prop · GQ03126 · 2003-05-28 00:00:00 — Det är utredningens uppfattning att arbetet med att skapa större och mindre sårbara tingsrätter bör fortsätta, även om de mål som regeringen har ställt upp för de nu berörda sammanläggningarna endast delvis har uppnåtts. Genom att öka storleken på tingsrätterna minskar sår- barheten vid sjukdom eller annan frånvaro. Därigenom skapas också större möjligheter att utjämna arbetsbördan vid tillfälliga arbetstoppar. Enligt utredningen medför större tingsrätter bättre förutsättningar för kompetensutveckling och större möjligheter att skapa effektivare arbets- former. Sammanläggningarna leder därtill till kostnadsbesparingar. I samband med eventuella fortsatta sammanläggningar bör enligt utredningen beslut och information till berörd personal ges . Man bör också tidigt peka ut vem som skall ha huvudansvaret för arbetet med sammanläggningen. Utredningen förordar att regeringen, som beslutet om sammanläggning tas, utser den som skall vara i den nya tingsrätten. Ansvarsfördelningen mellan Domstols- verket och de berörda tingsrätterna bör enligt utredningen klargöras från början. Utredningen anser att sammanläggningarna, såsom regeringen har angett i sin handlingsplan, bör genomföras stegvis region för region. Utredningen betonar dock vikten av att förändringarna inte genomförs i ett alltför snävt perspektiv. Det finns enligt utredningen exempel på sammanläggningar som har berört ett alltför begränsat geografiskt område. En följd av detta kan bli att en tingsrätt endast efter en genomförd sammanläggning på nytt blir föremål för organisations- förändringar. I ett fortsatt reformarbete bör enligt utredningens uppfattning den s.k. Skr. 2002/03:126 flerortsmodellen inte användas. Även om arbetsmarknads- och regional- politiska överväganden kan göras i sammanhanget är sett till en väl fungerande tingsrättsorganisation och till att regeringens mål för organi- sationsförändringarna skall kunna uppnås tingsrätter med permanent verksamhet på endast en ort att föredra. I de fall där avstånden mellan de orter där det finns tingsrätter är stora, t.ex. i landets norra delar, kan andra överväganden behöva göras. I sådana regioner är dock enligt utredningens mening inrättandet av tingställen (där verksamhet bedrivs vid behov) på de orter som förlorar sin tingsrätt att föredra framför flerortsmodellen. Skulle det i något fall anses att det inte skulle vara tillräckligt med ett tingsställe, anser utredningen att det bör övervägas att inte göra någon sammanläggning alls framför att tillämpa flerorts- modellen. Regeringens bedömning: Målen med reformeringen av tingsrätts- organisationen uppnås i allt väsentligt genom sammanläggningarna. Reformeringen av den yttre tingsrättsorganisationen bör därför gå vidare. Av utvärderingen framgår att de flesta av medborgarna har ett rimligt avstånd till en tingsrätt även sedan de aktuella sammanläggningarna Vidare framgår att sammanläggningarna medfört en bättre geografisk samordning med rättsväsendets övriga myndigheter samt att förutsättningarna för en stärkt beredningsorganisation och för kompe- Även om utredningen inte har kunnat konstatera några effekter avseende rekrytering och till skillnad från uttryckt tveksamhet över om förutsättningarna för specialisering förbättrats, visar utvärderingen enligt regeringens upp- fattning att målen för reformeringen av tingsrättsorganisationen i allt väsentligt uppnås genom sammanläggningarna. också att nedläggningen av små, judiciellt och administrativt sårbara enheter bidrar till att stärka domstolsstrukturen och göra domstols- väsendet bättre rustat att hantera förändringar i omvärlden som möjligheterna att utveckla verksamheten ökar. En annan sak är att de möjligheter som skapats genom sammanläggningarna ännu inte fullt ut Mot bakgrund av det anförda anser regeringen i likhet med utredningen att reformeringen av den yttre tingsrättsorganisationen bör gå vidare. av regeringen fastställda målen (jfr avsnitt 1.2) bör även vara de allmänna principer som bildar utgångspunkt organisationsförändring- Sammanläggningarna bör även i fortsättningen ske stegvis region Utredningens synpunkt att förändringarna inte bör avse alltför begränsade geografiska områden bör i möjligaste mån beaktas. Regeringen delar utredningens uppfattning att det vid den fortsatta reformeringen av tingsrättsorganisationen är angeläget att beslut och information till berörd personal ges och att det ges god tid för att planera och genomföra arbetet med sammanläggningarna. regeringens ambition att vid kommande sammanläggningar utnämna lagmannen i den nya tingsrätten tidigare än vad som varit Skr. 2002/03:126 fallet. Vidare bör normalt lagmannen för den nya tingsrätten ha huvudansvaret för arbetet med sammanläggningen. bör även i fortsättningen hantera frågor om IT, ekonomi, personal, arkiv, lokaler, m.m. När det gäller den s.k. flerortsmodellen kritiseras denna av ut- redningen. Med beaktande av vad utredningen har uttalat är det regeringens uppfattning att flerortsmodellen endast bör användas om det är särskilt påkallat av omständigheterna i det enskilda fallet eller det föreligger regionalpolitiska, arbetsmarknadspolitiska eller andra liknande skäl. Beträffande de tingsrätter som redan har flera kansliorter är det med hänsyn till att flerortsmodellen endast använts och att svårigheterna med denna modell till viss del är knutna till tingsrättens ledning regeringens uppfattning att verksam- heten måste få prövas under ytterligare någon tid innan man tar ställning till om denna modell kan leva kvar där den nu finns. Som Riks- revisionsverket påpekar kan flera av nackdelarna reduceras om tings- rättens ledning i högre grad än vad som sker utnyttjar domstolens samlade resurser på ett effektivt sätt. 4Av ingivna förslag till förändringar av tingsrättsorganisationen har i en promemoria övervägt två olika alternativ för en förändrad organisation av tingsrättsverksamheten i . Det ena alternativet innebär att läggs samman med och bildar en tingsrätt med kansliort i och tingsställe i . Det andra alternativet innebär att Svegs domsaga delas så att kommun förs till och att kommun förs till . har i promemorian gjort bedömningen att verksam- heten bäst främjas om Svegs och tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i och tingsställe i . har remissbehandlat promemorian. Flertalet remiss- instanser, däribland de berörda domstolarna, tillstyrker förslaget. förordar en uppdelning av Svegs domsaga så att kommun förs till och kommun till tingsätt. i anser i första hand att Skr. 2002/03:126 skall vara kvar. I andra hand ställer sig positiv till Dom- kommun, kommun och nämndemannaföreningen vid anser att verksamheten främjas bäst om Svegs tings- rätt får vara kvar som egen domstol. kommun avstyrker förslag. gör även i förslaget till regeringen bedömningen att verksamheten bäst främjas om Svegs och tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i . Även om mycket talar för att samla hela verksamheten i måste enligt det långa avståndet mellan och de södra delarna av länet särskilt beaktas. Med hänsyn härtill föreslår att ett tingsställe inrättas i . Regeringens bedömning: Svegs och tingsrätter bör läggas samman till en tingsrätt med kansliort i och tingsställe i . Målsättningen är att genomföra sammanläggningen . I finns två tingsrätter; och . har åtta ordinarie domare. har en ordinarie domare. är lagmannen i Öster- sunds tingsrätt även för Länsrätten i . Regeringen delar , de berörda tingsrätternas och flertalet remissinstansers bedömning att verksamheten bäst främjas om Svegs och tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i . Med hänsyn till de långa avstånden bör det inrättas ett tingsställe i . Målsättningen är att genomföra sammanläggningen . Regeringen avser att så snart det är möjligt efter riksdagsbehandlingen av denna skrivelse utse i den nya tingsrätten. 4.2Tingsrätterna i och län En utredare har på uppdrag av lämnat förslag till en förändrad tingsrättsorganisation i och län. har anfört att starka skäl talar för en centralisering av tingsrättsorga- nisationen i båda dessa län. Den lösning som har bästa möjligheten att uppfylla regeringens krav på snabbhet, rättssäkerhet och kvalitet i dömandet är enligt utredaren att det inrättas en tingsrätt i med kansliort i och en tingsrätt i län med kansliort i Skr. 2002/03:126 . Något bärande skäl att inrätta tingsställen har utredaren inte har remissbehandlat förslaget. och Hovrätten för , , , , i , , i , i län, , för vid , domstolssekreterarna vid och ställer sig i allt väsentligt bakom förslaget till ändrad domstolsorganisation. Även kommun tillstyrker att det i Värm- lands län bildas en domstol som har hela länet som domkrets, men framhåller att de tingsställen som finns skall bibehållas. kommun godtar förslaget i promemorian om tingsstället i bibehålls. Negativa till förslaget i promemorian är , , , och tingsrätt, i , i län, de flesta kommunerna i länen, nämndemannaföreningarna vid , och tingsrätter, nämn- demannaförening samt Lokalföreningarna för och vid . Flera av de remissinstanser som är negativa till förslaget i promemorian ställer sig dock bakom eller är inte främmande för en ny tingsrättsorganisation i länen. Flera av dessa kan tänka sig en organi- sation med en domstol i respektive län som har kansliorter på mer än en ort eller på alla nuvarande verksamhetsorter. Vad dessa remissinstanser främst anför mot förslaget är att många medborgare får försämrad tillgänglighet till sin tingsrätt genom ökade avstånd, att områdena utanför centralorterna riskerar att utarmas även på annan juridisk service, att det bildas en tingsrättsorganisation som inte är regionalpolitiskt acceptabel samt att den dömande verksamhetens förankring i och betydelse för det lokala samhället utanför centralorterna försämras. gör bedömningen att alla tingsrätter i de båda länen utom tingsrätterna i och är så små att det kan ifrågasättas om de uppfyller de krav som kan ställas på en modern domstol. Dom- stolsverket anser, liksom flertalet av remissinstanserna, att det är nödvändigt med en förändring av tingsrättsorganisationen i både Värm- lands och län. Enligt saknas det skäl för att i något fall lägga samman tingsrätter över länsgränsen. När det gäller län talar enligt verksamhetsskäl för att samla all personal till en domstol i . En sådan domstol kommer enligt att ha alla förutsättningar för att leva upp till framtidens krav på kvalitet, effektivitet och flexibilitet. verket anser därför att tingsrättsorganisationen i län bör förändras Skr. 2002/03:126 på det sätt som utredaren föreslår. Inrättas en domstol för skulle en sådan domstol komma att bestå av omkring tio domare. Om man endast ser till verksamheten finns det enligt inte skäl att frångå utredarens förslag om en domstol i utan fasta kansliorter utanför . Avstånden från centralorten till vissa av länets ytterområden är dock relativt stora. Om man skulle stanna för att avstånden nödvändig- gör fast domstolsverksamhet utanför är det enligt Domstols- verket att föredra att man inom domsagan inrättar ytterligare en kansliort framför alternativet med två domstolar i . Genom ett fast arbetsställe kan administrationen koncentreras till en ort och därmed ge underlag för specialisttjänster både inom administration och IT. Vidare är det sannolikt att flexibiliteten och möjligheten att underlätta vid arbetstoppar, semestrar och utbildning är större inom en och samma myndighet. anser dock att en organisation med en domstol i är det alternativ som bör väljas. Verket är inte berett att föreslå inrättandet av något tingsställe men uttalar viss förståelse för en del av de argument som flera remissinstanser anför för att det bör inrättas tingsställen om en domstol inrättas med hela som domkrets. Om fasta tingsställen inrättas bör sådana enligt finnas på någon eller några av de tidigare tings- rättsorterna kombinerat med möjligheten att hålla förhandlingar vid andra orter. Regeringens bedömning: arbetar med en komplettering av den tidigare utredningen om hur tingsrättsorganisationen i och bör vara utformad. Resultatet av arbete bör avvaktas innan ställning tas till den framtida utformningen av tings- rättsorganisationen i dessa län. I finns fyra tingsrätter; , , och tingsrätt. är störst med sex ordinarie domare. De övriga tingsrätterna i länet har två ordinarie domare vardera. I län finns tre tingsrätter; , och . har åtta ordinarie domare. De andra tingsrätterna i länet har två ordinarie domare vardera. Regeringen delar uppfattning att det i och län finns starka skäl för en centralisering av tingsrättsorganisa- tionen. Regeringen anser dock, till skillnad från , att en lösning över länsgränserna kan vara ett tänkbart alternativ. Denna möjlighet bör därför övervägas ytterligare innan organisationsfrågan avgörs. Särskilt bör möjligheterna att sammanlägga tingsrätterna i och övervägas på nytt. Från verksamhetssynpunkt kan det hävdas att det inom en region alltid är bäst att bedriva verksamhet på så få kansliorter som möjligt. avstånden, särskilt i , talar dock för att domstolsverk- Skr. 2002/03:126 samhet bör bedrivas på mer än en ort. Det är därför regeringens uppfattning att även frågan om inrättande av tingsställen måste övervägas ytterligare. Regeringen har erfarit att arbetar med en komplett- erande utredning om hur tingsrättsorganisationen i och Värm- lands län bör vara utformad. Resultatet av arbete bör avvaktas innan ställning tas till den framtida utformningen av tings- rättsorganisationen i dessa län. har i en promemoria redovisat tre olika alternativ för en förändrad tingsrättsorganisation i län. Dessa är att föra kommun- erna i nuvarande domsaga till eller till Norr- , att bilda två självständiga tingsrätter i län och att bilda en tingsrätt för hela länet. har i promemorian stannat för en organisationslösning som innebär att , Oskars- hamns och tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliorter på samtliga nuvarande verksamhetsorter. har remissbehandlat promemorian. En betydande majori- tet av remissinstanserna anser eller godtar att en förändring av tingsrätts- organisationen i län bör komma till stånd och framför olika uppfattningar om hur organisationen bör förändras. , i län, , vissa nämndemän vid och medlemmar vid anser att den nuvarande organisationen bör bestå. bedömer att en förändring av tingsrättsorganisationen i län är nödvändig och ansluter sig därmed till vad majoriteten av remissinstanserna anför. Med hänvisning till remissutfallet anser Dom- stolsverket vidare att det inte framkommit skäl att nu bryta läns- indelningen, men att det inte kan uteslutas att en ändrad regional indelning eller andra strukturella förändringar bör kunna medföra andra överväganden. Mot den angivna bakgrunden föreslår att tingsrätterna i län läggs samman till en tingsrätt med kansliorter i och och tingsställe i . Detta ger enligt en verksamhet som på ett bra sätt förenar medborgarnas krav på effektivitet, hög kvalitet, snabbhet och god service samt geografisk Skr. 2002/03:126 närhet till en domstol och lokal förankring. Regeringens bedömning: arbetar med en komplettering av den tidigare utredningen om hur tingsrättsorganisationen i län bör vara utformad. Resultatet av arbete bör avvaktas innan ställning tas till den framtida utformningen av tingsrättsorganisa- tionen i länet. I län finns tre tingsrätter; , och . är störst med fem ordinarie domare. har tre ordinarie domare och har två ordinarie domare. Lagmannen i är f.n. även tillförordnad i . Regeringen delar och majoriteten av remissinstans- ernas uppfattning att en förändring av tingsrättsorganisationen i län är nödvändig. förslag bygger på den s.k. flerortsmodellen. Sedan förslaget överlämnades har utredningen om vissa förändringar i tingsrättsorganisationen framfört kritik mot denna modell och anfört att den inte bör användas . Regeringen anser mot bakgrund av kritiken att flerortsmodellen endast bör användas vid nya organisations- förändringar om det är särskilt påkallat av omständigheterna i det enskilda fallet eller det föreligger regionalpolitiska, arbetsmarknads- politiska eller andra liknande skäl (jfr avsnitt 3.4). I förevarande fall kan några sådana förhållanden inte anses föreligga. i län bör därför övervägas på nytt. Till skillnad från anser regeringen att en lösning över länsgränserna kan vara ett tänkbart alternativ. Denna möjlighet bör därför övervägas ytterligare innan organisationsfrågan avgörs. Särskilt bör, med utgångspunkt från naturliga resvägar och avstånd, möjligheten att sammanlägga och tingsrätter beaktas. Regeringen har erfarit att arbetar med en komplett- ering av den tidigare utredningen om hur tingsrättsorganisationen i län bör vara utformad. Resultatet av arbete bör avvaktas innan ställning tas till den framtida utformningen av tingsrätts- organisationen i länet. En utredare har på uppdrag av utrett tingsrättsorganisa- tionen i och lämnat förslag till en förändrad tingsrätts- organisation i länet. De förslag som övervägts är dels en tingsrätt i länet, dels en tingsrätt i och en tingsrätt i , dels en Skr. 2002/03:126 tingsrätt i och två tingsrätter i . Utredaren har anfört att det bästa alternativet vore en gemensam domstol för hela länet. Han har dock med beaktande av kravet på lokal förankring och med hänsyn till närhetsprincipen föreslagit att och tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i samt att och tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i och tingsställe i . har remissbehandlat förslaget. En klar majoritet av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget i sin helhet tillstyrker detta. Riksåklagaren och i förordar en organisa- tionslösning med endast en tingsrätt i lokaliserad till . Ett mindre antal remissinstanser har valt att enbart yttra sig om den del av förslaget som avser sammanläggning av och tingsrätter. Dessa avstyrker förslaget. Några remissinstanser har enbart yttrat sig om den del som avser sammanläggning av och tingsrätter. Av dessa tillstyrker hälften förslaget, medan övriga avstyrker. anser i likhet med utredaren att en gemensam domstol för hela länet har påtagliga fördelar när det gäller kvalitet i dömandet och service till allmänheten. En länsdomstol har emellertid den svagheten att avstånden inom domkretsen blir betydande. stannar därför för utredarens förslag att inrätta en domstol i varje landskap. Även med detta förslag bör enligt verket två bärkraftiga och för framtiden hållbara domstolsorganisationer skapas. Dessa något mindre domstolar bör också kunna leva upp till en godtagbar kvalitet i fråga om dömande och service. I bör det enligt finnas en kansliort. När det gäller valet av kansliort anser det naturligt att välja framför . är residensstad och där finns länsrätten med en möjlighet till utökat samarbete mellan domstolarna. Med hänsyn till närheten mellan orterna och de goda pendlingsmöjligheter som finns anser att det inte finns något behov av att inrätta ett tingsställe i . När det gäller val av kansliort för tingsrätten i konstaterar att har något litet försteg framför med hänsyn till att har en betydligt större domkrets. Inte någon remissinstans förordar att tingsrätten vid en sammanslagning skall lokaliseras till framför . uppfattning är därför att tingsrätten i skall ha kansliort i . En sammanslagen tingsrätt i blir enligt inte bärkraftig med två kansliorter. ett tingsställe inrättas i . Regeringens bedömning: och tingsrätter bör läggas samman till en tingsrätt med kansliort i . Målsättningen är att genomföra sammanläggningen. I finns fyra tingsrätter; , , och . är den största domstolen med fyra ordinarie domare. tings- rätt har tre ordinarie domare och de övriga tingsrätterna i länet har två ordinarie domare vardera. Regeringen delar bedömning att en gemensam domstol för hela länet har påtagliga fördelar för verksamheten. Hänsyn måste dock tas till att avstånden inom domkretsen skulle bli väl stora med en sådan lösning. I likhet med och flertalet remiss- instanser anser regeringen att verksamheten bäst främjas med en domstol i varje landskap. Avståndet mellan och är bara och mellan och är det . I bör och tingsrätter läggas samman till en tingsrätt med kansliort i . Målsättningen är att genomföra sammanläggningen. Regeringen avser att så snart det är möjligt efter riksdagsbehandlingen av denna skrivelse utse i den nya tingsrätten. När det gäller och förslaget att lägga samman tingsrätterna i och bereds det inom justitie- departementet. Det är regeringens avsikt att återkomma med ett ställningstagande. I uppföljningen till handlingsplanen anförde regeringen att det finns skäl att överväga om den nuvarande organisationen i storstäderna är ändamålsenlig. Särskilt nämndes att det finns anledning att se över orga- nisation, arbetsformer och ledningsfunktion i . När behandlade skrivelsen uttalade den sin tillfredsställelse över att organisationen i storstäderna nu skulle komma att övervägas (skr. 2000/01:112, bet. 2000/01:JuU29 s. 9, rskr. 2000/01:283). Mot den bakgrunden gav regeringen generaldirektören för i uppdrag att göra en översyn av ledningsfunktioner, organisa- tion och arbetsformer. I uppdraget ingick också, om det framstod som lämpligt, att lämna förslag på förändringar av tingsrättsorganisationen i , såväl när det gäller tingsrätternas antal och placering som fördelningen av arbetsuppgifter mellan tingsrätterna. I uppdraget uttalades att det kan finnas anledning att överväga om den geografiska fördelningen av mål mellan tingsrätterna i bör förändras, t.ex. genom att inte längre låta kommunindelningen vara styrande vid indelningen i domsagor, och om mål av specialkaraktär bör fördelas om Skr. 2002/03:126 från till någon eller några andra tingsrätter i länet. Uppdraget i sin helhet återges i bilaga 4. 5.2 Förslaget till ny tingsrättsorganisation i I delrapporten i (dnr. Ju2002/7970), som lämnades , redovisar sitt förslag till en ny organisation för tingsrätterna i Stock- Avsikten är att delrapporten skall utgöra underlag för ett principbeslut i organisationsfrågan. Utredaren konstaterar att länets tingsrättsorganisation är splittrad på flera enheter av mycket varierande storlek. För att med bibehållen eller ökad kvalitet i verksamheten kunna möta kraven på större effektivitet krävs enligt utredaren att man samlar resurserna. tingsrätterna i länet bör därför ses som en helhet. Från denna utgångspunkt föreslår utredaren att det förutom tingsrätt skall finnas tre tingsrätter i , en i innerstaden, en i norr och en i söder. Förslaget innebär att verksamheten i tingsrätt delas i tre delar; innerstaden, västerort och söderort. , och förs samman med söderort till en ny tingsrätt i , benämnd . delen av länet läggs , och Södra Roslags tingsrätt utom kommun samman med västerort till en ny tingsrätt i , benämnd . föreslås bestå av innerstaden och kommun. inte omfattas av förslaget är att en av landets sju inskrivningsmyndigheter har förlagts dit. I delrapporten redovisas en alternativ lösning som har övervägts. innebär att fem domstolar inrättas, en i innerstaden, två i norr och två i Även enligt denna lösning förs söderort och västerort från tingsrätts nuvarande domkrets. , utom och Upplands- Bro kommuner, och Södra Roslags tingsrätt, utom kommun, läggs samman till en domstol. Den andra tingsrätten i norr bildas av västerort och samt och kommuner. I södra delen av länet förs , utom kommun, samt och tingsrätter samman till en tingsrätt, Vidare bildar och söderort tillsammans med kommun en Utredaren föreslår att de särskilda domstolar som finns i tingsrätt, dvs. miljödomstolen och fastighetsdomstolen, förs till Söder- Även länets utsökningsmål föreslås föras dit. gäller tingsrätts funktion som exklusivt och subsidiärt forum föreslås inga förändringar. Utredaren föreslår vidare att gemensamma ansökningar om äktenskapsskillnad, familjerättsliga ärenden, konkursärenden och ären- den om företagsrekonstruktion endast skall handläggas av en av tings- rätterna i den nya organisationen.