prop · GQ0331 · 2003-01-08 00:00:00 — indelad i tre separata delar: direkta miljöeffekter, indirekta miljöeffekter samt en egenutvärdering av . De två första delarna utfördes av i . Den samlade analysen gjordes av vid och presenteras i sin helhet i rapporten of the Environmental Effects of the , final analysis (TemaNord Skr. 2002/03:31 2001:516). Utvärderingen har remissbehandlats och 29 remissinstanser (huvudsakligen svenska) har lämnat sina kommentarer. Bland dessa finns myndigheter, branschorganisationer, företrädare för dagligvaruhandelns miljöorganisationer samt . Av svaren framgår bl.a. att det finns skillnader i uppfattning mellan myndigheter och branschföreträdare när det gäller synen på Svanen. Myndigheter är över lag mer positiva till Svanen än branschföreträdare, vilka ifrågasätter bl.a. kostnaderna i förhållande till miljönyttan för miljömärkning av kemisk-tekniska produkter. När det gäller val av produktgrupper ifrågasätts varför Svanen utvecklar kriterier för mindre miljöbelastande produkter, när det finns så många mer angelägna grupper att ta sig an. framförs att det ändå kan finnas skäl att utveckla kriterier för vissa mindre miljöbelastande produkter, om detta medför att miljömärket därigenom blir mer synligt för konsumenterna. Svanens huvudsakliga produktområde är bygg- och boendeprodukter, kemisk-tekniska produkter, kontorsprodukter och pappersprodukter. En översiktlig bedömning gjordes av de direkta miljöeffekterna för dessa produktområden och de produktgrupper som är föremål för märkning. Från dessa områden valde man i utvärderingen att närmare granska sju produktgrupper som gav en representativ bild av Svanen. Resultatet av undersökningen visar att de huvudsakliga produktområdena för Svanenmärkningen är betydelsefulla från miljösynpunkt. Det konstateras att vissa för miljön viktiga produktområden, som transporter och livsmedel, inte omfattas av Svanen. De utelämnade produktområdena står för en stor del av miljöbelastningen inom . Så länge dessa produktområden hålls utanför miljömärkningen, kommer Svanenmärkningens direkta miljöeffekter att vara begränsade. Analysen av de sju produktgrupperna visade att de miljöproblem och de miljöparametrar som beaktas i kriteriedokumenten i huvudsak är relevanta, men att det finns vissa miljöparametrar som inte omfattas av Svanen. Vid en bedömning av Svanens möjligheter att vara pådrivande för en lägre miljöbelastning konstaterades bl.a. att Svanen haft en avgörande betydelse vad gäller trycksaker, men inte givit något nämnvärt bidrag vad gäller kyl och frys samt engångsbatterier. För flera produktgrupper framfördes att andra policyinstrument varit mer drivande när det gäller att åstadkomma miljöförbättringar. Genom en intervjuundersökning med olika aktörer har det visats att de huvudsakliga indirekta effekterna är att kriterierna för Svanen har: fungerat som vägledning vid etablerandet av miljöledningssystem,fungerat som vägledning vid inköp för såväl privatpersoner som ökat miljömedvetenheten bland konsumenter, inköpare och företag, lett till att tillverkare anpassat sina processer till nya miljökrav som bättre struktur och dokumentation i arbetet. Av resultatet framgår också att miljömärkningen har effekt på annat miljöarbete, men att det finns variationer inom . Representanter för svenska företag ser i högre grad än sina kollegor i andra nordiska länder effekter på omärkta produkter och på företagens miljöarbete. Producenter ser ofta miljömärkningen som en marknadsåtgärd, medan professionella inköpare och delar av dagligvaruhandeln ser den som ett verktyg för miljöarbete. Det går inte att dra några långtgående slutsatser om exempelvis storleksordningen av effekterna då studien är för begränsad. I denna del beskriver sin verksamhet, hur man har hanterat viktiga frågeställningar knutna till bland annat val av produktgrupper, kriterieutveckling och licensiering. Man beskriver även märkningens möjligheter och begränsningar som ett miljöpolitiskt verktyg. Studien har gjorts som ett komplement till undersökningarna av de direkta och indirekta miljöeffekterna som underlag för utvärderingen. På en workshop i presenterades de olika delstudierna för branschföreträdare och företrädare för offentliga upphandlare, dagligvaruhandeln, myndigheter och Nordiska miljö- märkningsnämnden. gjordes bl.a. följande kommentarer: Svanens övergripande mål är visserligen tillräckligt klart men avsaknaden av operationella mål kan orsaka problem. Svanen lägger för stor vikt vid trovärdigheten när det gäller miljömärkning av s.k. svarta produktgrupper (produktgrupper som kraftigt påverkar miljön och som kan betecknas som undvikliga). En framtida utveckling för Svanen kan vara att satsa mer på tjänster. Hanteringen av mogna produktgrupper (sådana produkter för vilka kriterierna har skärpts och där möjligheterna att ytterligare skärpa kraven är små, som en stor del av produkterna på marknaden uppfyller kraven) bör ske genom en differentiering av avgifterna. Översyn av kriterierna bör ske med längre intervall efter hand. Användarledet borde inkluderas i kriteriearbetet i högre utsträckning. Det s.k. matrissystemet (där kraven kopplas samman och vägs mot varandra i ett särskilt poängsystem) har bidragit till att lösa vissa Nordiska olikheter. Svanens förhållande till andra frågor, såsom etiska aspekter och arbetsmiljöfrågor, bör klarläggas. Slutanalysen fokuserar på måluppfyllelse, analys av effektkjedjan, indirekta effekter samt miljömärkningens roll som konsument- och miljöpolitiskt verktyg. I rapporten drar konsulten bl.a. följande slutsatser och lämnar följande förslag: Den nuvarande måldefinitionen bör i och för sig vara tillräcklig för att tillfredsställa organisationens behov. Men för att tydligare kunna kommunicera organisationens mål, såväl internt som externt, behövs ett tydligare ställningstagande från . Ett internt uppföljningssystem bör utvecklas. Avseende Svanens direkta miljöeffekter visar studien att miljörelevansen för val av såväl produktgrupper som kriterier i huvudsak är hög. Svanens möjlighet att direkt påverka den totala miljöbelastningen är dock begränsad. Det beror på att Svanen inte täcker vissa viktiga områden, som transporter och livsmedel, samt att det finns begränsade möjligheter för miljömärket att täcka in användarfasen i kriterierna. En förutsättning för att öka de direkta miljöeffekterna är att marknadsacceptansen för miljömärkta produkter ökar. Det är svårt att uppskatta hur stora de indirekta miljöeffekterna är. Resultatet av studien pekar dock på att miljömärkningen har effekt på annat miljöarbete. De miljömässiga principerna för framtagandet av kriterier är relativt väl utvecklade. Den RPS-modell (relevans, potential och styrbarhet) som har utvecklats för att välja såväl produktgrupper som kriterier är ett mycket användbart instrument. För att vidmakthålla trovärdighet och transparens påpekas att det bör föras en bättre dokumentation kring valen av produktgrupp. Det är även viktigt att det kontinuerligt förs en diskussion och omprövning av de s.k. svarta produktgrupperna respektive mogna produktgrupperna. Vidare konstateras att valet av produktgrupper bör fokuseras på privata och professionella konsumenters behov, snarare än producenters. Miljömärkning är såväl ett konsumentpolitiskt som ett miljöpolitiskt verktyg och det är viktigt att säkerställa en hög miljökompetens i kriteriearbetet. En av styrkorna hos Svanen är dess förmåga att kommunicera ett komplext budskap i en enkel form. Miljömärkning skall ses som ett komplement till andra instrument, såsom miljöanpassad offentlig upphandling och miljöledningssystem. Potentialen för synergieffekter med dessa och andra styrmedel på miljöområdet bör undersökas närmare. har haft ett ansvar för att bygga upp konsumenternas kunskap om den miljöpåverkan konsumtionen står för, se sammanställningen i bilaga 1. att arbeta för en förbättrad information till konsumenter hur de skulle kunna beakta miljöaspekter i sin konsumtion, att arbeta för att kunskaperna hos konsumenterna ökar så att de bättre kan beakta miljöaspekterna i sin konsumtion, att verka för att konsumenterna stimuleras att leva och agera Skr. 2002/03:31 miljöanpassat, och då särskilt göra information tillgänglig för konsu- menterna om bilars miljöegenskaper, samt vidta informationsåtgärder för att förmå konsumenterna att beakta miljöaspekter i sin konsumtion, samt att öka konsumenternas kunskaper om hur man kan leva och agera miljöanpassat. gäller det av beslutade övergripande kunskapsmålet, tillsammans med miljömålet. har även haft i uppdrag att särskilt prioritera utvecklandet av ett webbaserat system för hushållsrelaterad konsumentinformation. Flertalet åtgärder som genomförts består av informationsinsatser riktade till konsumenter respektive åtgärder för att öka kunskapen kring olika frågor, såsom underlag för beslut hos bl.a. myndigheter, regering, riksdag och inte minst hos näringsidkare. När det gäller information till konsumenter kan önskvärda effekter delas upp i kunskap: informationen leder till att konsumentens kunskaper om sitt beteendes miljöpåverkan ökar, attityd: kunskaperna leder till att konsumenten får en positiv attityd till att förändra sitt beteende, handling: konsumenten handlar i enlighet med de kunskaper och den förändrade attityd som informationsinsatsen syftade till. Det är således en kedja av effekter som behöver uppnås för att informationsinsatser skall nå miljöeffekter. Vill man gå vidare och även få en bild av eventuella förändringar i attityder och beteende, ökar komplexiteten i effektbedömningen. Även om kunskapen skulle öka, är det inte säkert att attityden ändras och än mindre att beteendet ändras. Andra faktorer, såsom ekonomi, tid och bekvämlighet, påverkar beteendet i stor utsträckning. För att kunna veta hur långt i denna kedja en viss information når behöver man göra mätningar i varje steg och dessutom säkerställa att en ändrad attityd respektive ett ändrat beteende beror på just denna information. Att genomföra en sådan mätning innebär sannolikt ett omfattande arbete. Ett alternativ som kan vara av intresse är att enbart mäta hur kunskapen påverkats av informationen, även om det inte säger något om faktiskt beteende. En annan typ av åtgärder är de som ökar kunskapen inför olika beslut hos myndigheter och andra aktörer. Dessa förutsätts sedan ta hänsyn till denna kunskap när de agerar i frågor som har betydelse för enskilda konsumenter. Det är således frågan om en indirekt påverkan vars effekter är svåra att beskriva. Betydelsen av dessa åtgärder bör därför bedömas på andra grunder, t.ex. om området är strategiskt och det finns stort behov av ytterligare beslutsunderlag. har på sin webbplats på Internet utvecklat en avdelning kallad Köpguiden. Där har hushållsrelaterad information samlats för att hjälpa konsumenten att välja inför köp av hushållsprodukter som Köpguiden innehåller uppgifter om ungefärliga priser, Skr. 2002/03:31 prestanda, energiförbrukning och miljöpåverkan för produktgrupperna bilar, dammsugare, tvättmaskiner, diskmaskiner, spisar, torktumlare, gräsklippare, kyl, frys och sval samt mikrovågsugnar. Den har uppskattningsvis en 98-procentig marknadstäckning av de ingående produktgrupperna och är den enda plats där man kan få en samlad information om såväl funktion och prestanda som miljöegenskaper hos produkter. Köpguiden innehåller även information om elpriser och möjlighet att jämföra olika elleverantörer med varandra genom Elprisjämförelsen. Där finns också Energikalkylen som kan ge småhusboende hjälp inför beslut av stor betydelse både för hushållsekonomin och för miljön. Här kan man få hjälp att räkna ut hur det tar innan en bergvärmepump lönar sig eller hur mycket man kan tjäna på att tilläggsisolera fönstren. Antalet besökare på denna del av Köpguiden är beräknat till cirka 55 000. Informationsinsatsen får därför anses ha nått ut i stor utsträckning. Huruvida Energikalkylen inneburit att de som använt sig av den också påverkats vid val av åtgärd har inte undersökts. Det kan konstateras att informationssatsningen når ut på ett tillfredsställande sätt genom det stora antal besökare den har . Siffran för Köpguiden i dess helhet beräknas 2002 uppgå till 550 000 besök. Av dessa har 75 000 besökt sidorna där elpriser kan jämföras. Guiden om begagnade bilar har tillkommit 2002 och beräknas att besökas av 225 000 (avser tiden juli ). Köpguiden lanserades senhösten 2000. uppgick antalet besökare till 100 000, vilket skall jämföras med den beräknade siffran på 550 000 besökare. För hela webbplats är antalet besök uppskattat till två miljoner. Det kan också konstateras att många producenter, som inför rapporteringen till Köpguiden undersökt förekomsten av miljöskadliga ämnen i sina produkter, har ändrat produkternas konstruktion i positiv riktning för miljön. Av skrivelsen Konsumenterna och miljön en handlingsplan för hållbar utveckling (skr. 1997/98:67, bet. 1997/98:LU21, rskr. 1997/98:220) framgår att vid provning av hushållsapparater skall beakta miljöpåverkan i provningens samtliga led. Det konstaterades att nya provningsmetoder behöver utvecklas för att provningsverksamheten skall kunna omfatta miljöaspekter i större utsträckning. Det ansågs särskilt angeläget att provningar genomförs av sådana nya produkter som uppges vara särskilt skonsamma för miljön, både för att ge underlag till information till konsumenterna och för att kontrollera att funktionen är tillfredsställande. I den uppföljande skrivelsen Konsumenterna och miljön (skr. 2001/02:68, bet. 2001/02:LU18, rskr. 2001/02:207) konsta- terades att provningar innehåller mätningar av produkters funktion, säkerhet, miljöpåverkan m.fl. aspekter och att resultaten från dessa provningar kan underlätta att stimulera hushållens användning av miljöanpassade produkter och produkter med låg Det konstaterades att provningar Skr. framför allt inriktats på hållbarhet, energi- och vattenförbrukning, batterianvändning, partikelutsläpp, buller och antibakteriell effekt. Av en utvärdering som gjorts av provnings- verksamhet i allmänhet (Rapport 2000:7) framgår att det är svårt att exakt avgöra i vilken utsträckning produkter och marknad påverkas av resultaten från tester. testverksamheten dock har en betydelsefull produkt- och marknadspåverkan, bl.a. genom att vara ett stöd till företag som ser konsumentrelaterade provningar som ett hjälpmedel till seriös Även om utvärderingen gäller testerna i allmänhet, är dess slutsatser i stor utsträckning giltiga även för miljöbedömningen i En direkt effekt kan vara att producenter ändrar sina produkter som en följd av provningsresultat eller möjligen beslutar att ta bort produkten från den svenska marknaden. Direkt effekt av mer långsiktig karaktär har provningarna när tillverkarna upplever att bedömningarna av olika egenskaper har ett profilvärde, vilket kan vara särskilt aktuellt när produkterna är mer eller mindre likvärdiga. Enligt rapporten finns talrika exempel på sådan direkt påverkan som lett till produktförändringar under pågående provning för att uppnå bättre prestanda. Indirekt påverkan kan bestå i det förhållandet att testresultaten påverkar det val konsumenterna gör i samband med köp. inflytande provningsresultaten har på konsumenternas beteende hänger nära samman med vilken kännedom de har om testerna, om resultaten är lätta att förstå och om produkterna finns i tillräcklig utsträckning i handeln när inköpen skall ske. Möjligheten för att få ut information om sina tester underlättas av den nära kopplingen till I en läsarundersökning, som utfördes av Råd & Rön /, konstateras att läsarna prenumererar på Råd & Rön främst för testernas skull. oberoende kritiska granskning av konsumentprodukter. populära och utgör ett konkret verktyg för konsumenterna att bedöma om en viss vara eller tjänst är prisvärd och av god kvalitet. är övertygade om Råd & Röns trovärdighet i sina tester och anser att de framför allt får kunskap och mycket god vägledning i valet att göra det rätta köpet och de följer oftast tidningens rekommendationer. har i bland annat sina årsredovisningar rapporterat vilka åtgärder som vidtagits utifrån de krav regeringen uppställt i regleringsbrevet året innan. Provningsinsatser av produkter speciellt intressanta från miljösynpunkt har genomförts. Det gäller batterier och batteriladdare, olika typer av gräsklippare och dess avgasutsläpp, hushållskemikalier, vattensnåla toaletter, mindre köksapparater samt buller beträffande många olika För tvättmaskiner och spisar har en särskild genomgång av produkternas totala miljöpåverkan gjorts. Erfarenheten från provningen av batteriladdare visar att konsumenterna blivit medvetna om skillnader i kvalitet och att de bra laddarna sedan provningen genomfördes efterfrågas i allt större utsträckning. En viktig miljöeffekt är reduktion av buller hos hushållsapparater, där särskilt arbetet med diskmaskiner varit framgångsrikt. och torktumlare har vid energiförbrukning, vattenåtgång och buller. Vid provning kunde Skr. 2002/03:31 konstateras att sköljförmågan hos tvättmaskiner har försämrats, och det har därför varit angeläget att påverka tillverkarna att ta fram tvättprogram med möjlighet till extra sköljningar. Sådana program finns numera hos de flesta vanliga tvättmaskinsmodeller. provnings- metoder för tvättmaskiner ligger till grund för miljömärkningskriterierna i den nordiska miljömärkningen och har haft stor betydelse för fastighetsmaskiner, eftersom fastighetsägare vid inköp ofta kräver miljömärkta tvättmaskiner. En utgångspunkt för provningen är att användningen av hushållskemikalier måste minska och konsumenterna gå över till ämnen som innebär mindre miljöpåverkan. Bland annat har en ny metod för provning av rengöringsförmågan hos tvättmedel utvecklats tillsammans med branschen. Denna har kompletterats med en sammanställning om vattnets hårdhetsgrad i landets kommuner, för att näringslivet skall kunna ge konsumenterna bättre information om dosering av kemikalier. Provningar av dammsugare där höga partikelutsläpp har konstaterats har resulterat i både produktförbättringar och i att produkter dragits bort från marknaden. 3.4Handdiskmedel med påstådd antibakteriell verkan I detta avsnitt beskrivs en åtgärd som vidtagits som med förhållandevis liten arbetsinsats från inblandade myndigheter och branschföreträdare fått en stor effekt. Det är ett bra exempel på framgångsrikt samarbete mellan myndigheter och andra marknadsaktörer. Desinfekterande produkter för konsumentbruk har funnits länge på marknaden, många av dem baserade på klorföreningar. Behov och risker med dylika produkter har diskuterats mycket. Användningen av s.k. antibakteriella tillsatser leder till en ökad spridning av kemikalier och kan bidra till risker för bakteriell resistens. Antalet frågor om konsumentprodukter som marknadsförts som antibakteriella ökade kraftigt till , , , Kemikalie- inspektionen och . Frågorna berörde både kemisk- tekniska produkter och andra konsumentprodukter som kläder, skärbrädor och disktrasor. Störst uppmärksamhet till följd av intensiv marknadsföring fick antibakteriella disk- och rengöringsprodukter, som till stor del var likadana som de traditionella produkterna, med undantag för någon extra kemikalietillsats. Myndigheterna träffades för att diskutera frågorna kring de antibakteriella produkterna, och enighet uppnåddes om att man måste samverka kring frågan. Beslut togs om ett gemensamt uttalande till allmänheten i form av ett pressmeddelande om antibakteriella produkter, hygien och miljöpåverkan. Pressmeddelandet fick stor uppmärksamhet i alla media, eftersom fem myndigheter stod bakom budskapet. De frågor som mottog om antibakteriella produkter rörde främst produkternas effektivitet men också om påståendena i reklamen kunde vara korrekta. För att ta reda på om handdiskmedel med s.k. antibakteriell tillsats var extra effektiva mot smuts och bakterier, som Skr. 2002/03:31 marknadsföringen gjorde gällande, gjorde en studie där även metodutveckling och provning ingick. Resultatet från studien visade att de s.k. antibakteriella handdiskmedlen inte hade större effekt på bakterier än traditionella handdiskmedel. Det som hade störst betydelse för att stoppa bakterietillväxten visade sig vara hanteringen av disktrasorna, dvs. att disktrasorna sköljdes av, kramades ur ordentligt och hängdes upp luftigt så att de torkade. Studien presenterades i . Som en uppföljning till dels pressmeddelandet, dels studie arrangerade myndigheterna ett seminarium där nytta och onytta med antibakteriella tillsatser diskuterades mellan bl.a. myndigheter, företag, forskare och frivilliga organisationer. Ett viktigt resultat av detta gemensamma myndighetsinitiativ är att dagligvaruhandeln har beslutat att inte sälja konsumentprodukter som marknadsförs som antibakteriella och/eller innehåller det miljöfarliga ämnet triclosan. Även marknadsföringen av produkter med påstådd antibakteriell effekt minskade till nästan obefintlighet. Möten och diskussioner mellan myndigheterna och olika företag hölls vid ett flertal tillfällen för utbyte av erfarenheter i frågan. Det här är ett bra exempel på utövandet av sektorsansvar och där dialog med näringslivet ledde till en förändring som både var till gagn för miljön och konsumenternas hälsa. Som framgår av inledningen till avsnitt 4 är arbetssättet med ett brett samarbete mellan ansvariga myndigheter, men framför allt med berörda branschföreträdare, något som regeringen ser mycket positivt på. Med gemensamma insatser kommer man längre med sådant arbete än med enskilda individuella insatser, och en viktig förutsättning är ofta att ansvarig bransch är engagerad och med på tåget, på det sätt som skett i exemplet. Regeringens bedömning: Arbetet inom ramen för miljömålet i konsumentpolitiken bör koncentreras till att förbättra förutsättningarna för konsumenterna att leva och agera miljömässigt. konsumentpolitiken bör därför utvecklas i sådan riktning genom nya Det är en angelägen konsumentpolitisk uppgift att medverka till att människor utvecklar konsumtionsmönster som belastar miljön så lite som Konsumenternas ändrade efterfrågan kan bidra till en utveckling av en mer hållbar produktion av varor och tjänster. anledning av Handlingsplan för konsumentpolitiken 20012005 (prop. 2000/01:135, bet. 2000/01:LU02, rskr. 2001/02:51) godkänt vad regeringen föreslagit om miljömålet inom konsumentpolitiken. Miljömålet för konsumentpolitiken är att utveckla sådana konsumtions- och produktionsmönster som minskar påfrestningarna på miljön och som bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. Målet är övergripande och anger den effekt regeringen vill uppnå på lång sikt. Målet har sin grund i regeringens övergripande miljömål (prop. 2000/01:130, 2000/01:MJU03 , rskr. 2001/2002:36), vilket innebär att nå målet präglas av samarbete mellan politikområden och mellan är den myndighet som har sektorsansvar för konsumentrelaterade miljöfrågor och den myndighet som, framför andra, har i uppgift att arbeta med miljöfrågor inom ramen för konsumentrelaterade frågor är bl.a. , , , , , och sker i samarbete med andra myndigheter och organisationer. Det samarbetet bör dock utvecklas och ske i ökad omfattning. Som framkommit i avsnitt 3.2 har det arbete som bedrivits inom ramen för miljömålet i konsumentpolitiken främst varit koncentrerat till kunskapsförmedling i syfte att dels öka informationen till konsument- erna, dels påverka producenter, andra myndigheter och organisationer (se bilaga 1). Arbetet har huvudsakligen bedrivits av och har varit framgångsrikt. Det är emellertid inte klarlagt att ökad kunskap med automatik leder till ett ändrat konsumentbeteende. verkets rapport handla rätt från början (Rapport 2002) sammanfattar kunskap som vuxit fram inom den Rapporten är en underlags- rapport till redovisning av regeringsuppdraget om den miljöorienterade produktpolitiken, På väg mot miljöanpassade produkter (Rapport 2002). Rapporten pekar på att det inte nödvändigtvis