prop · GQ0380 · 2003-03-17 00:00:00 — som inte huvudsakligen används för fritidsändamål, och som förvärvats av samborna för gemensamt begagnande skall benämnas samborätts- Egendomen utgör dock inte samborättsgods om parterna skrift- ligen avtalat att egendomen inte skall eller om egendomen förvärvats av ena sambon i gåva eller genom arv eller testamente med föreskrift om att egendomen skall vara enskild. Kommittén har även övervägt en ordning där samäganderätt till egendom som inte omfattas av samborätten kan upplösas vid bodelning. Vid kommitténs hearingar har många deltagare understrukit att det av praktiska skäl skulle vara fördelaktigt för parterna om egendoms- gemenskapen dem emellan kunde upplösas vid ett och samma tillfälle. En sådan ordning kräver dock ingripande förändringar av bodelnings- reglerna, vars konsekvenser noga måste övervägas. behov av motsvarande ändringar torde finnas i ÄktB. dessutom komma att kräva en samordning, med reglerna i samägande- Kommittén anser därmed att frågan ligger utanför kommitténs uppdrag men vill framhålla att det är av stor vikt att frågan utreds i annan Avtal om att viss egendom skall undantas från bodelning Det är tveksamt om sambor enligt sambolagen kan träffa avtal om att endast visst samborättsgods skall ingå i bodelningen medan annan egendom som i och för sig är bodelningsbar skall hållas utanför. Kommitténs uppfattning är att sambor, liksom makar, skall kunna ingå Sambor bör dessutom, på samma sätt som makar, i ett nytt avtal kunna återinföra den rätt till delning som de har avtalat Kommittén föreslår att lagen förtydligas på denna punkt. Möjlighet att träffa föravtal För de sambor som är överens om att samboförhållandet har upphört utan att detta manifesteras på ett för utomstående synbart sätt finns ett behov av att kunna träffa föravtal. Kommittén föreslår att sambor inför ett förestående upphörande av samboförhållandet skall ha möjlighet att, liksom makar, avtala om den kommande bodelningen och annat som har samband med denna. Behovet av en tidsfrist för när begäran om bodelning senast skall Varken sambolagen eller ÄktB innehåller någon tidsfrist för när ansökan om bodelning senast skall ske när båda parterna är i livet. enligt sambolagen är emellertid inte obligatorisk i motsats till vad som gäller enligt ÄktB. För att öka förutsebarheten för samborna föreslår kommittén att en tidsfrist för när bodelning senast skall påkallas införs i Om inte bodelning påkallas inom går rätten till För att undvika stötande resultat bör inte tidsfristen sättas för snävt. är det angeläget att begäran om bodelning framställs möjligt efter det att samboförhållandet upphört. Kommittén anser att en tidsfrist efter det att samboförhållandet upphörde är tillräckligt generös för att obilliga resultat skall kunna Behovet av en redovisningsregel Om egendom som utgör samborättsgods säljs eller på annat sätt avhänds efter det att samboförhållandet upphört men innan bodelning sker är det tveksamt om värdet av egendomen ingår i bodelningen. föreslår att det i sambolagen anges att en bodelning skall ha sin utgångs- punkt i egendomsförhållandena den dag samboförhållandet upphör. Härigenom kommer värdet av samborättsgodset som fanns vid denna tidpunkt att ingå i bodelningen oavsett om egendomen finns i behåll eller För att säkerställa att samborättsgodset eller värdet av sådan egendom förvaltas på bästa sätt, föreslår kommittén att sambolagen dessutom kompletteras med en bestämmelse om redovisningsplikt. Redovisningsplikten omfattar även sambornas gemensamma bostad som innehas av ena sambon med hyresrätt eller bostadsrätt och som kan bli föremål för övertagande enligt sambolagen. Kommittén föreslår att sambolagen skall ge möjlighet för domstol att meddela interimistiska beslut om kvarsittningsrätt även beträffande bostad som ingår i bodelning. Vidare föreslår kommittén att interimis- tiska beslut enligt sambolagen skall kunna överklagas särskilt. föreslår kommittén att frågor om övertagande av bostad och kvarsitt- ningsrätt i bostad skall kunna prövas i mål mellan sambor om vårdnad om barn och barns boende. Kommittén anser att informationen om sambolagen måste förbättras. Innehållet i informationen skall vara tydligt och lättförståeligt och riktas till både sambor av motsatt och av samma kön. För att informationen om sambolagen skall nå så många som möjligt bör informationen framställas och spridas på många olika sätt. Riktade informationsinsatser bör göras särskilt till sambor av samma kön men även till ungdomar och Sambor av samma kön I lagen om homosexuella sambor anges vilka lagar och bestämmelser som tillämpas på sambor av motsatt kön och som även skall gälla för sambor av samma kön. Avsikten är att lagen skall innehålla en uttömmande uppräkning av de bestämmelser som skall tillämpas även på Med utgångspunkten att likställdhet skall råda mellan heterosexuella sambor och homosexuella sambor på samma sätt som mellan äkta makar och registrerade partner har kommittén bedömt om de rättsliga skillnader som föreligger mellan sambor i de båda grupperna är motiverade eller Kommittén har härvid kunnat konstatera att de rättsliga skillnaderna mellan sambor av motsatt och av samma kön är långt fler än skillnaderna mellan äkta makar och partner. Det stora antal författningar och författningsrum som anges i lagen om homosexuella sambor medför att det är svårt att upprätthålla kravet på tydlighet och överskådlighet. Det finns dessutom en risk för att rättsläget missuppfattas eftersom det inte i varje enskild lag eller bestämmelse anges vilka sambor författningen avser. Det har också visat sig att sambor av samma kön glömts bort i olika lagstiftningsarbeten som rört Kommitténs bedömning är mot denna bakgrund att det finns behov av en ny reglering för att undanröja omotiverade rättsliga skillnader mellan sambor av samma och av motsatt kön. Endast i den mån de rättsliga skillnaderna mellan homosexuella och heterosexuella samboförhållanden motsvaras av de rättsliga skillnaderna mellan partnerskap och äktenskap kan de anses vara motiverade. Kommittén föreslår, som ovan nämnts, att alla samboförhållanden regleras i en och samma sambolag samt att sambolagens definition av begreppet sambor ändras. Vidare föreslår kommittén att det av varje författning eller författningsrum skall framgå vilka sambor som avses i Begreppet sambo skall i fortsättningen avse sambor av motsatt och av samma kön. I kommitténs uppdrag angående annan hushållsgemenskap har ingått att belysa vilka grupper av sammanboende som kan ha behov av ökad rättslig trygghet samt att klarlägga vilka dessa behov är. Kommittén har inventerat vilka skillnader det finns mellan rätts- verkningarna vid samlevnad i äktenskap/registrerat partnerskap, sambo- förhållanden och i annan hushållsgemenskap beträffande några centrala rättsområden. Med hjälp av SCB har kommittén tagit fram uppgifter om hur många personer och hushåll det finns som är att hänföra till gruppen annan hushållsgemenskap. På kommitténs uppdrag har SCB dessutom utfört en intervjuundersökning per telefon med drygt 500 personer som i tidigare undersökningar uppgett sig vara ensamstående med annan person i hushållet än barn . Av undersökningarna drar kommittén slutsatsen att de personer som bor tillsammans med annan än make/partner, sambo och/eller underåriga barn är en relativt begränsad grupp. Uppskattningsvis rör det sig om cirka 80 000 hushåll där vuxna barn (och däröver) och föräldrar bor tillsammans, knappt 20 000 hushåll där syskon utan föräldrar bor tillsammans och drygt 20 000 hushåll där övriga personer bor tillsam- I gruppen övriga återfinns bl.a. släktingar, arbetskamrater, studie- kamrater och inneboende. I flertalet fall är det fråga om provisoriska sammanboenden som framför allt har praktiska orsaker. boenden som är tänkta att bestå och som också rent faktiskt består är Det är framför allt sammanboenden mellan äldre syskon samt mellan vuxna barn och föräldrar som är bestående. gemenskap som uppstår i dessa långvariga sammanboenden tycks dock sällan motsvara den sammanflätning av ekonomin som ofta uppstår mellan äkta makar/partner och sambor i och med uppbyggnaden av ett Flertalet intervjupersoner som tillfrågades om behovet av rättsligt skydd ställde sig avvisande härtill. Mot denna bakgrund har kommittén inte ansett att något behov föreligger av en rättslig reglering av de inbördes förhållandena mellan personer som bor tillsammans i en annan hushållsgemenskap. har inte heller ansett att det finns skäl att införa någon särskild reglering för personer som bor tillsammans i annan hushållsgemenskap beträffande den sociala trygghetslagstiftningen. Särskilt om kretsen bostadsbidragsberättigade Vad gäller frågan om kretsen bostadsbidragsberättigade var bakgrunden till kommitténs direktiv ett tillkännagivande från . utskottet hade nämligen pekat på att makar och partner som lever tillsammans och sambor av motsatt kön skall ansöka om bostadsbidrag Enligt utskottets mening borde denna krets bostadsbidrags- berättigade utvidgas till att omfatta personer som bor tillsammans, oavsett samlevnadsform (bet. 1995/96:BoU11 s. 18). borde enligt utskottet vara att andra sammanboende i bostadsbidrags- hänseende jämställs med samboende män och kvinnor enligt de regler som gäller enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Kommittén har tolkat direktiven och utskottets uttalande så att utvidgningen endast avser gemensam ansökan för ungdomar som bor tillsammans och för personer i hushåll där det finns barn; i båda fallen under förutsättning att det inte bor fler än två bidragssökande personer i hushållet och att de bidragssökande är folkbokförda på samma När tillkännagivande gjordes och när kommitténs direktiv skrevs saknade sambor av samma kön möjlighet att gemensamt ansöka om bostadsbidrag. En sådan reglering trädde dock i kraft den 1 Sålunda gäller numera att makar och partner som lever tillsammans och sambor av samma eller motsatt kön skall ansöka om Enligt kommitténs uppfattning är ett grundläggande skäl till att makar/partner och sambor skall ansöka om bostadsbidrag gemensamt att det i dessa hushåll anses finnas en utbredd ekonomisk gemenskap. Kommitténs intervjuundersökning har visat att det för en stor del av de personer som bor i samma bostad utan att vara makar/partner eller sambor är fråga om provisoriska boenden där de sammanboende inte har någon annan ekonomisk gemenskap än bostadskostnaden. mitténs uppfattning är det inte rimligt att alla sammanboende oberoende av vilken ekonomisk gemenskap som finns mellan dem skall ansöka om bostadsbidrag gemensamt. övervägt en ordning där sammanboende skulle ansöka gemensamt om bostadsbidrag endast om de har en mer vittgående hushållsgemenskap med ett ekonomiskt samarbete. En sådan ordning skulle dock innebära Det underlag som kommittén tagit fram visar att en gemensam ansökan om bostadsbidrag för personer i annan hushållsgemenskap inte generellt kan sägas leda till vare sig ett högre eller lägre bidrag än en individuell ansökan enligt det nuvarande systemet. Det bör dock uppmärksammas att vissa personer som uppbär bostadsbidrag som ensamstående helt kan komma att förlora rätten härtill om de skulle tvingas ansöka gemen- samt med annan i hushållet. I många fall skulle dessutom ensamstående föräldrar med barn få ett lägre bidrag vid en ansökan gemensamt med annan person i hushållet. De nu redovisade konsekvenserna talar enligt kommitténs uppfattning starkt mot att införa en ordning med gemensam ansökan om bostadsbidrag i annan hushållsgemenskap. Mot bakgrund av det anförda blir kommitténs slutsats att någon ytter- ligare utvidgning av kretsen sammanboende som skall ansöka om bostadsbidrag gemensamt inte skall ske. Kommittén avstår därför från att lägga fram något förslag härom. 1Förslag till lag om ändring i lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem, dels att nuvarande 25 §§ skall betecknas 3, 4, 6 och 9 §§ samt att nuvarande 624 §§ skall betecknas 13-32 §§, dels att 1, 3, 4, 6, 9, 14-19, 22-26, 29, 31 och 32 §§ skall ha följande lydelse, dels att rubriken till lagen skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 5 § skall sättas närmast före 9 §, att rubriken närmast före 16 § skall sättas närmast före 23 §, att rubriken närmast före 17 § skall sättas närmast före 24 § och ha följande lydelse samt att rubriken närmast före 20 § skall sättas närmast före 27 §, dels att det i lagen skall införas tio nya paragrafer, 2, 5, 7, 8, 10, 11, 12, 33, 34 och 35 §§ samt närmast före 3 § en ny rubrik av följande lydelse. Lag (1987:232) om sambors Sambolag (1987:232) gemensamma hem Denna lag gäller sambors gemensamma bostad och bohag. Vad som föreskrivs i denna lag om sambor gäller sådana sambo- förhållanden där en ogift kvinna och en ogift man bor tillsammans under äktenskapsliknande för- hållanden. Denna lag gäller sambors gemensamma bostad, bohag och motordrivna fortskaffningsmedel. Med sambor avses två personer som stadigvarande bor tillsam- mans i ett parförhållande och har gemensamt hushåll. Sambolagen är endast tilllämp- lig på sådana samboförhållanden där ingen av samborna är gift eller registrerad partner. 1.när samborna eller någon av dem gifter sig eller ingår regist- rerat partnerskap, 2.när samborna flyttar isär, 3.när någon av samborna I annat fall upphör ett förhållande när en ansökan från en eller båda samborna om att nas enligt 27 § eller om rätt att ensam få bo kvar i bostaden enligt 29 § inkommer till domstol eller när en sambo väcker talan enligt 23 §. Med sambors gemensamma bostad avses i denna lag, om inte annat följer av 4 §, Med sambors gemensamma bostad avses i denna lag, om inte annat följer av 6 §, 1.fast egendom som samborna eller någon av dem äger eller innehar med tomträtt, om det finns en byggnad på egendomen som är avsedd som sambornas gemensamma hem och egendomen innehas huvudsakligen för detta ändamål, 2.fast egendom som samborna eller någon av dem innehar med nyttjanderätt i förening med byggnad på egendomen som samborna eller någon av dem äger, om byggnaden är avsedd som sambornas gemen- samma hem och egendomen innehas huvudsakligen för detta ändamål, 3.byggnad eller del av byggnad som samborna eller någon av dem innehar med hyresrätt, bostadsrätt eller annan liknande rätt, om byggnaden eller byggnadsdelen är avsedd som sambornas gemensamma hem och innehas huvudsakligen för detta ändamål, 4.byggnad eller del av byggnad som samborna eller någon av dem har rätt att förvärva med bostadsrätt enligt förhandsavtal som sägs i5 kap. bostadsrättslagen (1991:614), om rätten gäller en lägenhet som när avtalet träffades var avsedd att bli sambornas gemensamma hem och att innehas huvudsakligen för detta ändamål. Samborna får i en av dem båda undertecknad handling anmäla till inskrivningsmyndigheten att en fastighet som är lagfaren för en av dem eller en tomträtt för vilken en av dem är inskriven som innehavare är gemensam bostad för dem båda. Med sambors gemensamma bohag avses i denna lag, om inte annat följer av 4 §, möbler, hus- hållsmaskiner och annat inre lös- öre som är avsett för det gemen- samma hemmet. Till gemensamt bohag räknas inte sådant bohag som används uteslutande för den ena sambons bruk. Med sambors gemensamma bohag avses i denna lag, om inte annat följer av 6 §, möbler, hus- hållsmaskiner och annat inre lös- öre som är avsett för det gemen- samma hemmet. Till gemensamt bohag räknas inte sådant bohag som används uteslutande för den ena sambons bruk. Till sambors gemensamma bostad och bohag räknas inte egendom som används huvudsak- ligen för fritidsändamål. Med sambors gemensamma motordrivna fortskaffningsmedel avses i denna lag, om inte annat följer av 6 §, sådant fortskaff- ningsmedel som används i det gemensamma hushållet. Till gemensamt motordrivet fort- skaffningsmedel räknas inte sådant som används uteslutande för den ena sambons bruk. Till sambors gemensamma bostad, bohag och motordrivna fortskaffningsmedel räknas inte egendom som används huvudsak- ligen för fritidsändamål. Sådan egendom som anges i 3 5 §§ och som förvärvats för gemensamt begagnande utgör sambornas samborättsgods. Första stycket gäller dock inte om det är fråga om egendom som avses i 8 § eller om annat följer av avtal som samborna träffat enligt 10 §. Sådan egendom som anges i 3 5 §§ och som en sambo 1.fått i gåva med det villkoret att egendomen skall vara mottaga- rens enskilda, 2.erhållit genom testamente med det villkoret att egendomen skall vara mottagarens enskilda, eller 3.ärvt och som enligt testa- mente av arvlåtaren skall vara mottagarens enskilda utgör inte samborättsgods. Detsamma gäller vad som har trätt i stället för egendom som anges i första stycket om det inte genom en sådan rättshandling som där avses föreskrivits att ersätt- ningsegendom inte skall vara enskild egendom. När ett samboförhållande upp- När ett samboförhållande upp- hör, skall på begäran av någon av hör av annat skäl än att samborna gifter sig med varandra eller ingår bostad och bohag fördelas mellan varandra, skall på begäran av någon av samborna deras sambo- en sambo, skall begäran av den efterlevande sambon om en sådan Första stycket gäller ej, om samborna har kommit överens om det i ett skriftligt avtal som har hållandena den dag sambo- undertecknats av dem båda. sambornas livstid skall framställas senast efter det att sambo- Avlider en sambo, skall begäran av den efterlevande sambon om Genom ett skriftligt avtal som undertecknas av båda samborna kan de komma överens om att bodelning inte skall ske eller att viss egendom inte skall ingå i bodelningen. Genom ett nytt av samborna undertecknat skriftligt avtal kan de ändra vad som tidigare överenskommits. Varje sambo är skyldig att tills bodelning förrättas, eller frågan om bodelning fallit, redovisa för gemensam bostad, bohag och motordrivet fortskaffningsmedel som utgör samborättsgods samt för gemensam bostad som innehas med hyresrätt eller bostadsrätt och som kan bli föremål för över- tagande enligt 23 §. Sambor får inför ett förestående upphörande av sam- kommande bodelningen och annat som har samband med denna (föravtal). Över avtalet skall upp- rättas en handling som under- tecknas av båda samborna. Om ett villkor i ett föravtal är oskäligt med hänsyn till avtalets avtalets tillkomst, senare inträf- fade förhållanden och omständig- heterna i övrigt, får avtalet jämkas eller lämnas utan avseende vid Vid bodelningen skall först sambornas andelar i egendomen beräknas. Vid beräkningen av sambornas andelar i egendomen skall från vad en sambo äger av deras bostad och bohag avräknas så mycket att det täcker de skulder som den sambo hade när samboförhållandet upp- hörde. För sådana fordringar mot en sambo som inte är förenade med särskild förmånsrätt i bostaden eller bohaget och som inte heller på annat sätt är att hänföra till sådan egendom skall sambon få täckning ur bostaden och bohaget endast i den mån betalning inte kan erhållas ur annan egendom. Det som återstår av sambornas bostad och bohag, sedan avdrag har gjorts för att skulderna skall täckas enligt 7 §, skall läggas samman. Värdet därav skall där- efter delas lika mellan samborna. I den mån det med hänsyn särskilt till samboförhållandets längd men även till sambornas Vid beräkningen av sambornas andelar i egendomen skall från vad en sambo äger av deras sambo- rättsgods avräknas så mycket att det täcker de skulder som den sambon hade när samboförhållan- det upphörde. För sådana fordringar mot en sambo som inte är förenade med särskild förmånsrätt i samborätts- godset och som inte heller på annat sätt är att hänföra till sådan egendom skall sambon få täckning ur samborättsgodset endast i den mån betalning inte kan erhållas ur annan egendom. Det som återstår av sambornas samborättsgods, sedan avdrag har gjorts för att skulderna skall täckas enligt 14 §, skall läggas samman. Värdet därav skall därefter delas lika mellan samborna. I den mån det med hänsyn ekonomiska förhållanden och om- ständigheterna i övrigt är oskäligt att en sambo när samlevnaden upphör skall lämna egendom till den andra i den omfattning som följer av 58 §§, skall bodelningen i stället göras så att den först- nämnda sambon får behålla mer av sin egendom. Är en sambo försatt i konkurs när bodelningen skall för- rättas eller finns det andra sär- skilda skäl att inte dela sambornas egendom, skall varje sambo be- hålla sin egendom som sin andel. Med ledning av de andelar som har beräknats för samborna skall deras bostad och bohag fördelas mellan dem på lotter. Den som bäst behöver bostaden eller bohaget har rätt att få denna egendom i avräkning på sin lott eller, om värdet är ringa, utan avräkning. En förutsättning för att en sambo skall få överta en bostad eller bohag som tillhör den andra sambon är dock att ett sådant övertagande även med hänsyn till omständigheterna i övrigt kan anses skäligt. Svarar egendomen för fordran som är förenad med särskild förmånsrätt i egendomen, är en ytterligare förutsättning för ett övertagande att den andra sambon befrias från ansvar för fordringen eller att medel till att betala denna har satts under särskild vård. ekonomiska förhållanden och om- ständigheterna i övrigt är oskäligt att en sambo när samlevnaden upphör skall lämna egendom till den andra i den omfattning som följer av 9 och 1315 §§, skall bodelningen i stället göras så att den förstnämnda sambon får be- hålla mer av sin egendom. sambo försatt i konkurs när finns det andra särskilda skäl att skall varje sambo behålla sin egendom som sin andel. Med ledning av de andelar som har beräknats för samborna skall mellan dem på lotter. bäst behöver bostad, bohag eller som ingår i bodelningen har rätt att få denna egendom i avräkning på sin lott eller, om värdet är ringa, utan avräkning. sättning för att en sambo på sin lott skall få sådan egendom som tillhör den andra sambon är dock att detta även med hänsyn till som är förenad med särskild förmånsrätt i egendomen, är en sambo på sin lott skall få sådan egendom som tillhör den andra sambon att den andra sambon befrias från ansvar för fordringen eller att medel till att betala denna har satts under särskild vård. En sambo har rätt att i stället för att lämna egendom till den andra sambon betala motsvarande belopp i pengar. ställs för betalningen, kan sambon få skäligt anstånd med denna. inte någon betalning, har den andra sambon rätt att så långt det är möjligt få sådan egendom som inte är uppenbart olämplig för den sambon. Om en sambo övertar bostad Om en sambo på sin lott får eller bohag mot avräkning och inte tillgodoser den andra sambon med egendom ur det gemensamma bohaget, skall den övertagande sambon betala motsvarande belopp i pengar. Om godtagbar säkerhet ställs för betalningen, kan sambon få skäligt anstånd med denna.12 §Om en sambo avlider, gäller bestämmelserna om rätt att begära bodelning och om rätt att överta bostad och bohag endast till förmån för den efterlevande sambon.Den efterlevande sambon har rätt att som sin andel vid fördel- ning av sambornas bostad och bohag alltid få ut så mycket av den behållna egendomen efter avdrag för skulder, i den mån den räcker, att det motsvarar två gånger det vid tiden för dödsfallet gällande basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. bostad, bohag eller motordrivet Prop. 2002/03:80 fortskaffningsmedel mot avräkning Bilaga 2 och inte tillgodoser den andra sambon med egendom ur samborättsgodset, skall sambon betala motsvarande belopp i pengar. Om godtagbar säkerhet ställs för betalningen, kan sambon få skäligt anstånd med denna. Om en sambo avlider, gäller bestämmelserna i 9 och 17 §§ endast till förmån för den efterlevande sambon.