lagstiftning. Insatser sker också för att bryta segregationen i storstadsområdenas olika stadsdelar. Storstadssatsningen ges ytterligare medel 2003. Full sysselsättning står överst på regeringens dagordning. Regeringen har därför satt upp som delmål att öka den reguljära sysselsättningen i åldersgruppen till 2004 och halvera socialbidragsbehovet . nåddes målet om halverad öppen arbetslöshet till . Att stå utanför arbetsmarknaden och att vara i behov av socialbidrag skapar utanförskap och resignation, gör människor mer ofria och ökar klyftorna i samhället. Ökad sysselsättning och minskat socialbidragsbehov är inte bara en viktig rättvisefråga för de människor som är drabbade, utan också en fråga om att klara finansieringen av framtidens skola, äldreomsorg och sjukvård. Den internationella lågkonjunkturen påverkar och gör det svårare att nå uppsatta mål. Regeringen är dock fast besluten att nå målen, även om det krävs mer insatser och tar än beräknat. I diagram 1.11 visas fördelningseffekterna av 80 procents sysselsättning och ett halverat socialbidragsbehov. Staplarna visar hur inkomsterna förändras i olika inkomstgrupper när sysselsättningen stiger, behovet av socialbidrag halveras, som arbets- lösheten ligger kvar på en nivå kring . I grupp 1 finns de med lägst inkomst. I grupp 10 finns de med högst inkomst. I diagrammet visas att det är de med de lägsta inkomsterna som tjänar mest på att syssel- sättningen stiger och behovet av socialbidrag minskar. Diagram 1.11 Årlig procentuell inkomstförändring som en effekt av öppen arbetslöshet, sysselsättning och en halvering av socialbidragsbehovet Källa: beräkningar. För att nå de båda uppsatta målen krävs insatser för att underlätta övergång från passivitet och bidragsberoende till aktivt deltagande på arbetsmarknaden. Det gäller för den som jobbar oönskad deltid, är arbetslös, sjuk eller av andra skäl står utanför arbetslivet. ökade sysselsättningen med ca 320 000 personer, från till av befolkningen . För att nå målet om 80 procents sysselsättning behöver ytterligare ca 100 000 personer komma i arbete. Behovet av socialbidrag beräknas ha minskat motsvarande 29 000 personer, och har därmed reducerats till ca 86 000 helårspersoner. För att nå målet om halverat socialbidragsbehov återstår ca 28 000 helårspersoner. 1.10Utvecklingen på lång sikt Regeringens politik syftar till att skapa förutsättningar för en långsiktigt hållbar utveckling med hög tillväxt och sysselsättning, en god välfärd och ett samhälle i ekologisk balans. Den demografiska utvecklingen innebär en stor utmaning. Fler äldre och färre personer , i kombination med oroande trender för arbetskraftdeltagande och frånvaro innebär att antalet arbetade timmar hotar att minska. måste därför en högre andel av befolkningen i förvärvsaktiv ålder vara sysselsatt och sjukfrånvaron måste minska. insatser som föreslås understödjer en sådan utveckling. Den totala befolkningen kommer att växa med närmare en miljon människor . Antalet barn och unga, respektive personer (20 till ) förändras i liten utsträckning, medan de äldre blir allt fler. Det betyder att efterfrågan på vård och omsorg kommer att öka markant, medan antalet sysselsatta underlaget för framtida skatte- inkomster endast kommer att öka långsamt. Befolkningen förväntas öka med drygt hundra tusen personer för att sedan åter minska. Den ökning som äger rum beror dock nästan uteslutande på att grupper som har ett lägre arbetskraftdeltagande än genomsnittet växer. Det är framförallt antalet personer och som ökar, medan antalet personer minskar i åldrar där arbetskraftdeltagandet är högre. Diagram 1.12 befolkning - förändring jämfört med 0 - 19 år 20 - 64 år Trots att antalet personer som är födda i förväntas minska, innebär invandringen att befolkningen växer kommande år. Invandrare förvärvs- arbetar emellertid i betydligt mindre utsträckning än personer födda i . Om invandrare fortsätter att i stor utsträckning stängas ute från arbetsmarknaden riskerar sysselsättningen och antalet arbetade timmar att utvecklas svagt. Diagram 1.13 Bidrag till befolkningsförändring För att förhindra att antalet sysselsatta minskar är det nödvändigt med insatser som ökar syssel- sättningsgraden för de grupper som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Diagram 1.14 Befolkning i åldern - förändring jämfört med Arbetsutbudet för olika grupper I genomsnitt minskade arbetsutbudet för män med cirka 400 årsarbets- timmar, motsvarande , . En stor del av nedgången kom genom avtalade arbets- tidsförkortningar. Längre utbildningstider har inneburit att både andelen sysselsatta och genomsnittliga arbetstider sjunkit bland män . För kvinnorna är bilden något annorlunda. De äldre kvinnorna har ökat sitt arbetskraftutbud så att kvinnor yrkesarbetar fler timmar per person än någonsin . Detta beror på att yrkesarbete var mindre vanligt bland kvinnor i tidigare generationer. har andelen syssel- satta dock sjunkit bland kvinnor . Denna utveckling ökar risken för att även arbets- kraftutbudet bland de äldsta kvinnorna kan komma att falla framöver. Diagram 1.15 Andel förvärvsarbetande efter ursprung och vistelsetid i 0 - 4 år 10 - 14 år 15 - 19 år Personer som är födda utomlands har en betydligt lägre sysselsättningsgrad än de som är födda i . Sysselsättningen ökar med antalet år i , men når aldrig upp till samma nivå som för personer födda i . Den grupp som står för den största delen av invandringen, personer födda utanför ett utvidgat EU, är också den som har svårast att komma in på arbetsmarknaden. Om kvinnor och män i olika åldrar och med olika ursprung fortsätter att arbeta i samma utsträckning som 2002, minskar antalet syssel- satta med ca 50 000 . En del av denna utveckling förklaras av att andelen utlandsfödda ökar i den yrkesverksamma befolkningen. Invandrarna utgör en stor framtida arbetskraftspotential. Om sysselsättningsgraden för alla utlandsfödda höjs till den som gäller för infödda svenskar skulle antalet sysselsatta öka med närmare 250 000 personer . Det skulle innebära cirka 300 000 fler sysselsatta jämfört med om dagens sysselsättnings- frekvenser blir bestående. Totalbefolkningen fortsätter att växa i betydligt snabbare takt än befolkningen i yrkes- verksam ålder. Denna utveckling leder till att antalet arbetade timmar per capita minskar. Regeringens politik är inriktad på att öka arbetskraftsutbudet och därmed förbättra förutsättningarna att finansiera en välfärd av god kvalitet också . 2 Förslag till riksdagsbeslut vad gäller den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 1.godkänner de förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen för- ordar (kapitel 1), 2.godkänner de förslag till riktlinjer för bud- getpolitiken som regeringen förordar (ka- pitel 1), 3.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten till 2003 och till 2004 (avsnitt 4.1.1), 4.godkänner den föreslagna ändringen av än- damål och verksamheter som skall inne- fattas i utgiftsområde 19 Regional utjäm- ning och utveckling respektive utgiftsom- råde 22 Kommunikationer (avsnitt 6.4. 5.antar regeringens förslag till lag om änd- ring i riksdagsordningen (avsnitt 3.1 och 6.4), 6.godkänner vad regeringen föreslår om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa (avsnitt 6.5), 7.antar regeringens förslag till lag om beräk- ning av viss inkomstskatt på förvärvsin- komster vid taxering, m.m. (av- snitt 3.2 och 8.4), 8.godkänner de föreslagna riktlinjerna för en förstärkning av det tillfälliga sysselsätt- ningsstödet till kommuner och landsting 2003 och att stödet förlängs till 2004 (av- snitt 8.5), vad gäller tilläggsbudget till statsbudgeten 9.antar regeringens förslag till lag om fort- satt giltighet av lagen (1999:613) om för- söksverksamhet med videokonferens i rättegång (avsnitt 3.3 och 7.2.4), 10.antar regeringens förslag till lag om änd- ring i lagen (1962:381) om allmän försäk- ring (avsnitt 3.4 , 7.2.9 och 7.2.11), 11.antar regeringens förslag till lag om änd- ring i lagen (1991:1047) om sjuklön (av- snitt 3.5 och 7.2.9), 12.antar regeringens förslag till lag om änd- ring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (avsnitt 3.6 och 7.2.10), 13.antar regeringens förslag till lag om änd- ring i lagen (2002:1134) om ändring i lagen (2002:545) om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (avsnitt 3.7 och 7.2.12), 14.antar regeringens förslag till lag om änd- ring i lagen (2002:1135) om ändring i lagen (2002:543) om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor (avsnitt 3.8 och 7.2.12), 15.antar regeringens förslag till lag om änd- ring i lagen (1999:591) om kreditering av anställningsstöd och sjöfartsstöd på skat- tekonto (avsnitt 3.9 och 7.2.12), 16.antar regeringens förslag till lag om änd- ring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag (avsnitt 3.10 och 7.2.15), 17.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 2 Samhällseko- nomi och finansförvaltning uppförda an- slaget 1:15 : Avveck- lingskostnader (avsnitt 7.2.2), 18.godkänner en ny investeringsplan för Sta- tens fastighetsverk i enlighet med vad re- geringen förordar (avsnitt 7.2.2), 19.godkänner att staten säljer en fastighet i , (avsnitt 7.2.2), 20.bemyndigar regeringen att 2003 låta disponera en kre- dit i på högst 25 för att tillgodose behovet av rörelsekapital (avsnitt 7.2.5), 21.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda reservationsanslaget 8:1 Biståndsverksamhet, ingå ekonomiska åta- ganden som inklusive tidigare gjorda åta- ganden medför utgifter på högst 24 efter 2003 (avsnitt 7.2.6), 22.bemyndigar regeringen att ut- färda garantier intill ett sammanlagt belopp av för de lån som Eu- ropeiska Investeringsbanken lämnar inom ramen för IV Bis och Cotonou-av- talet (avsnitt 7.2.6.