prop · GQ0356 · 2003-03-12 00:00:00 — Som vi återkommer till i avsnitt 5.4 föreslår vi dessutom ett särskilt undantag för de mindre företagen. Till saken hör också att det finns krav på att uppgifter av detta slag lämnas i årsredovisningen, nämligen när det gäller de anställda i företaget. Den ifrågavarande typen av krav är således inte principiellt något nytt i redo- visningssammanhang. Det är inte heller orimligt att anta att fördelningen mellan män och kvinnor i företagets ledning har betydelse för företagets utvecklings- och framtidsutsikter, varför uppgiften kan vara relevant även ur denna aspekt. Mot denna bakgrund anser vi inte att ett utvidgat redovisningskrav av detta slag inger några särskilda betänkligheter från de ovan nämnda pers- pektiven. Internationell harmonisering på redovisningsområdet Frågor kring företagets redovisning har varit föremål för en Sålunda finns det i EG:s fjärde och sjunde bolagsrättsliga direktiv regler om innehållet i företagets årsredovisning respektive koncernredovisning. Ett ytterligare steg i EU:s harmonise- ringsarbete på redovisningsområdet togs genom att Euro- peiska unionens råd och antog en förordning om tillämpning av internationella redovisningsstandarder i börsnoterade företag. har ifrågasatt det lämpliga att vid sidan om detta harmoniseringsarbete införa specifika svenska krav. har varit inne på samma linje. Vi delar uppfattningen att förekomsten av nationella särbestämmelser på redovisningsområdet i vissa fall kan leda till olägenheter för företag som verkar i en internationell miljö. Ytterst kan sådana bestämmelser till och med förfela syftena med det internationella harmoniseringsarbetet. anser vi inte att det internationella arbetet bör hindra från att införa nationella redovisningsbestämmelser på områden där detta är tillåtet och där det bedöms vara befogat. Sålunda har regeringen i ett annat lagstiftningsärende bedömt att harmoniseringsarbetet på redovis- ningsområdet inte utgör något hinder mot att införa en skyldighet att lämna uppgifter om anställdas sjukfrånvaro i årsredovisningen (se prop. 2002/03:6 s. 20). Vi gör samma bedömning när det gäller det redovis- ningskrav som diskuteras här. Vid den bedömningen har vi särskilt be- aktat att det, såsom framgått ovan, rör sig om ett föga betungande redo- visningskrav. Alternativ till ett redovisningskrav Flera remissinstanser har ifrågasatt behovet av det i promemorian före- slagna redovisningskravet och menat att det finns andra sätt att uppnå syftena med regleringen. Hovrätten för Nedre har ansett att önskemålet att synliggöra fördelningen mellan män och kvinnor i företagsledningar tillgodoses tillräckligt genom de uppgifter om styrelse- ledamöter och verkställande direktörer som finns tillgängliga i offentliga register. Liknande synpunkter har framförts av , och för regelgranskning. har hänvisat till att många av de börsnoterade bolagen lämnar uppgift om vilka personer som har ledande befattningar i bolaget. har pekat på att årsredo- visningen skall undertecknas av samtliga styrelseledamöter och menat att det med ledning av dessa underskrifter är möjligt att få fram tillräcklig information beträffande könsfördelningen i företagsledningen. Enligt vår uppfattning är det förhållandet att det i viss ut- sträckning är möjligt att samla in uppgifter om könsfördelningen i företagsledningar inte något avgörande skäl mot ett sådant redovisnings- krav som diskuteras här. Ett av syftena med ett utvidgat redovisningskrav skulle visserligen vara just att undanröja de svårigheter som anses vara förenade med att samla in underlag för statistik på området. Men kravet skulle tjäna även andra syften, nämligen att synliggöra fördel- ningen av kvinnor och män i företagets ledning för företaget självt och för dess externa intressenter. Tanken är att denna fråga skall lyftas fram i ljuset på ett sätt som inte sker och att det därmed skall skapas nya incitament för företagen att förbättra förhållandena på denna punkt. anser att dessa syften bäst tillgodoses genom att uppgifterna tas med i Prop. 2002/03:56 årsredovisningen. har framhållit jämställdhetslagen med dess krav på jämställdhetsplaner och menat att statsmakterna i stället för att införa nya lagregler bör vidta åtgärder för att säkerställa att denna lag efterlevs bättre än vad som är fallet . har framfört liknande synpunkter. Vi delar uppfattningen att jämställdhetslagens regler om jämställdhetsplaner är av central betydelse för jämställdhetsarbetet och att det är av största vikt att dessa bestämmelser följs. För att en jämnare könsfördelning skall kunna uppnås krävs emellertid att åtgärder vidtas på många olika områden. En skärpt tillsyn beträffande jämställdhetslagen bör därför inte ses som något alternativ till ett krav på redovisning av könsfördelningen. De överväganden som har gjorts i det föregående leder till slutsatsen att ett krav på redovisning av könsfördelningen i företagsledningar kan antas bidra till att förbättra fördelningen av kvinnor och män på ledande poster inom näringslivet utan att innebära några beaktansvärda kostnader eller andra olägenheter för företagen. Detta gäller i synnerhet om man, vilket vi föreslår (se avsnitt 5.4), undantar de mindre företagen från kravets tillämpningsområde. Sammantaget anser vi att övervägande skäl talar för att införa ett krav på redovisning av könsfördelningen inom företagets ledning. Vi föreslår därför att sådana bestämmelser tas in i årsredovis- ningslagen och de särskilda redovisningslagar som gäller för de finan- siella företagen. 4.2Vilka funktioner i företaget bör omfattas av redovisningskravet? Regeringens förslag: Kravet på redovisning av könsfördelningen skall omfatta styrelseledamöter, verkställande direktörer och andra personer i företagets ledning. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har inte haft några invändningar mot promemorians förslag. Flera remissinstanser har dock ansett att uttrycket andra personer i företagets ledning är alltför oprecist och menat att detta kan leda till svårigheter att göra rättvisande jämförelser mellan de siffror som olika företag redovisar i detta hänseen- de. Synpunkter av detta slag har framförts av Hovrätten för Nedre Norr- land, , , , , , , och . har på- pekat att insamling av statistik över ledningsfunktioner utöver styrelse- ledamöter och verkställande direktörer kan göras på annat sätt och därför förordat att redovisningskravet begränsas till nämnda funktioner. Även TCO har förordat en sådan avgränsning. Skälen för regeringens förslag: En naturlig utgångspunkt vid av- Prop. 2002/03:56 gränsningen av vilka funktioner i ett företag som skall omfattas av det nya redovisningskravet är de beslutande och verkställande funktioner som enligt lag skall finnas i de flesta större företag, nämligen styrelsen och den verkställande direktören. Regeringens redogörelser för könsför- delningen i statligt ägda företag avser denna krets. För att på ett rättvi- sande sätt synliggöra kvinnors och mäns andel av ledningsfunktionerna i företagen krävs emellertid en vidare avgränsning. Ledningen utgörs ju inte enbart av den formella ledningen. Därutöver finns det ofta i företaget särskilda ledningsgrupper och andra informella beslutsorgan som i prak- tiken har stor inverkan på företagets verksamhet. Såsom det konsta- terades i promemorian kan det på goda grunder hävdas att bilden av könsfördelningen inom ett visst företag blir bättre om uppgiftslämnandet omfattar även den här typen av funktioner. Till saken hör också att det ofta är ur den kretsen som styrelseledamöter rekryteras. Ett steg på vägen för att förbättra jämställdheten i styrelserna är därför att få in fler kvinnor i ledningsgrupper och liknande beslutsorgan. I promemorian föreslogs att uppgift skulle lämnas om könsfördel- ningen bland styrelseledamöter, den verkställande direktören och andra personer i företagets ledning. Detta överensstämmer med vad som föreskrivs i 5 kap. 25 § årsredovisningslagen beträffande redovisning av avtal om avgångsvederlag eller liknande förmåner. Flera remiss- instanser har ansett att denna avgränsning är alltför oprecis och menat att det finns en risk för att redovisningskravet tolkas olika av olika företag, vilket i sin tur skulle leda till bristande jämförbarhet mellan redovis- ningarna. Någon remissinstans har påtalat att det i vissa företag kan vara en grannlaga uppgift att reda ut vilka befattningar som omfattas av upp- giftsskyldigheten för att kunna ange hur stor andel kvinnor respektive män som på balansdagen innehade dessa befattningar. I promemorian gjordes bedömningen att avgränsningsproblemet inte utgjorde något hinder mot att ge redovisningskravet den omfattning som föreslogs i promemorian. Vi gör samma bedömning här. Det torde i de allra flesta fall stå tämligen klart vilka personer som ingår i ett företags ledning. Företagen är också, såsom det konstaterades i promemorian, i andra sammanhang skyldiga att göra bedömningar av detta slag. Vi har redan tidigare nämnt bestämmelsen i 5 kap. 25 § årsredovisningslagen om redovisning av avgångsvederlag och andra förmåner till personer i företagets ledning. Därutöver kan nämnas bestämmelsen i 4 kap. 22 § aktiebolagslagen, enligt vilken emissionsprospekt skall innehålla uppgift om styrelseledamöter, revisorer och ledande befattningshavare. Vi anser mot denna bakgrund att det inte möter några hinder att låta det nu aktuella redovisningskravet omfatta även andra ledande befattnings- havare än styrelseledamöter och den verkställande direktören. Vi åter- kommer i författningskommentaren närmare till vilka funktioner i före- taget som skall anses omfattas av kravet. Kraven på de redovisningar som företagen själva Regeringens förslag: En årsredovisning som ett företag publicerar i ofullständigt skick skall få åtföljas av revisionsberättelsen om ofull- ständigheten består i att uppgift saknas om könsfördelningen i företagets ledning. I sådant fall skall det emellertid anges i den publicerade års- redovisningen att uppgiften har utelämnats. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: De flesta större företag väljer att pub- licera sina årsredovisningar också vid sidan av de redovisningar som har getts in till registreringsmyndigheten. Som har framgått inne- håller årsredovisningslagen vissa regler om sådana publikationer. I 8 kap. 14 § föreskrivs sålunda att när en sådan publikation innehåller årsredo- visningen i fullständigt skick skall den avse årsredovisningen i den form och med den ordalydelse som har legat till grund för revisionsberättelsen. Om företaget i stället väljer att publicera årsredovisningen i ofullständigt skick, skall detta enligt 8 kap. 15 § framgå av publikationen. I sådana fall får årsredovisningen inte åtföljas av revisionsberättelsen. Undantag görs dock för bl.a. den situationen då ofullständigheten beror på att uppgift om fördelningen mellan kvinnor och män bland de anställda har ute- lämnats. Det är naturligt att ett krav på redovisning av könsfördelningen inom företagsledningen utformas enligt samma principer som det gällan- de kravet på redovisning av könsfördelningen bland de anställda. Vi före- slår följaktligen att det ovan berörda undantaget skall gälla även det här föreslagna kravet på redovisning av könsfördelningen i företagets led- ning. För att inte syftet med de nya reglerna skall äventyras bör företagen på samma sätt som när det gäller uppgift om könsfördelningen bland de anställda vara skyldiga att i den publicerade redovisningen ange om uppgiften har utelämnats. Regeringens förslag: Skyldigheten att lämna uppgift om könsför- delningen i företagets ledning skall omfatta alla företag som är skyl- diga att upprätta årsredovisning med undantag av företag, i vilka antalet anställda i medeltal upp- gått till högst tio. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens I promemorian föreslogs dock inte något undantag för företag av en viss storlek. Remissinstanserna: Verket för Näringslivsutveckling () och har ansett att företag med färre än tio anställda bör undantas från det ifrågavarande redovisningskravet. instanser har inte berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Problemen med bristande jämställd- Prop. 2002/03:56 het inom näringslivet förekommer såväl bland större som mindre företag. Goda skäl talar därför för att de åtgärder som vidtas på området skall omfatta alla företag. När det gäller det redovisningskrav som diskuteras här finns det dock, som några remissinstanser har varit inne på, skäl att primärt rikta in sig på de större företagen. Det är främst i sådana företag som ett synliggörande av fördelningen av kvinnor och män i företags- ledningen kan antas ha någon påtaglig effekt på det opinionsbildande arbetet i jämställdhetsfrågor. Ett sådant företags årsredovisning läses ofta av ett stort antal personer och företagets intressenter kan väntas tillmäta uppgiften om könsfördelningen betydelse. I mindre företag, t.ex. ett fa- miljeföretag med några få anställda, är situationen en annan. Där är köns- fördelningen väl känd för företaget självt och de externa intressenternas behov av denna typ av information är i allmänhet begränsat. Ett krav på att även sådana företag skall lämna uppgift om könsfördelningen i företagsledningen skulle kunna uppfattas som onödigt byråkratiskt och därmed leda till ett ifrågasättande av redovisningskravets legitimitet. Här bör också beaktas önskemål att redan under innevarande mandatperiod påtagligt minska företagens kostnader för administration av regelverket (se bet. 2002/03:NU1 s. 97 f. och skrivelse 2002/03:74). Vi anser att detta önskemål bör tillmötesgås bl.a. genom att regeringen inte föreslår några nya administrativa bördor i de fall då detta kan undvikas. Mot denna bakgrund anser vi att mindre företag bör undantas från be- stämmelsernas tillämpningsområde. Gränsvärdet för undantaget bör lämpligen vara detsamma som när det gäller redovisning av sjukfrånvaro bland de anställda. Således bör företag i vilka antalet anställda i medeltal har uppgått till högst tio undantas från redovisningskravet. I övrigt bör samtliga företag som är skyldiga att upprätta årsredovis- ning omfattas av redovisningskravet. Regeringens förslag: Lagändringarna skall träda ikraft 2004 och tillämpas för räkenskapsår som avslutas Promemorians förslag: I promemorian föreslogs att bestämmelserna skulle träda i kraft och tillämpas beträffande årsredo- visningar för räkenskapsår som avslutas eller Remissinstanserna: och Bokförings- nämnden har ansett att den i promemorian föreslagna tiden fram till ikraftträdandet är för kort. Övriga remissinstanser har inte kommenterat Skälen för regeringens förslag: Såsom vi har konstaterat är det enkelt för företagen att ta fram de uppgifter som skall redovisas enligt Det kan inte uteslutas att ett visst omställningsarbete ändå kan Vidare kan det finnas ett behov av kompletterande normgivning Tiden fram till ikraftträdandet bör därför Prop. 2002/03:56 inte vara alltför kort. Mot denna bakgrund föreslår vi att reglerna skall träda i kraft och tillämpas beträffande årsredovisningar för räken- skapsår som avslutas eller . 5 Konsekvenser för företagen Företag som är skyldiga att lämna årsredovisning enligt bestämmelserna i årsredovisningslagen, lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värde- pappersbolag samt lagen om årsredovisning i försäkringsföretag omfattas av förslaget. Företag som har högst tio anställda undantas dock. Även företag som inte är skyldiga att avsluta den löpande bokföringen med en årsredovisning faller utanför reglernas tillämpningsområde. Antalet företag som lämnade in årsredovisning till uppgick till omkring 270 000. Till det kommer sådana företag och andra organisationer som offentliggör sin årsredovisning på annat sätt. Som exempel kan nämnas de omkring 12 000 stiftelser som är skyldiga att ge in årsredovisning till samt de föreningar av olika slag som offentliggör sin redovisning genom att hålla den till- gänglig för alla som är intresserade. Genom att företag som har högst tio anställda undantas, kommer av de företag som är skyldiga att upprätta årsredovisning att falla utanför de nya reglernas tillämpningsområde. Det sammanlagda antalet företag som berörs av för- slaget kan uppskattas till ungefär 32 000 (jfr prop. 2002/03:6 s. 31). Dessa har sammanlagt omkring 3 miljoner anställda. Förslaget innebär ett ökat krav på uppgiftslämnande för de företag som är skyldiga att upprätta årsredovisning. Den ökade tidsåtgången i det år- liga arbetet med upprättande av årsredovisning kommer att vara margi- nell i förhållande till den totala tidsåtgång som årsredovisningslagarnas nuvarande bestämmelser medför. Uppgifterna som skall redovisas finns också lätt tillgängliga i de företag som berörs. Förslagen innebär inte någon ökad tidsåtgång i det löpande bokföringsarbetet. 6.1Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) (Jfr promemorians lagförslag.) Paragrafen är ny. Innebörden av paragrafen är att uppgift skall lämnas i årsredovisningen om könsfördelningen bland företagets ledande befatt- ningshavare. Uppgifterna skall lämnas som tilläggsupplysningar. Redovisningskravet omfattar enligt första stycket styrelseledamöter, den verkställande direktören och andra personer i företagets ledning. Könsfördelningen inom styrelsen skall redovisas för sig och fördelningen bland övriga ledande befattningshavare, inklusive den verkställande direktören, för sig. I de fall då den verkställande direktören eller någon annan person i företagets ledning ingår i styrelsen, skall han eller hon räknas med både i uppgiften om könsfördelningen inom styrelsen och i uppgiften om könsfördelningen bland övriga ledande befattningshavare. Med andra personer i företagets ledning avses främst personer som ingår i ledningsgrupper eller liknande organ och chefer som är direkt underställda den verkställande direktören. När det gäller företag som sak- nar styrelseledamöter och verkställande direktör skall motsvarande befattningshavare anses ingå i företagets ledning. Det kan röra sig om t.ex. den som ingår i ett sådant ledningsorgan som rent faktiskt kan finnas i ett handelsbolag eller som har ansvaret för dess löpande förvalt- ning (jfr prop. 1995/96:10 del II s. 223). Det förekommer att företag utser en verkställande direktör utan att någon sådan skyldighet följer av lag. Så kan vara fallet t.ex. i privata aktiebolag eller ekonomiska föreningar. Redovisningskravet omfattar även en sådan verkställande direktör. Suppleanter till styrelseledamöter och vice verkställande direktörer omfattas inte av redovisningskravet. Om en sådan befattningshavare rent faktiskt innehar en ledande befattning i företaget, skall han eller hon emellertid tas med i redovisningen som en annan person i företagets ledning (jfr ovan). Den närmare avgränsningen av redovisningsskyldigheten får avgöras inom ramen för vad som är god redovisningssed. Uppgifterna skall avse förhållandena på balansdagen, dvs. dagen för räkenskapsårets utgång. Detta innebär att beräkningen kan ha en annan utgångspunkt än när det gäller uppgift om könsfördelningen bland de anställda (se 5 kap. 18 § årsredovisningslagen och rekommendation BFN R 4). I andra stycket görs ett undantag för sådana mindre företag som avses i 3 kap. 8 § andra stycket 1, nämligen företag i vilka antalet anställda i medeltal har uppgått till högst tio. Undantagsregeln har en motsvarighet i bestämmelserna om redovisning av sjukfrånvaro (se 5 kap. 18 a §). (Förslaget saknar motsvarighet i promemorians förslag.) I paragrafen har, efter Lagrådets påpekande, den nya bestämmelsen i 5 kap. 18 b § lagts till de bestämmelser om tilläggsupplysningar som skall tillämpas även på koncernredovisningen. I en sådan redovisning skall således uppgift lämnas om könsfördelningen bland de ledande be- fattningshavarna såväl i moderföretaget som i de dotterföretag som ingår i koncernen. Även personer som innehar ledande befattningar på kon- cernnivå skall räknas med. Undantagsregeln i 5 kap. 18 b § andra stycket för mindre företag skall, när det gäller koncernredovisningen, tillämpas med avseende på antalet anställda i koncernen i dess helhet (se 7 kap. 8 § Prop. 2002/03:56 tredje stycket). Beträffande den närmare innebörden av ändringen hän- visas till kommentaren till 5 kap. 18 b §. (Förslaget saknar motsvarighet i promemorians förslag.) Av paragrafens andra stycke framgår att årsredovisning inte får åt- följas av revisionsberättelsen när redovisningen publiceras i ofullständigt skick. I fjärde stycket görs vissa undantag från denna hu- vudregel, bl.a. för det fall att ofullständigheten består i att uppgift om könsfördelningen bland de anställda har utelämnats (se punkten 1). Ändringen innebär att ett motsvarande undantag görs beträffande uppgift enligt 5 kap. 18 b § om könsfördelningen i företagets ledning (se punkten 2). Om uppgiften har utelämnats skall detta framgå av publi- kationen. Detta följer av det oförändrade första stycket. Av 8 kap. 2 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag samt 8 kap. 2 § i lagen (1995:1560) om årsredo- visning i försäkringsföretag framgår att motsvarande gäller för företag som omfattas av någon av dessa lagar. 6.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag (Förslaget saknar motsvarighet i promemorians förslag.) Paragrafen innehåller hänvisningar till vissa bestämmelser i 5 kap. årsredovisningslagen om tilläggsupplysningar. Ändringen innebär att sådana företag som omfattas av lagen om årsre- dovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag skall lämna uppgift om könsfördelningen bland företagets ledande befattningshavare. Det nya redovisningskravet gäller även koncernredovisningen (se 7 kap. 4 §). Beträffande den närmare innebörden av ändringen hänvisas till kommen- taren till 5 kap. 18 b § årsredovisningslagen. 6.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag (Förslaget saknar motsvarighet i promemorians förslag.) Paragrafen innehåller hänvisningar till vissa bestämmelser i 5 kap. års- redovisningslagen om tilläggsupplysningar. Ändringen innebär att sådana företag som omfattas av lagen om årsre- Prop. 2002/03:56 dovisning i försäkringsföretag skall lämna uppgift om könsfördelningen bland företagets ledande befattningshavare. Det nya redovisningskravet gäller även koncernredovisningen (se 7 kap. 4 §). Beträffande den när- mare innebörden av ändringen hänvisas till kommentaren till 5 kap. 18 b § årsredovisningslagen. Sammanfattning av promemoria Redovisning av könsfördelning i företagsledningar I promemorian behandlas frågan om att införa ett krav på företagen att i årsredovisningen ange fördelningen mellan män och kvinnor i ledande befattningar. Det konstateras att andelen kvinnor i företagsledningar inte svarar mot uppställda ambitioner och att det finns ett behov av åtgärder för att främja en jämnare könsfördelning. I promemorian görs bedömningen att ett synliggörande av förhållandena fyller en viktig funktion i jämställdhetsarbetet och att ett sätt att åstad- komma ett bättre synliggörande är att kräva att uppgift om könsfördel- ningen inom företagsledningen lämnas i årsredovisningen. Ett sådant krav skulle också kunna underlätta sammanställandet av statistik på om- rådet. Vidare konstateras att ett sådant krav inte skulle leda till några beaktansvärda olägenheter eller kostnader för företagen. Det rör sig om lätt tillgängliga uppgifter som enkelt kan sammanställas och kvantifieras. Den slutsats som dras i promemorian är att övervägande skäl talar för att det gällande kravet på redovisning av könsfördelningen bland de anställda utvidgas till att omfatta även könsfördelningen inom företagets ledning. I promemorian lämnas ett förslag till en bestämmelse om detta.