prop · GQ03140 · 2003-06-11 00:00:00 — Det finns också möjlighet att bevilja fortsatt uppe- hållstillstånd om andra starka skäl talar för detta. En utländsk medborgare som gifter sig eller inleder ett samboför- hållande med någon som bor i har rätt att bosätta sig i landet. I syfte att förhindra att uppehållstillstånd beviljas på grund av skenäkten- skap eller skenförhållanden, får man permanent uppehållstillstånd först . Regeringen har gett i uppdrag att bl.a. redogöra för praxis i ärenden om uppehållstillstånd med uppskjuten invandrings- prövning på grund av anknytning, där fråga uppkommit om fortsatt uppe- hållstillstånd skall beviljas trots att äktenskapet eller samboförhållandet upphört inom den tvååriga prövotiden. skall också redogöra för praxis i ärenden där fråga uppkommit att neka uppehålls- tillstånd av särskilda skäl. Uppdraget skall redovisas . Flyktingstatus för förföljelse på grund av kön och sexuell läggning Regeringen avser att lämna förslag till de författningsändringar som är nödvändiga för att personer som känner en välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning skall kunna betraktas som flyktingar. Personer som förföljs på grund av kön eller sexuell läggning skall få flyktingstatus . Regeringen har beslutat att tillsätta en utredning för att klargöra hur lagstiftningen behöver ändras så att detta tydligt framgår. Utredningen skall följa utvecklingen av förhandlingarna i angående direktivförslaget om miniminormer för när tredjelandsmedborgare och statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd, samt om dessa personers rättsliga ställning. Utredningen om flyktingstatus skall ha slutfört sitt arbete . Utbildning av utlänningsmyndigheternas personal om kvinnors asylskäl Regeringen följer hur kvinnors skyddsbehov uppmärksammas i asylprocessen. I regleringsbrevet för gav regeringen i uppdrag att redovisa hur genomförandet av riktlinjerna för hur kvinnors skyddsbehov bättre skall uppmärksammas i asylprocessen har skett. En tillämpning av riktlinjerna kräver utbildningsinsatser främst för asyl- personal. Verket anger i sin redovisning att man har försökt att möta de varierande utbildningsbehoven så långt det är praktiskt möjligt. En utvärdering av redovisningen görs inom . 10 Hälso- och sjukvårdspolitik (PO 13) Regeringen vill markera vikten av att sjukvårdshuvudmännen ser till att kunskaperna om kvinnors och mäns förutsättningar inom hälso- och sjukvården förmedlas inom ramen för personalens kompetens- utveckling och tas till vara i den praktiska verksamheten. Jämställd- hetsperspektivet måste integreras i den gemensamma värdegrunden. Övergripande policys och målformuleringar bör således innehålla uttalanden om vikten av att uppmärksamma jämställdheten mellan könen i bemötande, vård och behandling. Med de generella kunskaper vi har om kvinnors och mäns skilda förutsättningar måste särskild vikt läggas vid jämställdhetsperspektivet för att målet om att hela befolkningen skall ha tillgång till en god hälso- och sjukvård på lika villkor skall kunna uppnås. därför noggrant att följa uppdrag att i samverkan med Skr. 2002/03:140 sjukvårdshuvudmännen och berörda myndigheter analysera och redovisa könsskillnader inom hälso- och sjukvårdens och verk- samhetsområden och att de åtgärder som kan bli aktuella genomförs. Regeringen vill vidare framhålla nödvändigheten av att forskning som genererar könsspecifika kunskaper om vårdbehov, effekter av olika vårdåtgärder och om vårdorganisationens kvalitet och effektivitet ges ett fortsatt stöd. I regleringsbreven till och för arbetsliv och socialvetenskap slås fast att råden skall verka för att genusperspektivet får genomslag i forskningen. Vidare klargörs att råden skall arbeta för jämställdhet samt nå en jämnare könsfördelning inom den egna beredningsorganisationen och vid fördelningen av forskningsstöd. Regeringen vill framhålla vikten av att sjukvårdshuvudmännen ser till att kunskaperna om kvinnors och mäns förutsättningar inom hälso- och sjukvården tas tillvara i den praktiska verksamheten. Jämställd vård olika vård på lika villkor (SOU 1996:133) klargörs att jämställdhet i behandling, vård och bemötande av patienter av olika kön behöver uppmärksammas och integreras i den gemensamma värde- grunden och människosynen. Övergripande policys och mål- formuleringar bör således innehålla uttalanden om vikten av att uppmärk- samma jämställdhet mellan könen i bemötande, vård och behandling. Detta förhållningssätt kräver vidare ett strategiskt och målmedvetet personalförsörjningsarbete för en jämn könsfördelning på alla nivåer och inom alla sektorer. Regeringen vill med detta tydligt markera att jämställdhetsintegrering utgör ett prioriterat område inom ramen för utvecklingen av hälso- och sjukvården. En god vård på lika villkor ställer krav på att samtliga aktörer aktivt medverkar i arbetet med att skapa samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter för kvinnor och män. 11 Folkhälsa (PO 14) Regeringen avser att uppmärksamma könsperspektivet som en central del av det framtida folkhälsoarbetet. presenterade regeringen propositionen Mål för folkhälsan (2002/03:35) i syfte att förbättra folkhälsan och minska skillnaderna i hälsa mellan olika grupper i befolkningen. I propositionen läggs grunden för det framtida folkhälsoarbetet. Det är med den föreslagna politiken som utgångspunkt som framtida insatser på folkhälsoområdet bör göras, på nationell, regional och lokal nivå. Propositionen ger vägledning i arbetet med att formulera mer preciserade delmål på olika nivåer. Det faktum att propositionen har köns- perspektivet som en av utgångspunkterna och att regeringens jämställd- hetsmål uppmärksammas inom de elva målområdena ställer krav på att kommuner och landsting uppmärksammar könsperspektivet i folkhälso- arbetet. Propositionen innebär att könsperspektivet blir en central del i det framtida folkhälsoarbetet också på nationell nivå, inte minst i utvecklingen av indikatorer för att följa upp utvecklingen av folkhälsan. Barnpolitik (PO 15) Regeringen avser att i det fortsatta arbetet med att genomföra FN:s konvention om barnets rättigheter ytterligare uppmärksamma köns- perspektivet, dvs. att såväl flickor som pojkar utifrån sina förut- sättningar och behov, tillförsäkras de rättigheter som erkänns i . Ett av syftena med arbetet med är att barnperspektivet skall bli tydligt i samhällets beslutsfattande. Det är därför viktigt att det finns ett barnperspektiv i kunskapsinsamling och i de åtgärder som rör barn och unga. Det är viktigt att kunna följa hur barn och ungdomar mår, hur deras sociala integration utvecklas, hur deras möjligheter till inflytande och delaktighet utvecklas. Det är också viktigt att kunna följa hur barn och unga som har ett särskilt behov av stöd och skydd utvecklas. I detta arbete är det självfallet angeläget att ha ett flicka pojkeperspektiv. Det är viktigt att vara uppmärksam på skillnader mellan flickors och pojkars förutsättningar och behov. Det gäller inom för- skolans och skolans område, inom hälso- och sjukvården, fritidsverk- samheter, insatser m.fl. områden. Ett område som är aktuellt för särskilda insatser, är flickor som skadar sig själva. Barnsäkerhetsdelegationen har i sin rapport skador i , SOU 2002:99, visat att flickor i åldern 13 är klart överrepresenterade bland barn som vårdas för skador som tillfogats genom avsiktlig självdestruktiv handling. Problemet med flickor som skadar sig själva har även uppmärksammats i en serie artiklar i pressen . Det är uppenbart att det förebyggande arbetet för att se dessa flickor och att utröna orsakerna till deras beteende är ett eftersatt område. Detsamma gäller hur de bemöts inom skolan, hälso- och sjukvården och andra verksamheter som de kommer i kontakt med och vilka behandlingsinsatser som står till buds. En fråga som kan ställas är vilka samband som finns mellan olika yttre och inre faktorer som kan framkalla ett självdestruktivt beteende. Mot denna bakgrund avser regeringen att ge i uppdrag att närmare belysa de frågeställningar som finns när det gäller flickor som skadar sig själva. I uppdraget ligger att dels göra en närmare kartläggning av problemets omfattning och bakomliggande orsaker, dels visa på metoder att identifiera de tecken flickor kan uppvisa när de mår dåligt och riskerar att skada sig själva. Uppdraget omfattar även frågor om hälso- och sjukvårdens, skolans och kunskap om och bemötande av dessa flickor, liksom att samla erfarenheter av effektiva behandlingsmetoder. Ett annat område som också är föremål för insatser är kvinnlig köns- stympning. Där planerar regeringen att presentera en handlingsplan med åtgärder för att dels förebygga att flickor som bor i könsstympas, dels för att förbättra bemötande av flickor och kvinnor som har blivit könsstympade. Handikappolitik (PO 16) Regeringen avser att vidareutveckla satsningarna på kunskaps- uppbyggnad och kompetensutveckling hos kommuner och landsting i frågor inom handikappolitiken som rör kvinnors respektive mäns olika villkor. antog propositionen Från Patient till Medborgare En nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79), bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Handlings- planen sträcker sig . I målen ingår jämlikhet i levnads- villkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. I regeringens skrivelse till 1999 konstaterades att kvinnor med funktionshinder på många sätt har sämre livsvillkor än män med funktionshinder. Dessa skillnader kvarstår fortfarande. har statistiken förbättrats när det gäller möjligheterna till könsuppdelning men den kan utvecklas ytterligare. Regeringen har genom regleringsbrev och särskilda uppdrag gett flera myndigheter i uppdrag att följa upp, analysera och redovisa könsskillnader i insatser inom sina respektive ansvarsområden för personer med funktionshinder. Detta kommer att öka kunskapen om orsaken till de skillnader i levnadsvillkor som finns mellan kvinnor och män med funktionshinder och peka på vilka åtgärder som behövs för att minska dessa. Kommuner och landsting är ansvariga för huvuddelen av de handikappolitiska insatserna. Regeringens satsningar är därför i huvudsak inriktade på kunskapsuppbyggnad och kompetensutveckling hos dessa. 14 Äldrepolitik (PO 17) Regeringen avser att tillämpa ett jämställdhetsperspektiv inom äldrepolitiken för att säkerställa vård och äldreomsorg på lika villkor för kvinnor och män. En av regeringens viktigaste frågor är att i fram- tiden säkerställa en god samhällelig äldreomsorg på lika villkor för kvinnor och män. Detta förutsätter att ett systematiskt jämställdhets- perspektiv tillämpas och integreras i verksamheten. Drygt efter Ädelreformen skall en översyn av vården och omsorgen för äldre genomföras. Den särskilde utredaren skall i sina analyser och överväganden tillämpa ett tydligt och systematiskt jämställdhetsperspektiv. Uppdraget skall redovisas . Ett viktigt underlag framöver är det arbete som den parlamentariska kommittén SENIOR 2005 (S 1998:08) svarar för. Huvuduppgiften för SENIOR 2005 är att skapa förutsättningar för en långsiktig utveckling av äldrepolitiken. Skillnader mellan kvinnors och mäns förutsättningar och villkor skall belysas. Uppdraget fokuserar på tre livssituationer: äldre i arbetslivet, livet efter pensioneringen samt vård och omsorg om äldre. 2002/03:140 Kommittén skall redovisa sitt huvudbetänkande . Avslutningsvis har regeringen gett i uppdrag att i sam- verkan med huvudmännen och berörda myndigheter följa upp, analysera och redovisa skillnader mellan kvinnor och män inom verksamhetsområden. skall lämna förslag till åtgärder som kan bidra till ökad jämställdhet. Uppdraget skall slutredovisas och kommer att utgöra underlag för regeringens över- väganden om fortsatta insatser. 15 Socialtjänstpolitik (PO 18) Regeringen överväger insatser för att stärka jämställdheten inom . Regeringen har gett uppdraget att i samverkan med huvudmännen och berörda myndigheter följa upp, analysera och redovisa könsskillnader inom verksamhetsområden. Social- styrelsen skall lämna förslag till åtgärder som kan bidra till ökad jämställdhet. Uppdraget skall slutredovisas . redovisning kommer att utgöra underlag för regeringens överväganden om fortsatta insatser. Vidare planerar regeringen att tillsätta en arbetsgrupp med uppdrag att beskriva och analysera situationen för barn och unga som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Studier visar att vissa grupper förefaller vara sårbarare än andra. Det gäller ensamstående mammor och familjer med annan etnisk bakgrund än svensk. Kunskapen om barnens situation i ekonomiskt utsatta familjer är otillräcklig och det är uppenbart att det krävs såväl sammanställning av befintlig forskning som ren kunskaps- produktion. Arbetsgruppen skall vidare identifiera områden där insatser är nödvändiga. Regeringen anser att vårdkedjan både inom och utanför , SiS, bör effektiviseras. I regeringens budget- proposition föreslås därför en satsning för att utveckla och anpassa vården för flickor och unga kvinnor med missbruksproblem. Att förbättra vården för flickor och unga kvinnor framstår som särskilt angeläget. 16 Ersättning vid arbetsoförmåga (PO 19) Regeringen avser att kartlägga kunskapsläget om skillnaderna i kvinnors och mäns sjukskrivningar. På basis av kartläggningen kommer regeringen att föreslå områden där ny forskning bör upp- muntras och initieras. Vidare kommer regeringen att överväga förslag till hur osakliga skillnader i försäkringskassornas bedömningar av kvinnor och män inom rehabiliteringsverksamheten skall upphöra. Det finns stora skillnader i kvinnors respektive mäns sjukskrivnings- Skr. 2002/03:140 mönster. Kvinnor är överrepresenterade bland de sjukskrivna. av de pågående sjukfallen avser kvinnor och män. I en studie som gjordes för (SOU 2000:121) konstateras att det finns ytterst få vetenskapliga studier om orsakerna till varför kvinnor har högre sjukfrånvaro än män och ännu färre studier om möjligheterna att påverka kvinnors sjukfrånvaro. Kunskaperna och orsakssambanden bakom såväl kvinnors som mäns sjukskrivningar behöver breddas och fördjupas. I ett första skede avser regeringen att kartlägga kunskapsläget om skillnaderna i kvinnors och mäns sjuk- skrivningar. På basis av kartläggningen kommer regeringen att föreslå områden där ny forskning bör uppmuntras och initieras. Det nationella målet om att halvera frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning kommer bl.a. att innebära fokusering på kvinnors arbetsplatser, arbetsmiljöer, arbets- och livsvillkor. Uppföljning skall genomföras , och särskild uppmärksamhet skall riktas mot utvecklingen av kvinnors ohälsa. Vidare måste de osakliga skillnaderna i försäkringskassornas be- dömningar av kvinnor och män inom rehabiliteringsverksamheten upp- höra. Det kan gälla t.ex. i fråga om att de utbildningar som kassorna köper till kvinnor är mindre kostsamma än de som köps till männen. Det är också angeläget att försäkringskassorna vid de förmåner där det ingår ett stort inslag av skälighetsbedömningar aktivt anlägger ett köns- perspektiv genom att vidta åtgärder när det framkommer omotiverade skillnader i hur kvinnor och män bedöms. Kvinnor och män måste få samma bedömning när ett beslutsunderlag tas fram. Detta gäller t.ex. i samband med en utredning om möjligheterna att ta tillvara en återstående arbetsförmåga vid sjukskrivning. 17 Ekonomisk familjepolitik (PO 21) Det familjepolitiska området omfattar socialförsäkringar som t.ex. föräldraförsäkring, barnbidrag, bostadsbidrag och underhållsstöd. De ekonomiska familjestöden är en viktig del av den generella välfärden, eftersom de bidrar till att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med respektive utan barn minskar. Stöden är utformade så att de ger ekonomisk trygghet vid stor försörjningsbörda. Utredning om föräldraförsäkringen ur ett föräldra- och barnperspektiv Regeringen avser att tillsätta en utredning som skall se över hur föräldra- försäkringen bättre kan bidra till att barnen får tillgång till båda sina föräldrar och hur den kan bli mer flexibel. En målsättning för föräldraförsäkringen är att möjliggöra för föräldrar att kombinera förvärvsarbete med föräldraskap. bidrar därmed till att förbättra jämställdheten både i arbetslivet och i Föräldraförsäkringen har haft en avgörande Skr. 2002/03:140 betydelse för kvinnors möjligheter att delta på arbetsmarknaden under förhållandevis goda villkor. Föräldraförsäkringens utformning ger uttryck för en tydlig politisk viljeyttring som gäller ökad jämställdhet. I regleringsbrevet till Riksför- säkringsverket är målet inom verksamhetsområdet att andelen män som tar ut föräldrapenning och antalet uttagna dagar bland de män som tar ut föräldrapenning skall öka. En utredningen skall tillsättas med uppgift att se över hur föräldra- försäkringen kan göras mera flexibel och hur den bättre kan bidra till att ge barnen tillgång till båda sina föräldrar. Regeringen avser att höja inkomsttaket i föräldraförsäkringen när det statsfinansiella läget medger det. Regeringen avser också att lämna för- slag till en höjning av grundnivån i föräldraförsäkringen. En av regeringens målsättningar med såväl familje- som jämställdhets- politiken är att både kvinnor och män skall kunna vara hemma och ta det praktiska ansvaret för sina barn som de arbetar för sin försörj- ning. Ur ett barnperspektiv är det eftersträvansvärt att båda föräldrarna är föräldralediga. För att stimulera denna utveckling och markera vikten av att pappor är hemma med sina barn har två införts i föräldrapenningen. Detta har fått avsedd effekt och männens andel av uttagna dagar ökar stadigt. I budgetpropositionen har också aviserats förslag till en höjning av grundnivån inom föräldraförsäkringen från per dag till per dag 2004. Syftet med höjningen är att förbättra för de föräldrar som saknar inkomst, har låg inkomst eller inte uppfyller kvalifikationsvillkoret inom föräldrapenningen. 18 Arbetsmarknadspolitik (PO 22) Arbetsmarknadspolitiken har en central roll i jämställdhetspolitiken. Sysselsättningsgraden bland kvinnor i är mycket hög vilket skapat förutsättningar för ekonomiskt oberoende och en väl utbyggd offentlig sektor. Arbetsmarknadspolitiken skall bl.a. bidra till att köns- uppdelningen på arbetsmarknaden bryts. Regeringen har tillsatt en utredning om könssegregeringen på arbets- marknaden. Kvinnor och män arbetar inom olika delar av arbetsmarknaden. Hälften av alla kvinnor arbetar i offentlig sektor och hälften i privat Av männen arbetar i offentlig sektor och i Skr. 2002/03:140 privat sektor. Arbetet med att motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden ökar möjligheterna att tillvarata den kunskap och den erfarenhet som kvinnor och män har. Könssegregeringen förhindrar rörligheten på arbetsmarknaden som i sin tur innebär ett dåligt utnytt- jande av arbetskraftens totala kompetens och därmed lägre tillväxt. Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2003:18) för att öka kunskapen om varför könssegregeringen på arbetsmarknaden består och var hindren för ökad integrering finns. Det är av stor vikt att könsuppdel- ningen av arbetsmarknaden bryts. Utredaren skall bl.a. analysera vad det är som påverkar kvinnors och mäns yrkesval samt vilka mekanismer det är som upprätthåller könssegregeringen på arbetsplatser. 19 Arbetslivspolitik (PO 23) Arbetslivet är ännu inte jämställt. Att verka för kvinnors och mäns rätt till arbete på lika villkor, att motverka en könsuppdelad arbetsmarknad och att bidra till ökad jämställdhet samt att främja etnisk mångfald är angelägna uppgifter i alla led i den arbetslivspolitiska verksamheten. Regeringen arbetar för att stärka kvinnornas ställning på arbets- marknaden och i arbetslivet. Regeringen har gett i uppdrag att, i samråd med JämO, överlägga med parterna om jämställdhet i lönefrågor. skall enligt regleringsbrevet vid sina över- läggningar med arbetsmarknadens parter om kommande och pågående avtalsförhandlingar fästa uppmärksamhet på vikten av att de centrala kollektivavtalen konstrueras så, att avtalen främjar de lokala parternas arbete med lönefrågor ur ett jämställdhetsperspektiv. skall samråda med i samband med genom- förandet av uppdraget. Uppdraget skall avrapporteras till regeringen . Stärkt anställningsskydd för föräldralediga Regeringen överväger förslag som syftar till att stärka anställnings- skyddet för föräldralediga arbetstagare. Antalet anmälningar till JämO som rör diskriminering på grund av graviditet och föräldraskap fortsätter att öka. Ett särskilt problem som har uppmärksammats av arbetstagarorganisationerna är risken för att arbets- givare vid arbetsbrist säger upp personal som är föräldraledig för att däri- genom slippa betala uppsägningslön. har på regeringens uppdrag genomfört en översyn Skr. 2002/03:140 av vissa delar av arbetsrätten som berör föräldraledigas situation. Betänkandet har remitterats och regeringen överväger förslag som syftar till att stärka anställningsskyddet för föräldralediga arbetstagare. Ett starkt skydd bör främja möjligheterna för arbetstagare att kombinera för- värvsarbete och föräldraskap och därmed även förutsättningarna för en jämställd fördelning av föräldraskapet. Stärkt rätt till heltidsanställning Regeringen avser att tillsätta en utredning för att undersöka möjligheterna att införa en rätt till heltidsanställning. Ett av regeringens mål för jämställdhetspolitiken är att lika villkor och förutsättningar skall gälla för kvinnor och män i fråga om företagande, arbete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet. Enligt AMS statistik var ca 80 000 kvinnor och 18 000 män anmälda som deltidsarbetslösa. Antalet inskriva arbetslösa totalt (deltids- och heltids- arbetslösa) var 2001 ca 291 000 personer (ca 165 000 kvinnor och 125 000 män). Deltidsarbetslöshet är ett problem som främst drabbar kvinnor. Av det totala antalet arbetslösa kvinnor 2001 var deltidsarbetslösa. Motsvarande siffra för män var . Deltidsarbetslöshet och ofrivilligt deltidsarbete är således ett problem ur ett jämställdhets- perspektiv. Regeringen har vårproposition (prop. 2002/03:100) uttalat att en utredning skall tillsättas för att undersöka möjligheterna att införa en rätt till heltid. Regeringen överväger förslag för att lösa problem med tidsbegränsade anställningar. Andelen tidsbegränsade anställningar ökade , särskilt inom vissa kvinnodominerade sektorer. Många ungdomar har också långvariga tidsbegränsade anställningar. Utan en tillsvidareanställning är det bl.a. svårt att få bostad och banklån vilket i sin tur påverkar möjligheterna att bilda familj. Regeringen anser att det är viktigt att unga människor inte låses in i otrygga anställningar. Antalet tidsbegränsade anställningar skall minska och möjligheten att få tillsvidareanställning skall öka. Även om andelen som får fasta anställningar har ökat anser regeringen att det finns ett behov av bättre lösningar på de problem som finns med tidsbegränsade anställningar. har på regeringens uppdrag genomfört en översyn av vissa delar av arbetsrätten som berör reglerna om tidsbegränsade anställningar. Betänkandet har remitterats och regeringen överväger förslag som syftar till att lösa problem som är förknippade med tids- Jämställdhetspolitik (PO 24) Regeringen har beslutat att jämställdhetsarbetet skall integreras i hela regeringens politik. Ansvaret för det strategiska och sammanhållande arbetet finns inom politikområdet Jämställdhetspolitik. Det huvudsakliga arbetet med analys, aktiviteter och åtgärder sker inom övriga politik- områden. Regeringen tillsätter en utredning som skall utvärdera jämställdhetspolitikens mål, inriktning, organisation och effektivitet. Utredningen skall lämna förslag på mål och resultatindikatorer för jämställdhetspolitiken, samt analysera det offentligas roll och uppgifter inom området och lämna förslag till den framtida organisationen och inriktningen på jämställdhetsarbetet. Målen för jämställdhetspolitiken har legat fast .