prop · GR039 · 2003-10-29 00:00:00 — varor och tjänster som påverkar miljön så att förorenaren betalar. minst skattesystemets utformning har betydelse för miljöstyrningen. Obligatoriska miniminivåer för miljöskatter på en för miljön styrande nivå inom EU ökar möjligheter att införa skatter på nivåer som bör verka för att miniminivåer för miljörelaterade skatter införs på EU-nivå inom fler områden samt att miniminivåerna sätts till lämpliga nivåer. även bör driva frågan om alternativa marknadsinriktade styrmedel på miljöområdet, såsom handel med utsläppsrätter och elcertifikat på EU- En politisk överenskommelse om energiskattedirektivet träffades i och sedan parlamentet hörts beräknas rådet (ekonomi- och finansministrarna) kunna anta det nya direktivet i sådan tid att det kan träda i kraft . minimiskattenivåer för kol, naturgas och el samt höjda miniminivåer för De fastlagda nivåerna är dock låga och bör verka för höjda minimiskattenivåer på fossila bränslen. medlemsstaterna möjlighet att beskatta bränsle för yrkesmässigt flyg och sjöfart nationellt och via bilaterala avtal mellan medlemsstater inom EU. bör undersöka möjligheterna att införa en sådan beskattning och Om det är möjligt att införa någon form av beskattning av flyg- och sjöfartsbränslen och om detta kan leda till minskad miljöpåverkan kommer regeringen att överväga att föreslå att en sådan skatt införs. bör i detta sammanhang verka för att EU internationellt driver att särskilda åtgärder vidtas för att minska utsläpp av växthusgaser från luftfarten och sjöfarten, såsom anges i det sjätte bör verka för att den svenska transportpolitikens princip om att skatter och avgifter skall baseras på samhällsekonomiska marginalkostnader inklusive externa effekter för att bidra till att uppnå uppställda miljömål införs fullt ut inom EU. Det är en viktig del av en långsiktigt hållbar utveckling inom transportsektorn. verka för att ett direktiv införs som möjliggör ett införande av ett marginalkostnadsbaserat kilometerskattesystem för tunga fordon, som även beaktar fiskala hänsyn, eller vägavgifter på hela det svenska Ett gemensamt system för koldioxiddifferentierad fordonsskatt för lätta fordon inom EU kan vara ett sätt att driva på utvecklingen mot skall lämna sitt slutbetänkande . ståndpunkt bör därefter tas fram. Ett direktiv om handel med utsläppsrätter skall införas med start . Den första perioden som direktivet skall gälla är 20052007, dvs. Kyotoprotokollets första åtagandeperiod 20082012. startar och sammanfaller med möjligheten till internationell handel med utsläppsrätter inom ramen för Kyotoprotokollet. att den fortsatta behandlingen och genomförandet av direktivet är en central uppgift som bör ges fortsatt hög prioritet. bör även fler Skr. 2003/04:9 sektorer och fler klimatpåverkande gaser införlivas i handelsdirektivet. I EG-fördraget finns gemenskapens grundläggande regler om statligt stöd. Offentliga stöd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna enskilda företag eller särskilda delar av näringslivet är förbjudna i den mån de påverkar handeln mellan medlemsländerna och spelar därför en stor roll för att den inre marknaden skall fungera. Åtgärder som bidrar till en hållbar utveckling omfattas därför av ett gemensamt regelverk inom EU. Reglerna kan dock försvåra möjligheterna att utforma nationella skatteregler. Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön löper ut i och med utgången av 2007. I samband med detta bör en övergripande översyn av politiken på området statligt stöd ske. Det är viktigt att riktlinjerna utformas så att en aktiv miljöpolitik möjliggörs. bör också verka för att de hinder mot ekonomiska incitament för miljöanpassad teknik som finns i avgasdirektiven tas bort. Reglerna som begränsar användningen av ekonomiska incitament för renare bilar avhandlas under avsnitt 4.2. Regeringens bedömning: bör fortsätta att påverka utformningen och tolkningen av EG:s upphandlingslagstiftning så att den i ökad utsträckning ger möjlighet att ställa miljökrav. : Överensstämmer med regeringens Remissinstanserna: Skogsindustrierna vill betona att det är av avgörande betydelse att kriterierna för denna upphandling baseras på vetenskapligt korrekta kriterier. Verket för näringslivsutveckling delar uppfattningen att bör fortsätta att påverka EG:s lagstiftning och tolkning av lagstiftningen, så att höga miljökrav kan ställas vid all offentlig upphandling och för en produkts hela livscykel. miljökrav kräver kostsamma åtgärder i företagen, exempelvis införandet av miljöledningssystem eller miljömärkning av produkter/tjänster, som speciellt av mindre företag upplevs som mycket betungande. Skälen för regeringens bedömning: Den offentliga upphandlingen utgör av EU:s BNP eller och skulle kunna ge ett betydande bidrag till ekologiskt hållbar utveckling. presenterade ett tolkningsmeddelande om miljöhänsyn vid offentlig upphandling (KOM(2001)274 slutlig) enligt gällande Tolkningsmeddelandet är i många delar positivt till möjligheten att ställa miljökrav. Möjligheterna att ta miljöhänsyn ges i första hand i de inledande stadierna av upphandlingen. tolkningsmeddelandet är möjligheterna att använda utvärderingskriterier som ett flexibelt instrument för att vikta miljökrav mot andra krav dock Det är viktigt att notera att detta endast är kommissionens tolkning av lagstiftningen. I sista hand är det som tolkar I några domar (mål C-172/99, C-379/98 och C- 513/99) har haft en relativt öppen syn på möjligheterna att Skr. 2003/04:9 ställa miljökrav vid offentlig upphandling. I den senaste domen slår domstolen också fast att utvärderingskriterier kan användas i betydligt högre utsträckning än vad kommissionen angav i tolkningsmeddelandet och att miljökrav kan vara till fördel för miljön i stort och inte enbart för den upphandlande enheten. EG:s upphandlingsdirektiv är föremål för översyn och behandlas nu av rådet och av . Parlamentet vill i sitt första yttrande i större utsträckning än rådet verka för att myndigheter skall få ställa miljökrav vid offentlig upphandling. En annan nyckelfråga är att miljökrav bör kunna vara till fördel för miljön i stort och inte bara för den upphandlande enheten där rådet önskar snäva in nuvarande möjligheter. Eftersom det råder viss osäkerhet om hur miljökrav kan tillämpas vid offentlig upphandling har regeringen tagit initiativet att utveckla det s.k. EKU-verktyget till ledning för kommunerna. En omfattande informationssatsning och utbildning har startats på området som syftar till att öka kunskapen om hur man i ökad utsträckning kan ställa miljökrav vid upphandling i den offentliga sektorn. bör fortsätta att påverka EG:s upphandlingslagstiftning och tolkningen av lagstiftningen så att den ger möjlighet att ställa miljökrav på hög nivå. Avveckling av stöd som påverkar miljön i negativ Regeringens bedömning: I första hand bör miljöskadliga subventioner som motverkar en hållbar utveckling avskaffas och i andra hand bör de reformeras. Reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken bör bl.a. inriktas mot att främja en hållbar jordbruks- och livsmedelsproduktion. Den gemensamma fiskeripolitiken bör förändras så att stöden utformas så att de gynnar ett hållbart nyttjande av fiskeresurserna. : Överensstämmer med regeringens Remissinstanserna: menar att en reformering av EU:s jordbrukspolitik är eftersträvansvärd och kan ge möjligheter till en politik med andra mål som ligger i linje med överväganden som bidrar till en bättre folkhälsa i . Ett exempel är att upphöra med subventioner till tobaksodling. att bör verka för en avreglering av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) och en ökad användning av miljöstöd i Det är dock viktigt att den totala stödnivån till jordbruket reduceras i reformeringen av GJP. Statskontoret anser att det är angeläget att minska subventioner som motverkar miljökvalitetsmålen. påpekar att i rapporten anges den gemensamma fiskeripolitiken som ett av de främsta subventionsprogrammen inom EU som styr på ett sätt som ofta är skadligt för miljön. att särskilt avtalen om fiske i tredje lands vatten ofta innebär en väsentlig subvention av ett fiske som i många fall är miljöskadligt. 2003/04:9 strukturstödet är till viss del miljöskadligt, men verkar i andra delar åt Mest skadligt har stödet till nybyggnation och modernisering av fiskefartyg varit. Stödet till nybyggnation skall dock enligt beslut upphöra efter 2004. vill framhålla beträffande miljöskadliga subventioner att det kan vara bra att följa utvecklingen av de totala subventionerna och de miljöfrämjande (miljömotiverade) subventionerna. anser att det också är viktigt att skapa en gemensam definition av miljöskadliga såväl som miljömotiverade subventioner på EU-nivå för att underlätta jämförelser. delar i stort uppfattningen att bör verka för att den pågående reformeringen av GJP inriktas mot avreglering och att en ökad andel av budgeten skall gå till miljöersättningar. Skälen för regeringens bedömning: Inom EU finns omfattande subventionsprogram som i stor utsträckning är miljöskadliga. Det gäller framförallt subventioner till fossila bränslen såsom kolstöd. Även vissa delar av den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) och jordbrukspolitiken (GJP) kan påverka miljön i negativ riktning. bör därför verka för att i första hand avskaffa och i andra hand reformera de miljöskadliga subventionerna. Ansträngningarna för att avveckla subventionerna till fossila bränslen bör fortsätta. Kommissionen skall utarbeta en detaljerad rapport inför nästa översyn av det statliga stödet till stenkolsindustrin. Den nuvarande stödordningen löper ut . bör då verka för att beslut fattas om att slutgiltigt avveckla dessa stöd. skall verka för att reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken inriktas mot att främja en hållbar jordbruks- och livsmedelsproduktion och ett brett och varierat utbud av sunda och säkra livsmedel till skäliga priser samt att bidra till global livsmedelssäkerhet. Prioritering av åtgärder som bidrar till ett hållbart jordbruk kan medverka till att de nationella miljökvalitetsmålen uppfylls; särskilt Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning och Giftfri miljö. bör också verka för att den gemensamma fiskeripolitiken förändras så att stöden utformas så att de gynnar ett hållbart nyttjande av fiskeresurserna. Regeringens bedömning: Hållbar utveckling bör även fortsättningsvis vara det övergripande målet för sammanhållningspolitiken. Utvidgningen av EU ställer stora krav på utjämning av levnadsstandarden mellan nya och gamla medlemsstater men också på mer aktiva insatser för att förbättra miljöförhållandena i de nya medlemsstaterna. I samband med förestående översyner av bestämmelserna för EG:s regional- och strukturpolitik, biståndspolitik och andra gemensamma politikområden bör verka för att politiken kan medverka till att även de nationella miljömålen uppfylls. : Överensstämmer i huvudsak med Skr. 2003/04:9 regeringens bedömning. Remissinstanserna: och instämmer i stort i rapportens förslag att stärka det svenska EU-arbetet bl.a. vad gäller översynen av EU:s stora bidragssystem. Skälen för regeringens bedömning: EU:s olika stödformer och program har stor betydelse för hur skall uppnå flera av de nationella miljömålen. De miljökvalitetsmål som i första hand berörs är Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Skyddande ozonskikt och Hav i balans samt levande kust och skärgård. EG:s regional- och strukturpolitik EU bärs upp av en vision om ekonomisk och social sammanhållning. Sammanhållningspolitiken, som samlingsbegrepp för gemensamma insatser av betydelse för utveckling och tillväxt, återspeglas framför allt i Syftet är att stödja en utveckling mot regional ekonomisk utjämning inom unionen. socialfonden, jordbruksfondens utvecklingssektion, fonden för fiskets utveckling och sammanhållningsfonden omfattar ungefär en tredjedel av EU:s totala budget. Förutom strukturfonderna finansierar gemenskapen nationella program för landsbygdens utveckling genom jordbruksfondens garantisektion (jfr. Under strukturfondernas programperiod 20002006 läggs stor vikt vid den europeiska sysselsättningsstrategin. Samtliga insatser som görs inom ramen för strukturfondsprogrammen skall dessutom bidra till att målen om hållbar utveckling uppnås. De tre politikområdena sysselsättning, miljö och jämställdhet har alla s.k. horisontella mål som skall kunna redovisas för varje projekt inom ramen för strukturfondsprogrammen. bestämmelser som styr strukturfonderna ger , enligt regeringens uppfattning, en god grund för att hävda miljömålen och målen om hållbar sammanhållningspolitiken, dels med anledning av att den nuvarande programperioden går ut , dels utvidgningen med tio nya Den förestående utvidgningen från 15 till 25 medlemsstater ställer enligt regeringens uppfattning krav på en reformering av såväl politikens innehåll som dess finansiering. Skillnaderna i levnadsstandard mellan medlemsstaterna blir i och med utvidgningen betydligt större än och förutsättningarna för en i vid mening hållbar utveckling blir annorlunda. En solidaritet med de nya medlemsstaterna innebär därför att huvuddelen av de medel som ställs till förfogande för sammanhållningspolitiken skall gå till de nya Den svenska uppfattningen är att nivån på strukturfondsbudgeten måste sänkas och att fokus skall flyttas från utjämning mellan regioner till utjämning mellan länder. relativt välmående länder, däribland , bör själva svara för att utjämna skillnader inom sina respektive länder. För svenskt vidkommande är det angeläget att hållbar utveckling skall betydelse i sammanhanget är Europeiska rådets möte i Skr. 2003/04:9 som lade fast en strategi för hållbar utveckling och som syftar till att garantera EU:s medborgare ekonomisk stabilitet, social trygghet och en ren och hälsosam miljö. Alla viktiga förslag till beslut inom större politikområden skall bedömas med avseende på deras ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter. I detta sammanhang vore det värdefullt om kvalitativa och kvantitativa nyckeltal på miljöområdet kunde fastställas för en resultatbedömning av t.ex. måluppfyllelse för EU-beslut avseende strukturfonder och jordbrukspolitik. Genom mötet i fogades miljödimensionen till den s.k. Lissabonstrategin om ökad tillväxt och konkurrenskraft. För att driva reformarbetet vidare fastställde i ett antal prioriteringar, bl.a. i fråga om åtgärder på miljöområdet för tillväxt och arbetstillfällen. slutsatser sägs bl.a. att miljömålen kommer att tjäna som katalysator för innovation och modernisering inom nyckelområden som energi och transporter och främja nya investeringar i ren och mer resurseffektiv Syftet med Life är att bidra till genomförandet och utvecklingen av EU:s miljöpolitik genom medfinansiering av skyddet för värdefulla naturtyper och vilda växter och djur samt genom medfinansiering av demonstrationsprojekt. 20002004 med en total budget på . utvärderar programmet och enligt och rådets förordning (EG) nr 1655/2000 av om det finansiella instrumentet för miljön (Life) skall kommissionen lämna en rapport till och rådet om tillämpningen av förordningen och, vid behov, lämna förslag till en fjärde etapp av Life. har varit mycket framgångsrikt när det gäller att få stöd från Life och har kommissionen tilldelat svenska projekt mellan 5 och 10 procent av budgeten för Life. En fortsättning av Life föreslås fokusera på att bidra till att genomföra EU:s sjätte miljöhandlingsprogram. Regeringen anser att fonden i större utsträckning skall bidra till spridning av erfarenheter och resultat av den verksamhet som erhåller Vidare bör en ökad fokusering på och koppling EU:s sjätte ramprogram för forskning eftersträvas. Det finns ett nära samband mellan fattigdom, utarmning av naturresurser Negativa effekter på miljön uppstår oftast när fattigdomen kombineras med andra faktorer som hög befolkningstillväxt, brister i ägande- och nyttjanderätter till naturresurser, otillräcklig lagstiftning, korruption och kortsiktig ekonomisk politik. kunskap samt frånvaro av demokratiskt inflytande och demokratisk kontroll är andra viktiga faktorer. Att bekämpa fattigdom är nödvändigt för att uppnå en hållbar utveckling, inte minst för de minst utvecklade Omvänt är insatser för att förbättra miljön i de fattiga länderna centrala för fattigdomsbekämpningen. En betydande samsyn råder om att kampen mot fattigdomen är en Skr. 2003/04:9 gemensam internationell utmaning. EG tillsammans med medlemsstaterna är världens största finansiär av utvecklingssamarbete. Bistånd via kommissionen uppgick till 4,9 Via EU-program, t.ex. Phare, finansieras också vissa utvecklingsprojekt i de forna . Kravet på miljöhänsyn är inte minst viktigt inom vattenarbetet. Begreppet hydrosolidaritet innebärande ekosystemhänsyn, respekt för olika gruppers och intressens behov och genderperspektiv måste tillämpas fullt ut. För att de reformer som beslutades i skall kunna genomföras är det angeläget att miljöhänsyn integreras i unionens alla politikområden, inte minst i utvecklingssamarbetet. Sambandet mellan tillväxt och miljöförstöring och ökad användning av naturresurser måste brytas. bör verka för att hållbar utveckling bättre integreras i EU:s utvecklingssamarbete liksom i andra berörda politikområden av betydelse för fattiga länder, t.ex. handels-, jordbruks- och fiskepolitiken. Regeringens bedömning: Ansvariga myndigheter bör agera så att svenska forskares deltagande i EU:s ramprogram för FoU gynnas inom miljö- och hållbarhetsområdet. Regeringen kommer att överväga hur man inom ramen för det aviserade nationella centret för miljöteknik bäst kan ta tillvara de idéer som kommer att komma fram i kommissionens arbete kring en handlingsplan för miljöteknik. : Inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling bedrivs en omfattande forskning, till stor del inriktad mot miljö och hållbar utveckling. Det femte ramprogrammet (19982002) ersätts nu av det sjätte ramprogrammet (20032006) som omfattar sju prioriterade tematiska områden varav ett är inriktat mot hållbarhet, globala förändringar och ekosystem. EU:s initiativ till ett europeiskt forskningsområde (ERA) är ett forskningspolitiskt mål som skapar nya möjligheter för forskningsinriktade myndigheter till samarbete och transnationell samordning av nationell forskning. Remissinstanserna: menar att förståelsen av miljöproblem och dess lösningar måste förankras i forskningen eftersom det är en bred vetenskaplig grund som kan leda till starka och övertygande argument angående miljöproblematiken. saknar i rapporten en strategi för hur samarbetet mellan myndigheterna och universiteten/högskolorna inom de prioriterade frågorna bör anser att universitetens kunskap bör tas tillvara i högre utsträckning än vad som görs , t.ex. genom medverkan i beredningsgrupper. miljöarbete handlar om att överbrygga de motsättningar som kan finnas inom och mellan näringsliv, politik och forskning. miljö, areella näringar och samhällsbyggande anser att det behövs en tydligare nationell strategi för hur svenska forskare skall kunna bli framgångsrika i konkurrensen om EU:s forskningsmedel och hur detta skall kunna stödjas nationellt. anser att om skall behålla sin starka ställning inom miljöforskningen så måste även i fortsättningen ha en stark nationell forskningsbudget där skickliga forskare kan och vill konkurrera med sina egna idéer. anser att det finns ett behov av forskning som analyserar egenskaper hos integrerade system och att forskning inom isolerade områden kan leda till felaktiga slutsatser. menar att en strategiskt viktig fråga när det gäller EU-forskning är att det svenska systemet med finansiering av seniorforskare gör det antingen olönsamt eller ytterst omständligt för ett universitet att delta i EU-projekt. anser att särskilda resurser behövs för svensk, miljöinriktad forskning. Det skulle i hög grad bidra till den mer proaktiva hållning i EU:s miljöarbete som utredningen föreslår. anser när det gäller den nationella samordningen att vetenskapssamhället bör involveras i de beredningsgrupper som föreslås för prioriterade områden. Skälen för regeringens bedömning: Det är viktigt att ansvariga myndigheter agerar så att deltagandet av svenska forskare i EU:s ramprogram underlättas och blir högt. Det är också en angelägen uppgift att påverka inriktningen av forskningen inom EU så att den bidrar med underlag för att uppnå de svenska miljömålen. bör bl.a. verka för forskning till stöd för genomförandet av kemikaliepolitiken inom ramprogrammet. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har en viktig uppgift att samordna detta arbete. EU:s sjätte ramprogram om forskning och utveckling löper 2006. I ramprogrammet prioriteras forskning om förnyelsebara energikällor, t.ex. solceller, vindkraft och bioenergi. Det är regeringens bedömning att denna forskning kommer att få ökad vikt efter 2006. Ramprogrammet delfinansierar t. ex. ett projekt med vätgasdrivna bussar i . Vid Europeiska rådets möte i fastställde Europeiska unionen sitt mål om att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Vid Europeiska rådets möte i enades man om en strategi för hållbar utveckling, genom vilken miljödimensionen fogades till Lissabonprocessen. Häri utpekas miljötekniksektorn som en sektor med stor potential i att bidra till ökad sysselsättning och tillväxt inom EU och bidra till en förbättrad miljö och skydd av naturresurserna. Miljötekniken representerar därmed en viktig koppling mellan Lissabonstrategin och en hållbar utveckling. antog kommissionen ett meddelande med titeln för hållbar utveckling där man pekar på att miljöteknikens inneboende möjligheter inte fullt ut kan utnyttjas på grund av olika former av hinder. För att komma tillrätta med dessa hinder lade kommissionen fram ett förslag till i om att utarbeta en handlingsplan för främjande av utveckling, införande och användning av miljöteknik. i godkände förslaget och bekräftade därmed att miljöteknik är ett politiskt viktigt område. Kommissionen kommer därför att genomföra konsultationer med olika intressenter och avser att lägga fram en handlingsplan om Skr. 2003/04:9 miljöteknik . har varit pådrivande i detta arbete och bör fortsätta med att konstruktivt bidra till att undanröja de hinder som finns för att miljöteknikmarknaden skall bidra till en starkare tillväxt och en hållbar utveckling. Regeringen kommer att överväga vilken roll det aviserade nationella centret för miljöteknik kan få i detta sammanhang. Regeringens bedömning: bör verka för att en konkret strategi utarbetas inom EU med miljömärkning som en viktig beståndsdel för vägledning till konsumenter. mellan EU-blomman och den nordiska Svanen bör främjas. bör fortsätta att vara drivande i EU:s arbete med att vidareutveckla miljöledningssystemet EMAS och certifierade : Överensstämmer med regeringens Remissinstanserna: påpekar att det nämns att en harmonisering och koordinering av Svanen och EU-blomman behövs. Detta bör enligt nyanseras, och en harmonisering och koordinering bör endast ske där så är befogat. märkningar/kriterier kan i vissa lägen vara att föredra. vill framhålla miljövarudeklarationerna som ett viktigt instrument som inte får diskrimineras från lagstiftarnas eller myndigheternas sida. Energi anser att miljömärkning kan vara bra men för energisektorn finns också certifierade miljövarudeklarationer som är neutrala. anser att certifierade miljövarudeklarationer ger noggranna kvantitativa beskrivningar av miljöeffekter av energitillförselalternativ samt att de ger bättre förutsättningar för kostnad/nyttoanalyser jämfört med existerande Geologiska Undersökning (SGU) påpekar att ett sätt att minska emissioner av potentiellt miljöfarliga ämnen är att konsumenter förmås att välja produkter med låg miljöpåverkan. nå detta finns miljömärkningssystem framtagna. SGU anser dock att en aspekt som berör en varas miljöpåverkan inte belyses. använder ofta är transporter av stor miljömässig betydelse. grundvatten är till exempel en stor del av riskerna knutna till