prop · GQ0372 · 2003-03-20 00:00:00 — Regeringens proposition 2002/03:72 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att de digitala TV-sändningarna byggs ut och att de analoga TV-sändningarna upphör efter en övergångsperiod. Alla som bor i skall kunna se TV-programmen från och . Minst två digitala sändarnät skall byggas ut så att de får samma räckvidd som de nuvarande 54 huvudsändarna. Sändningarna skall också kunna tas emot i alla tätorter samt i de övriga områden där topografiska förhållanden hindrar satellit- mottagning. De sändarnät som har den största räckvidden skall i första hand använ- das av , och för andra sändningar som sker med stöd av sändningstillstånd med villkor om opartiskhet, saklighet och ett mångsidigt programutbud. Sändningar som skall kunna tas emot utan villkor om särskild betal- ning skall sändas okrypterat i det digitala marknätet. Teknik för åtkomstkontroll och tillämpningsprogram skall vara gemensam i de digitala marksändningarna. Vid tillståndsgivningen skall eftersträvas att programutbudet som hel- het präglas av mångfald och att flera av varandra oberoende program- företag medverkar. Det är viktigt att önskemål om regionala sändningar tillgodoses. De analoga TV-sändningarna skall ha upphört . En särskild kommission skall förbereda skiftet från analoga till digitala marksändningar och samordna den informationsverksamhet som behövs. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning.............................................................. Den digitala televisionens utveckling i ................................ Marksänd digital TV i vissa andra länder......................................... Den marksända televisionen skall övergå till digital teknik............. Utbyggnad av de digitala sändarnäten............................................ Tillgängligheten för de digitala TV-sändningarna.......................... Tidpunkt för övergången ................................................................ En kommission skall förbereda teknikskiftet.................................. Bilaga 1 Sammanfattning av förslag i betänkandet Digital TV - modernisering av marknätet (SOU 2001:90)...................................................................... Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser ......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1.godkänner vad regeringen föreslår om att den marksända televisionen skall övergå till digital teknik (avsnitt 5), 2.godkänner vad regeringen föreslår om utbyggnad av de digitala sändarnäten (avsnitt 6), 3.godkänner vad regeringen föreslår om tillgängligheten för de digitala TV-sändningarna (avsnitt 7), 4.godkänner vad regeringen föreslår om tillståndsgivning (avsnitt 8), 5.godkänner vad regeringen föreslår om tidpunkt för övergången (avsnitt 9). 2 Ärendet och dess beredning beslutade att digital marksänd TV skulle införas i (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178). Under en första etapp skulle sändningar inledas på ett begränsat antal orter i landet. beslutade att digital mark- sänd TV får byggas ut till att omfatta hela landet (prop. 2000/01:1, utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Regeringen beslutade att tillkalla en parlamen- tarisk kommitté med uppdrag att följa och utvärdera de markbundna TV- sändningarna under den första etappen (dir. 1997:134). Kommittén skulle också medverka vid urvalet av programföretag för de digitala TV-sänd- ningarna genom att yttra sig till Radio- och över tillstånds- ansökningar. Kommittén antog namnet (Ku 1997:06). avgav slutbetänkandet Digital TV modernisering av marknätet (SOU 2001:90). En samman- fattning av kommitténs förslag finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr 2003/79). 3Den digitala televisionens utveckling i Televisionen är tillsammans med ljudradio och dagstidningar de vikti- gaste massmedierna i . För många människor är televisionen fort- farande den främsta informationskällan i fråga om dagshändelser, debatt och kultur. Analoga TV-sändningar inleddes i och har pågått . har de analoga sändningarna moder- niserats genom tillägg av färgsändningar, text-TV och stereoljud. är den tekniska utvecklingen dock helt inriktad mot digital tek- nik. Vad är digital teknik? Skillnaden mellan digital och analog TV-teknik är starkt förenklat att vid digital teknik representeras bild och ljud av en ström av siffervärden i stället för av en kontinuerligt varierande vågrörelse. Digitaliseringen av utrustning för TV-produktion har kommit långt. Det innebär att pro- grammen spelas in, redigeras och lagras med digital teknik, vilket medför förenklad hantering och lägre kostnader för TV-företagen. digitaliseras även utsändningen av TV-program. Med digital sänd- Prop. 2002/03:72 ningsteknik utnyttjas frekvensutrymmet bättre så att flera TV-kanaler kan Känsligheten för störningar blir mindre och energiförbrukningen blir lägre än för motsvarande analoga sändningar. Nya tjänster kan erbju- das i tillägg till TV-programmen. Olika sätt att distribuera TV-program Televisionsprogram distribueras genom marksändningar, satellitsänd- ningar eller via kabelnät. För marksändningar finns ett rikstäckande analogt sändarnät. För satellitsänd TV används satelliter i fasta positioner ovanför ekvatorn. För att ta emot satellitsändningar behövs en parabol- antenn som riktas mot satelliten. Kabelnät används främst för vidare- sändning av marksända eller satellitsända TV-program. Det finns olika uppgifter om hur stor andel av befolkningen som enbart har tillgång till marksänd TV. Enligt Mediamätning i hade av befolkningen endast tillgång till SVT1, SVT2 och . Enligt Nordicom Mediebarometer 2001 har av befolkningen () tillgång till satellit-TV, varav via kabel och via parabol. skulle alltså endast ha tillgång till marksända TV-kanaler. Av uppgifterna framgår att en betydande del av befolkningen fort- farande endast tar emot marksänd television. Det torde dessutom vara vanligt att hushåll med kabel eller parabol i den permanenta bostaden tar emot marksändningar i vissa av hushållets TV-mottagare eller i fritidshus och liknande. Digitala TV-sändningar i kabel och satellit Digitala TV-sändningar i kabelnät inleddes av . inledde digitala kabelsändningar . Även , som 2001 förvärvade kabel-TV-företaget On , erbjuder digitala kabelsändningar till nätägare som skaffar nödvändig utrustning. Nästan alla kabelanslutna hushåll tar emellertid emot programmen med enbart analog teknik. Bland distributörerna av satellitsänd TV var först med att inleda digitala sändningar . började med digitala satellitsändningar . sänds de flesta satellitsända TV-kanaler för den svenska marknaden endast med digital teknik. Utbyggnaden av marksänd digital TV beslut innebar att digital marksänd TV skulle införas i flera steg med möjlighet för staten att successivt ta ställning till på vilket sätt verksamheten skulle fortsätta. Förutsättningarna skulle redan från början vara sådana att krav på yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald tillgodoses. Sändningsverksamheten skulle i sin helhet bekostas av medverkande företag. De digitala marksändningarna kom igång successivt och Prop. 2002/03:72 början av 2000. Parallellt med sändningsverksamheten har det skett ett utvärderingsarbete genom försorg. lade kommittén fram ett förslag om utbyggnad av marksänd digital TV. Efter remiss av kommitténs förslag föreslog regeringen i budgetpro- positionen att digital marksänd TV får byggas ut till att omfatta hela landet. I propositionen framhöll regeringen att det är ett viktigt demokratiskt krav att alla som bor i har tillgång till ett allsidigt TV-utbud. När TV-distributionen digitaliseras kan allmänheten få till- gång till flera TV-program och även till olika nya tjänster som blir möj- liga genom digitaltekniken. Eftersom den digitala tekniken är mer fre- kvenssnål än den analoga kommer frekvenser att kunna frigöras för nya användningar. Det är angeläget att allmänheten har möjlighet att välja distributionslösningar där användaren inte är låst till t.ex. TV- kanaler som är knutna till en viss företagsgrupp. Som tidigare nämnts beslutade i enlighet med regeringens förslag. Vilka har fått tillstånd att sända? Regeringen har vid olika tillfällen beslutat om tillstånd att sända mark- sänd television med digital sändningsteknik. meddela- des sändningstillstånd till elva programföretag, nämligen Tele- vision AB (SVT), (), (), , Kanal , , i , Televisionsaktiebolaget , Cell Internet Commerce Develop- ment AB (namnändrat till eTV ), och (namnändrat till ). meddelades tillstånd till , samt 1 Lokaltelevision i . Den 8, 15 resp. meddelades tillstånd till , MTV Europe och . meddelades tillstånd till NonStop Tele- vision AB. Sändningstillståndet för 1 Lokaltelevision i upphörde att gälla vid utgången av utan att några sändningar hade inletts. Efter det att , Televisionsaktiebolaget och upphört med sändningarna återkallades deras sändningstillstånd genom beslut av Radio- och . På begäran av i återkallades bolagets sändningstillstånd genom beslut av Radio- och med verkan fr.o.m. . Tillståndet för eTV återkallades på begäran av tillståndshavaren genom beslut av Radio- och . Sändningsrätten omfattade ursprungligen fem områden med sammanlagt av befolkning. Efter beslut att digital marksänd TV får byggas ut till att omfatta hela landet har regeringen ändrat tillstånden så att de ger rätt att sända i hela landet. ger endast rätt att sända i en viss del av landet. Samtliga sändningstill- Prop. 2002/03:72 stånd gäller till utgången av 2003. Det finns fem sändarnät för marksänd digital TV. Fyra av dessa nät omfattar 40 större sändarstationer och når omkring 90 pro- cent av den fast bosatta befolkningen i . Ett femte nät omfattar tolv större sändarstationer och når av befolkningen. De hushåll som har skaffat mottagare för digitala sändningar har i allmänhet gjort detta för att få tillgång till ett större antal TV-kana- ler mot abonnemangsavgift. Uppgifterna om hur många hushåll som har skaffat sig tillgång till digitalt utsänd TV är osäkra eftersom vissa företag betraktar dem som företagshemligheter. fanns, enligt en beräkning från , 422 000 hushåll med digital satellit- mottagning, 125 000 hushåll som tog emot digitala kabelsändningar och 100 000 hushåll med digitala marksändningar. En stor del av satellithus- hållen abonnerade tidigare på analog satellit-TV och har fått den digitala mottagningsutrustningen gratis av företag som säljer satellit-TV-abon- nemang. Enligt en intervjuundersökning av företaget i hade av befolkningen tillgång till digital TV. Det motsvarar drygt 700 000 hus- håll. Ökningen sedan en mätning uppgår enligt denna under- sökning till ca 100 000 hushåll. Boxer har meddelat att företaget hade ca 140 000 abonnenter i det digitala marknätet , vilket är en ökning . För att digitala TV-sändningar skall kunna tas emot krävs en särskild avkodare. Avkodaren kan vara en tillsats till TV-mottagaren, en s.k. set top-box, eller vara inbyggd i själva TV-mottagaren. Om sändningarna är krypterade krävs att avkodaren är utrustad för åtkomstkontroll. Fram till utgången av 2002 var alla digitala sändningar krypterade. sänder SVT och UR okrypterat i marknätet. För vissa tilläggstjänster, t.ex. avancerad text-TV, elektronisk programguide eller transaktions- tjänster, måste mottagaren kunna hantera ett särskilt operativsystem. 4 Marksänd digital TV i vissa andra länder Digitala TV-sändningar pågår eller förbereds i många länder. I det föl- jande ges en kort redogörelse för utvecklingen i några av dessa. Det danska kulturministeriet har föreslagit att tre markbaserade digital- TV-nät skall etableras. Ett sändarnät skall användas av de nuvarande marksändande TV-företagen DR och medan rätten att använda de övriga sändarnäten skall auktioneras ut. Sändningarna inleddes i tre sändarnät. täckte de digitala sändarnäten av befolkningen. Myndigheterna har utlyst ett tillstånd att disponera kapaciteten i ett digi- talt markbaserat TV-nät som omfattar tre sändarnät, av vilken ett skall vara rikstäckande och användas av allmän-TV-företagen Norsk Rikskringkasting och . En ansökan har kommit in. Enligt denna skall sändarnäten byggas ut regionvis och de analoga sändningarna upp- höra i regionen efter förhållandevis . Räckvidden anges till av befolkningen. Digitala marksändningar pågår . Sex sändarnät används. Tre av näten används huvudsakligen av de programföretag (BBC, , och ) som även svarar för analoga marksändningar, medan övriga sändarnät drivs av ett operatörsföretag. Efter det att det tidigare operatörsföretaget upphört med verksamheten gav tillstånds- myndigheten tillstånd till () i samarbete med det privata företaget . Det nya operatörsföretaget marknadsför verk- samheten under beteckningen Freeview. Programmen sänds okrypterat och mottagningen är kostnadsfri. planerar en successiv övergång från analoga till digitala mark- sändningar. Digitala sändningar inleddes i . Pro- grammen sänds okrypterat. De analoga sändningarna skall upphöra helt i området . Målet är att alla analoga sändningar skall ha upphört 2010. Den franska tillståndsmyndigheten fattade beslut om sändningstillstånd i det digitala marknätet. Sex sändarnät skall användas och det kommer att finnas sexton nationella gratiskanaler och femton betal-TV-kanaler. Beslut om lokala TV-kanaler skall fattas . Inledningsvis kommer sändarnäten att täcka av befolkningen. Vid full utbyggnad kommer räckvidden att uppgå till . Något datum för när de analoga sändningarna skall upphöra har inte bestämts. Digitala marksändningar inleddes . Såväl nationella som regi- onala sändningar planeras. Avsikten är att de analoga sändningarna skall upphöra 2011. Betal-TV-operatören upphörde med verksam- heten sändningar. Enligt ett förslag från den italienska regeringen skall en övergång från analoga till digitala marksändningar ske . Vid utgången av 2006 skall all marksänd TV sändas digitalt. () antog 1997 ett regelverk för introduktion av marksänd digital TV. Bland annat på grund av osäkerheten på IT- och telekommarknaderna har intro- duktionen gått långsammare än väntat. Det finns nu emellertid över 550 som sänder digitalt i nät som sammanlagt täcker av hushållen. har olika initiativ tagits för att öka takten i utvecklingen. Bland annat har FCC ställt krav på att alla nya TV-mottagare över en viss storlek och alla videospelare skall kunna användas för marksänd digital TV . 5Den marksända televisionen skall övergå till digital teknik Regeringens förslag: De digitala marksändningarna byggs ut. De ana- loga TV-sändningarna upphör efter en övergångsperiod. : Kommitténs förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna anser att det är posi- tivt att den analoga sändningstekniken ersätts med digitala sändningar. Flera remissinstanser betonar att även andra distributionsformer än mark- sändningar bör tas i beaktande. Skälen för regeringens förslag: Målet för statens mediepolitik är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgäng- lighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (prop. 2000/01:1, utg. omr. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). televisionens område tar sig detta bl.a. uttryck i stöd för starka public service-företag och att TV-distributionen utformas för att säkerställa till- gänglighet och mångfald. SVT och UR har till uppdrag att bedriva TV-sändningar i allmänhetens I uppdraget ligger att erbjuda ett mångsidigt programutbud av hög kvalitet, att tillgodose skiftande förutsättningar och intressen hos landets befolkning och att ge utrymme åt en mångfald av åsikter och menings- riktningar. Det sätt på vilket företagen är organiserade syftar till att säkerställa deras oberoende i förhållande till såväl staten som andra maktsfärer. Finansieringen skall bidra till självständigheten genom att företagen inte behöver ta hänsyn till annonsörsintressen eller köpkraften hos olika publikgrupper. Att public service-televisionen har starkt stöd hos publiken framgår bl.a. av att av det samlade TV- tittandet ägnas åt programmen trots att flera privata TV-kanaler sänder till den svenska befolkningen. UR:s TV-program sänds med utnyttjande av den överföringskapacitet som SVT disponerar enligt överenskommelse som träffas bolagen emellan. 2000/01:94 Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002-2005 förutsatte regeringen att UR:s program bereds plats såväl analogt som digitalt i SVT:s sändnings- utrymme på tider som ger utbildningsprogram goda möjligheter att nå sin publik. Public service-televisionens sändningar når hela det svenska folket genom två analoga sändarnät med 99,8 procents räckvidd. sänds programmen även via satellit till allmänheten i . Ett tredje analogt sändarnät, som används av , når av befolkningen. Övriga privata TV-kanaler distribueras via satellit för individuell mottagning och för vidaresändning i kabelnät. Driftskostnaderna är höga för analoga marksändningar och det är inte möjligt att utöka kanalkapaciteten. När ny och förbättrad distributions- teknik utvecklas sker det numera uteslutande med digital teknik. Den digitala TV-distributionen har flera fördelar jämfört med distribu- tion med analog teknik. Bland annat använder den digitala tekniken radiofrekvenserna mer effektivt, vilket medför att medborgarna får flera program att välja på och att flera programföretag kan få möjlighet att nå publiken. I jämförelse med analoga sändningar påverkas mottagningen mindre av störningar och kvaliteten på bild och ljud blir bättre. Energi- behovet är mindre för digitala sändningar vilket innebär lägre kostnader och mindre påverkan på miljön. Digitaltekniken ökar också möjlig- heterna att kombinera TV-programmen med olika tilläggstjänster, något som kommer att få stor betydelse för exempelvis utbildningsprogram och för att förbättra funktionshindrades möjligheter att ta del av programmen genom t.ex. ljudtolkning för synskadade, reducering av bakgrundsljud för hörselskadade eller teckenspråkstolkning för döva. har nio tiondelar av befolkning möjlighet att ta emot digitala marksändningar. 140 000 hushåll har valt att abonnera. Om man lägger ihop marksändningar med kabel- och satellitsändningar tar ca 700 000 hushåll emot digitala sändningar. Många hushåll som tidi- gare abonnerade på analog betal-TV via satellit har fått digital mottag- ningsutrustning gratis av företag som säljer satellit-TV-abonnemang. Så kallade set top-boxar har nästan uteslutande tillhandahållits av operatörsföretag i samband med abonnemang på TV-kanaler. Utbudet av boxar har varit begränsat och priserna har sjunkit långsamt. I och med att det har krävts en särskilt abonnemangsavgift för varje set top-box har kostnaden blivit hög för hushåll som vill kunna ta emot digital TV med flera TV-mottagare. Regeringen anser att alla programtjänster som skall sändas avgiftsfritt skall sändas okrypterat i det digitala marknätet. På så sätt kommer all- mänheten liksom nu att kunna se på TV utan att teckna abonnemang och utan att betala andra löpande avgifter än TV-avgiften utöver kostnaden för själva mottagningsutrustningen. De första etapperna av digital-TV-utbyggnaden har fullbordats och det är dags att ta ställning till det avslutande steget. Regeringen anser att minst två digitala sändarnät skall byggas ut så att de når större delen av befolkningen. Genom förslaget kommer de flesta hushåll att kunna få tillgång till ett ökat TV-utbud till relativt begränsade kostnader för ny mottagarutrustning. Vissa av digitalteknikens fördelar kan utnyttjas fullt ut först när de analoga sändningarna har upphört. Så länge vissa TV-företag sänder parallellt med både analog och digital teknik kommer t.ex. en större del av frekvensutrymmet att användas för TV-sändningar än om bara den ena tekniken hade använts. De analoga sändningarna bör därför upphöra efter en övergångsperiod. När de analoga sändningarna har upphört fri- görs ett omfattande frekvensutrymme som kan användas för såväl ytter- ligare rundradiosändningar som andra kommunikationstjänster. Vissa frågor med anknytning till teknikskiftet övervägs av olika utred- ningar och behandlas inte i denna proposition. Radio- och (Ku 2000:01) har till uppgift att analy- sera och överväga behovet av ändringar i framför allt radio- och TV- lagen (1996:844) och lagen (1989:41) om TV-avgift. Regeringen har uppdragit åt utredningen att överväga vilka författningsändringar som behövs för att säkerställa att de boende i kabelanslutna fastigheter har tillgång till ett grundläggande utbud av TV-program även efter det att de analoga marksändningarna har upphört. Utredningen skall redovisa sitt arbete i denna del före utgången av . Utredningen har också fått i uppdrag (dir. 2003:30) att överväga förslag om ett fristående operatörsföretag, tillståndsgivning genom myndighet och tillståndstidens längd samt vilka författningsändringar som behövs för att genomföra dem, liksom behovet av lagändringar för att förbättra tillgängligheten till TV-program för personer med funktionshinder. Utredningen skall även analysera hur de lokala icke- kommersiella TV-sändningarna påverkas av digitaliseringen och om förutsättningarna för sådana sändningar kan förbättras genom lagstiftning. Dessa uppdrag skall redovisas före utgången av 2004. Utredningen om översyn av reglerna för koncessionsavgift på televi- sionens område (Ku 2002:02) skall göra en översyn av lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område och föreslå de författningsändringar som föranleds av överväganden. Utredningen skall beskriva förändringarna inom TV-området och analysera vilka konse- kvenser utvecklingen haft för konkurrenssituationen på TV-reklammark- naden. Utredningen skall vidare analysera hur konkurrenssituationen på TV-reklammarknaden kan komma att påverkas av skiftet från analog till digital sändningsteknik. Utifrån analyserna skall utredningen överväga behovet av att ändra reglerna för koncessionsavgift på TV-området, dels beträffande avgiftsskyldigheten, dels beträffande avgiftens storlek samt hur avgiften skall beräknas. Uppdraget skall redovisas . Regeringen avser att återkomma till dessa frågor efter det att respek- Prop. 2002/03:72 tive utredning har redovisat sitt arbete. 6 Utbyggnad av de digitala sändarnäten Regeringens förslag: Alla som bor i skall kunna se TV-pro- grammen från och . Minst två digitala sändarnät skall byggas ut så att de får samma räckvidd som de nuvarande 54 huvudsändarna. Dessa nät skall också omfatta mindre sändare så att sändningarna kan tas emot med utomhusantenn i alla tät- orter samt i övriga områden med permanentbebyggelse där topografiska förhållanden hindrar satellitmottagning. De sändarnät som har den största räckvidden skall i första hand använ- das av , och för andra sändningar som sker med stöd av sändningstillstånd med villkor om opartiskhet, saklighet och ett mångsidigt programutbud. : De digitala sändningarna byggs ut till full befolkningstäckning för public service-televisionen och så långt som möjligt för de kommersiella kanalerna. Remissinstanserna: Förslaget får stöd av bl.a. och Dessa remissinstanser, liksom bl.a. Post- och tele- styrelsen och SVT, diskuterar emellertid även lösningar där hela landet nås genom en kombination av marksändningar och satellitsändningar. SVT anser att det digitala marknät som SVT sänder i skall byggas ut till högst 98 procents täckning. Även och anser att hybridlösningar mellan marksändningar och satellitsändningar bör prö- vas för de återstående täckningsbehoven. Nordiska Satellitaktiebolaget anser inte att det digitala marknätet behöver byggas ut ytterligare. Några remissinstanser, bl.a. , anför att en befolkningstäckning över 90 pro- cent inte kan finansieras kommersiellt. anser att marksänd digital TV bör avvecklas eller i vart fall inte byggas ut vidare.