prop · GR0334 · 2003-11-19 00:00:00 — har utvecklingen att tillföra bolagsavdelningen nya Avdelningen har bl.a. tagit över uppgiften från tingsrätt att ha hand om företagsinteckningar. Vidare har registret över biträdesförbud förts över från och uppgiften att registrera bank- och försäkringsaktiebolag har förts över från Finans- I samband med att flygflottiljen F15 i lades ned beslutade att ett antal statliga arbeten skulle förläggas till som kompensation för de arbeten som gick förlorade vid F15. offentliggjordes beslutet att PRV:s varumärkesavdelning skulle flyttas till . Så snart beslutet blev känt drabbades avdelningen av en kraftig produktivitetsminskning eftersom en stor del av personalen började att söka nya arbeten. Flytten till skedde och när verksamheten startade där var i stort sett hela personalen utbytt. 4.1.2PRV:s nuvarande organisation och målen för dess verk- samhet PRV:s verksamhet är uppdelad i tre huvudavdelningar belägna på tre olika geografiska orter och med en gemensam central organisation. Bolagsavdelningen är belägen i med ca 480 anställda, varu- märkesavdelningen i med ca 105 anställda och patent- avdelningen i med ca 330 anställda. Härutöver finns i en verksledning med ca 8 personer, en IT-enhet med ca 25 personer som bedriver IT-service mot och samt en upp- dragsverksamhet med ca 16 personer. Uppdragsavdelningen (Interpat) åtar sig mot betalning olika typer av uppdrag inom patent-, varumärkes- och mönsterområdena. PRV leds av en generaldirektör och har en styrelse med begränsat ansvar. PRV är avgiftsfinansierat via de medel som kunderna betalar in. Avgifterna disponeras av PRV och är kopplade till den prestation som ligger till grund för den efterfrågade åtgärden. Det ekonomiska målet för verksamheten är full kostnadstäckning. Finansieringsformen utgör en nödvändig förutsättning för den snabba anpassning till förändrade efterfrågevillkor som PRV är tvingat att göra. Inom patent- och varumärkesavdelningarna handläggs huvudsakligen registerärenden som gäller patent, varumärken, mönster, efternamn och förnamn samt registrering av kommunala vapen och utgivning av periodisk skrift. Inom bolagsavdelningen handläggs huvudsakligen följande ärende- typer: registrering av aktiebolag, filialer och europeiska ekonomiska intressegrupperingar, handels- och föreningsregisterärenden, register över bank- och försäkringsföretag, register över fysiska personers och dödsbons konkurser samt register över näringsförbud. I denna ärende- hantering ingår också firmaärenden enligt firmalagen (1974:156). De övergripande målen för PRV:s verksamhet är att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och en ökad sysselsättning genom fler och växande företag, att tillhandahålla effektiva och ändamålsenliga system för registrering av industriella rättigheter och företag samt att förbättra förut- sättningarna för företagande och entreprenörskap genom ändamålsenlig och kvalitativ information och service i immaterialrättsliga och associationsrättsliga frågor. Antalet anställda och mängden arbetsuppgifter har ökat kraftigt inom PRV . Detta gäller särskilt bolagsavdelningen som vid ut- flyttningen till bestod av 120 personer och som har 480 anställda. PRV är en stor myndighet med många olika uppgifter och har verksamheten uppdelad på tre orter. Vissa problem har uppstått under Prop. 2003/04:34 senare delen av med bl.a. handläggningstider, ekonomi och med att hålla samman verksamheten. PRV har arbetat med att lösa dessa problem och har i stort sett lyckats med detta. Det kan ändå finnas en viss risk för att verksamheten inte kan drivas tillräckligt effektivt. arbetade bolagsavdelningen med att förnya sitt arbets- sätt. En viktig del i detta var att utveckla ett IT-system som skulle rationalisera registrerings- och kundverksamheten samt funktionerna för ekonomi och administration. Projektet pågick och gick under beteckningen Bolit. Projektet upphörde sedan PRV hade konstaterat att systemet inte skulle kunna tas i drift med önskvärd funktionalitet. I princip har inte någon del av systemet kunnat användas. Bolagsavdelningen tilläts att driva projektet självständigt. Varken då- varande generaldirektören, styrelsen eller har haft den insyn i och kontroll över projektet som detta krävt. Varumärkes- och bolagsavdelningarna hade hand- läggningstider som kraftigt översteg målen enligt regleringsbrevet. Detta påverkade kunderna negativt. och under större delen av var bolags- avdelningens handläggningstider inte i nivå med verksamhetsmålen enligt regleringsbrevet. Genom olika åtgärder började dock handlägg- ningstiderna att förkortas och antalet ärenden i balans minskade . Produktiviteten vid varumärkesavdelningen minskade påtagligt när beslutet att flytta avdelningen från till offentlig- gjordes eftersom merparten av de anställda började söka nya arbeten. En balans av ärenden började således att byggas upp vilket omgående ledde till långa handläggningstider. Problemen berörde verksamhetsgrenarna varumärken och mönster, men däremot inte periodisk skrift och personnamn. Kraven på ökad service och tillgänglighet i den typ av verksamhet som PRV:s olika delar bedriver kommer att öka . Det får därför inte finnas risker för att problem åter uppstår. Den helt dominerande orsaken till varumärkesavdelningens långa handläggningstider har varit avdelningens ut- lokalisering till , vilket inneburit att en helt ny organisation har fått byggas upp. Problemen inom varumärkesavdelningen har tagit att lösa än vad som tidigare antagits. Handläggningstiderna har dock sjunkit kontinuerligt sedan ett par års tid. Bolagsavdelningen uppfyller för verksamhetsmålen enligt regleringsbrevet. Periodvisa problem att hålla handläggningstiderna upp- står dock t.ex. . Bolagsavdelningen tillförs kontinuerligt nya uppgifter inom närings- livsområdet vilket gör att verksamheten växer. Det finns ett behov av att förstärka övergripande styr- och samordningsfunktioner vid bolagsavdelningen. Ett latent behov av stora utvecklingsinsatser före- ligger också vid de olika avdelningarna. Varumärkesavdelningen, som haft ett stort behov av utveckling på IT-sidan, har tagit ett nytt IT-stöd i drift . Patentavdelningen uppfyller verksamhetsmålen för och har inga problem med handläggningstider. Framtida förändringar väntas dock för patentverksamheten bl.a. genom införandet av ett gemenskaps- patent. Europeiska gemenskapernas kommission (kommissionen) lade fram ett förslag till en rådsförordning om gemenskapspatent. Tanken bakom förslaget är att gemenskapspatentet skall existera till- sammans med de nationella patentsystemen och det europeiska patent- systemet som bygger på den europeiska patentkonventionen (EPC). Om gemenskapen designeras i en ansökan om europeiskt patent kommer patentet, när det meddelas av det europeiska patentverket (EPO), att bli giltigt inom hela Europeiska unionen och där benämnas gemenskaps- patent. Medlemsstaterna är överens om att det räcker att en del av patent- skriften, de s.k. patentkraven, översätts till alla officiella EU-språk för att gemenskapspatentet skall bli giltigt och att ett gemensamt domstols- system för prövning av mål om intrång i och ogiltighet av patent skall inrättats. Vidare skall årsavgiften för ett gemenskapspatent inte bli högre än den som betalas för ett genomsnittligt europeiskt patent. Samtliga EU-länder och kommissionen utgår från att en del av års- avgiften skall komma de nationella patentverken till del, men arbetet med att fastslå en formel för fördelning pågår . Enighet råder också om att de nationella patentmyndigheter som inte har engelska, franska eller tyska som arbetsspråk skall få utföra visst arbete med ansökningar om gemenskapspatent. Även om det är osäkert när ett gemenskapspatentet införs Prop. 2003/04:34 kan det förväntas att systemet kommer att påverka de nationella patent- verkens roll, arbetsformer och ekonomiska resurser. PRV är en viktig myndighet för företagande och tillväxt inte minst i ett internationellt perspektiv. Ett av de viktigaste målen är att främja en ekonomisk tillväxt genom fler och växande företag. För att uppnå detta mål måste det vara enkelt att skydda en företagsidé och att starta och bedriva näringsverksamhet. Det är därför angeläget att PRV har en orga- nisation som kan tillgodose kundernas behov av korta handläggningstider och en effektiv och kvalitativ service. Det är viktigt att ledning och styrning av berörda verksamheter är effektiv och har närhet till den verk- samhet som leds samt att kostnaderna för patent- och registrerings- verksamheten hålls nere. PRV:s geografiskt spridda verksamheter är relativt självständiga i för- hållande till varandra. Det finns ingen egentlig samhörighet mellan bolagsavdelningen och de övriga verksamheterna. Bolagsavdelningen har med tiden utvecklat stor självständighet och byggt upp en egen administrativ stödorganisation. Till följd av bl.a. utflyttningen till har problemen med långa handläggningstider vid varumärkesavdelningen tagit att komma till rätta med än vad som tidigare antagits. Gemenskapspatent kommer som nämnts sannolikt att innebära andra förutsättningar för patentverksamheten med förändrade arbetsformer och andra ekonomiska resurser. 4.3Förhållanden i andra europeiska länder Patent- og Varumaerkestyrelsen (PVS) i , strax utanför Köpen- hamn, beviljar patent- och designrättigheter samt registrerar bruks- modeller och varumärken. Myndigheten har ca 300 anställda. Den är helt avgiftsfinansierad. () med säte i registrerar uppgifter om bolag, näringsdrivande fonder och föreningar. Myndigheten har ca 170 medarbetare. Patentstyret i har ca 230 medarbetare och handlägger ärenden om patent, varumärken och design/mönster. Bolagsregistreringen sköts av den upprättade myndigheten med säte i . Myndigheten har ca 350 anställda och för ett stort antal register, bl.a. företagsregistret, konkursregistret och räkenskapsregistret. har organiserat sin patent- och registreringsverksamhet på lik- nande sätt som . Den ansvariga myndigheten är () med säte i . Myndigheten inrättades och har ca 450 anställda. PRS leds av en generaldirektör och har tre avdelningar, eller linjer, som var och en leds av en avdelningschef. Institut national de la propriété industrielle () har hand om det industriella rättsskyddet i . På i finns patentavdelningen samt de administrativa och serviceinriktade funktio- nerna. Myndigheten har ytterligare två kontor i varav det ena innefattar avdelningen för varumärken och det andra avdelningen för industriell design. har dessutom tolv regionala kontor, vars huvud- sakliga uppgift är att tillhandahålla information om industriellt rättsskydd och att ta emot ansökningar. Sammanlagt har 800 anställda varav 650 arbetar på de tre kontoren i . Bolagsregistrering hand- has i av lokala affärsdomstolar. Det finns drygt 250 sådana domstolar. Domstolarna lämnar alla registrerade uppgifter till , som sammanställer uppgifterna i ett nationellt bolags- och handelsregister vilket allmänheten har tillgång till. The Belgian Patent and Trademark Office (BPTO) i har hand om patent-, varumärkes- och mönsterärenden. Inom en relativt snar framtid kommer myndigheten även att få hand om upphovsrättsliga ärenden som handläggs av det belgiska . BPTO är uppdelat i fyra enheter. En enhet är den s.k. produktionsenheten som har hand om patent- varumärkes- och mönsterärenden. BPTO handlägger dock inte patentansökningar eftersom antalet sådana ansökningar är för litet för att motivera att myndigheten håller en egen stab av handläggare. Myndig- heten köper i stället den tjänsten av det europeiska patentkontoret (EPO). För varumärken och mönster gäller ett samregistreringsförfarande i , dvs. För- farandet innebär att registrerat varumärke eller mönster blir giltigt i alla tre länderna. Ansökningarna handläggs av The Trademark Office (varumärken) eller The Offices for models and Design (mönster) med säte i , . En ansökan om varumärkes- eller mönsterregistrering kan lämnas till BPTO, som dock skickar ansökningen direkt vidare till The Trademark Office eller The Offices for Models and Design. BPTO:s andra enhet tar hand om patentinformation och dokumenta- tion. Den tredje enheten tar hand om juridiska frågor och ger bl.a. råd inom myndigheten och till allmänheten. Den fjärde enheten är administrativ och rymmer bl.a. myndighetens ledning. Bolagsregistrering sköts i av ett trettiotal regionala registreringskontor. I handläggs patentärenden av voor de Industriële Eigendom. I likhet med i handläggs varumärkes- och mönster- ärenden av The Trademark Office (varumärken) och The Offices for Models and Design (mönster). Den nederländska handelskammaren sköter all bolagsregistrering. Något samröre med patentmyndigheten finns inte. nacional da propriedade industrial har hand om det industriella rättsskyddet. finns det ett nätverk av tolv mindre kontor, vars uppgift är att främja det industriella rättsskyddet i genom att tillhandahålla information. Ett organ vid namn de Pessoas Colectivas har hand om bolagsregistrering i . für Geistiges Eigentum i har hand om patent-, varumärkes- och mönsterärenden samt upphovsrättsliga ärenden. Institutet blev en självständig myndighet . Den federala myndig- heten Eidgenössisches Amt für das Handelsregister och dess lokala sam- arbetspartners i de enskilda kantonerna sköter uppgiften att registrera bolag och andra sammanslutningar. Varje kanton är skyldig att hålla minst ett register med en ansvarig registerföreståndare och att kontinuer- ligt uppdatera registret/registren. Den federala myndigheten utövar till- syn över att kantonerna sköter denna uppgift. finns det ungefär 45 lokala registreringskontor i . Oficina Espanõla de Patentes y i har hand om det industriella rättsskyddet i . Vid myndigheten arbetar ca 450 per- soner. Såvitt har kunnat utrönas sköts bolagsregistrering i av regionala handelskontor. Alla uppgifter som kontoren registrerar samlas i ett centralt handelsregister. The UK Patent Office med ca 800 anställda har hand om det industriella rättsskyddet samt upphovsrätt och närstående rättigheter. Huvudkontoret låg tidigare i men flyttades till i på grund av för höga kostnader för framför allt personal och lokaler. I finns numera bara ett mindre kontor, som bl.a. tar emot ansökningar och håller legal hearings, dvs. sammanträden/muntliga förhandlingar i ansökningsärenden. , som har ca 1 000 anställda, har hand om bolags- Huvudkontoret låg tidigare i men flyttade till i . Skälet för flytten var Prop. 2003/04:34 dels höga kostnader för personal och lokaler i , dels regional- politiska eftersom behövde fler arbetstillfällen. har mindre kontor i , , , , Leeds och . På Londonkontoret arbetar ca 10 personer, på Edinburgh- kontoret ca 2030 personer och på vart och ett av de övriga kontoren ca 3 personer. Till skillnad mot PRV registrerar inte enskilda näringsidkare och inte heller handelsbolag eller motsvarande associationer. Det tyska patentverket das Deutsche Patent- und Markenamt är beläget i . Verksamheten bedrivs på fyra avdelningar en för patent, en för information, en för varumärken och mönster och en för central förvaltning och juridik. Myndigheten har även ett mindre kontor i och ett tekniskt informationscenter i . Varje större stad i har en industri- och handelskammare, som registrerar bolag och andra sammanslutningar. Österreichisches Patentamt (ÖP) har sitt säte i och har hand om det industriella rättsskyddet i . Vid myndigheten arbetar ungefär 250 personer. ÖP förser sju patentinformationscenter med information. Från dessa center kan allmänheten få upplysningar. Efter- som centren inte tillhör ÖP utan vanligtvis ett universitet eller handels- kammare, beror kvaliteten på den information som ges av huvudmannens vilja och resurser. Bolagsregistrering sköts av domstolar i varje delstat. Information från domstolarna samlas i register, som Justitie- departementet ansvarar för. 4.4Patent- och registreringsverket (PRV) delas i ett patentverk och ett bolagsverk Regeringens förslag: PRV:s verksamhet renodlas genom att delar av verksamheten förs till en ny myndighet med uppgift att handlägga frågor om företagsregistrering m.m. Den nya myndighetsstrukturen och författningsändringarna till följd av denna bör träda i kraft . Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker utredningens förslag om en delning av myndigheten eller har ingen erinran mot för- slaget. De remissinstanser som avstyrker en delning har främst invänd- ningar mot att utredningen har en bristfällig kostnadsanalys och att den immaterialrättsliga utvecklingen internationellt inte har beaktats. Utred- ningen har mot bakgrund av vad som framkom vid remissmötet kompletterats med en kostnadsanalys och med en analys av hur effekter av den internationella utvecklingen på det immaterialrättsliga området kan påverka en eventuell delning. Utredningens förslag om att respektive myndighet bör ledas av en generaldirektör och en styrelse med fullt ansvar tillstyrks av , , , , ST avd 24 och . () anser att förslaget bör övervägas. PRV, , , och avstyrker utredningens förslag om en generaldirektör och en styrelse med fullt ansvar. Övriga remissinstanser har inga syn- punkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: De uppgifter som PRV ansvarar för är av mycket stor betydelse för företagande och entreprenörskap. PRV är en stor myndighet med relativt självständiga delverksamheter. Det gäller framförallt bolagsavdelningen i . Det är angeläget att PRV har handläggningstider vid patent-, varumärkes- och bolagsavdelningarna som svarar mot kundernas krav samt att verket håller en hög servicenivå gentemot sina kunder. Dess verksamhet måste också präglas av hög kvalitet och effektivitet. Kraven på ökad service och tillgänglighet kommer att öka . Regeringen bedömer att ökad närhet mellan ledning och personal och en ändrad myndighetsstruktur minskar riskerna för effektivitetsförluster i de olika delarna av PRV:s verksamhet. Därför bör de ärenden som hand- läggs vid patent- och varumärkesavdelningarna samlas i en myndighet och de ärenden som handläggs vid bolagsavdelningen i en annan. Man får på så sätt en koncentration på kärnverksamheter. Detta leder i sin tur till en effektivare verksamhet med bättre styrning och ekonomi och där- med bättre service för kunderna och näringslivet. En delning med denna inriktning skulle dock medföra att det industriella rättsskyddet, till skillnad från , inte hålls samman i en myndighet. Firmaärenden handläggs som har nämnts vid bolags- avdelningen medan varumärkesärenden handläggs vid varumärkes- avdelningen. Varumärkesrätten och firmarätten hör nära samman, vilket bl.a. kommer till uttryck genom det s.k. korsvisa skyddet enligt 3 § varumärkeslagen (1960:644) och 5 § firmalagen (1974:156). Andra berörningspunkter finns också, t.ex. i fråga om registreringsförfarandet. Detta är förhållanden som talar för att handläggningen av varumärkes- ärenden och firmaärenden bör hållas samman i en organisation. I likhet med utredningen konstaterar dock regeringen att de samordnings- och samarbetsmöjligheter som kopplingen mellan dessa rättsområden erbjuder inte utnyttjas i någon större grad. En samordning mellan varu- märkesärenden och firmaärenden kan dessutom uppnås på annat sätt. I det sammanhanget kan noteras att det är regeringens avsikt att inom ramen för det arbete som bedrivs i med en översyn av domstolsorganisationen på det immaterialrättsliga området överväga frågan om en gemensam överinstans för dessa ärendetyper. Samman- fattningsvis anser regeringen att invändningarna mot en uppdelning av varumärkesärenden och firmaärenden på olika myndigheter inte är av sådan tyngd att man av det skälet bör avstå från en delning av PRV. Bolagsavdelningen har växt kraftigt och utgör av PRV:s totala verksamhet. Bolagsavdelningen har vidare byggt upp egna administrativa resurser och utnyttjandet av gemensam service Prop. 2003/04:34 från är mycket liten. Ett latent behov av stora utvecklingsinsatser föreligger vid de olika avdelningarna. På det immaterialrättsliga området sker förändringar i snabb takt. Professor har redogjort för detta i sin utred- ning och uttalat att en omorganisation av PRV bör vänta till dess att man tydligare kan se resultaten av utvecklingen. Hon har bl.a. pekat på gemenskapspatentet, vars införande hon anser skulle kunna innebära mycket stora förändringar av PRV:s ställning och arbetsbörda. Även regeringen gör den analysen att utvecklingen på immaterialrättens område sannolikt kommer att påverka den verksamhet som PRV svarar för. Beträffande gemenskapspatentet kan detta system, när det tas i drift, leda till att patentavdelningens inriktning kan behöva ändras. Regeringen anser dock inte att den pågående utvecklingen är något skäl för att avvakta med en delning av PRV. En delning som innebär att den ena myndigheten kan koncentrera sig på den immaterialrättsliga kärn- verksamheten kan tvärtom antas innebära större förutsättningar för att hantera sådana krav på förändringar som den löpande utvecklingen innebär. Alla verksamheter i med undantag av är organiserade så att registreringen av det industriella rättsskyddet ligger i en myndighet och bolagsregistreringen i en annan myndighet. Regeringens samlade bedömning är att PRV:s verksamhet bör renodlas genom att delar av myndighetens verksamhet förs till en ny myndighet som tar hand om företagsregistrering m.m. I samlas de ärenden som finns inom patent- och varumärkesavdelningarna, dvs. patent, varumärken, mönster, efternamn och förnamn, samt registrering av kommunala vapen och utgivning av periodisk skrift. Myndigheten behåller namnet . Till den nya myndigheten förs registerärenden angående aktiebolag, filialer och europeiska ekonomiska intressegrupperingar, handels- och föreningsregisterärenden, register över fysiska personers och dödsbons konkurser, register över näringsförbud samt bank- och försäkrings- registerärenden. Regeringen bedömer att en styrelse med fullt ansvar inte är en ändamålsenlig ledningsform för att uppnå en effektiv styrning av respektive verksamheter och att ärendehanteringen kan bli tungrodd. Regeringen anser därför att den nya myndigheten bör ledas av en generaldirektör med ett insynsråd och att den kvarvarande myndigheten fortsatt bör ledas av en generaldirektör och en styrelse med begränsat ansvar. Den nya myndigheten bör ligga i . Detta får antas stärka regionens roll i näringspolitiken. Den föreslagna förändringen av föranleder ändringar av ett antal författningar vilka reglerar PRV och dess verksam- het. Regeringen avser att utse en särskild person att i samråd med berörd personal ansvara för genomförandet av omorganisationen. Det blir där- med en uppgift för denne att bedöma vilken kompetens som behövs för myndighetens verksamhet och besluta om bemanning m.m. Utgångs- punkten är därvid att den nya myndigheten skall bemannas med beaktande av reglerna om övergång av verksamhet i 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Det är angeläget att förändringarna kan genomföras så att eventuell kompetensförlust och andra störningar i verksamheten minimeras. Verksamheternas kostnader skall liksom tidigare finansieras genom avgifter från dem som tar myndigheternas tjänster i anspråk. En delning beräknas leda till besparingar för på ca medan får en förlust på ca . Regeringen bedömer att verksamheterna även i fortsättningen skall vara avgiftsfinansierade och den nu föreslagna förändringen skall vara statsfinansiellt neutral. I en förlängning bedömer regeringen dessutom att delningen leder till en effektivisering och lägre kostnader för berörda verksamheter. Den nya organisationen och de lagändringar som krävs föreslås träda i kraft . Sammanfattning av betänkandet (SOU 2002:57)