prop · GQ031d7 · 2003-01-01 00:00:00 — En skyddad ledningsplats har iordningsställts, vilken även utgör reservplats för driftcentralen i . Installation av dieselaggregat för dödnätstart av vattenkraftstation och ombyggnad av lågspänningsställverk i vattenkraftstation har genomförts. För reparationsberedskapen har utrustning anskaffats. En ny grundstruktur för för höjd beredskap har tagits fram, som bygger på elbranschens organisation för samverkan vid störningar. Ett dataprogram för att underlätta materielanskaffning i krissituationer har tagits fram. Ledningsfunktionen för sjukvårdsledning vid särkskild händelse har utvecklats och förutsättningarna för ett IT-baserat nationellt ledningssystem för akuta sjukvårdsinsatser (SWEDE) har skapats. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen bedömer sammantaget för politikområdet att förmågan att lösa de av statsmakterna ställda uppgifterna är godtagbar. Bedömningen är gjord mot nuvarande säkerhets- och militärpolitiska läge. 3.8Verksamhetsområdet Det militära försvaret Det militära försvaret omfattar den verksamhet som bedrivs av Försvarsmakten och delar av den verksamhet som bedrivs av de totalförsvarsgemensamma myndigheterna. Dessa utgörs av , , , och . I föreliggande proposition redovisas samlat resultatbedömning och inriktning för det militära försvarets olika verksamheter. När det gäller den verksamhet som de totalförsvarsgemensamma myndigheterna bedriver finns inte underlag för en fullständig redovisning av fördelningen av vare sig kostnader eller verksamheter mellan det militära och det civila försvaret. Som ett led i den nya verksamhetsindelningen av politikområdet avser regeringen, bl.a. genom uppdrag till myndigheterna att se till att ett sådant underlag tas fram. I budgetpropositionen bör en första redovisning i detta avseende kunna ske. Utgiftsutvecklingen för respektive totalförsvarsgemensam myndighet framgår i avsnitt 3.11 Budgetförslag. Redovisningen är gjord enligt följande struktur: utbildning, planering m.m., materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling, 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Utfallet innebar sammantaget att utgifterna för Försvarsmakten understeg tilldelade medel med . Av anslagssparandet är att hänföras till anslaget 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m., till anslaget 6:2 Fredsfrämjande truppinsatser och till anslaget 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Underutnyttjandet på anslaget 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling förklaras, enligt Försvarsmakten, främst av de begränsningar i materielbeställningar som gällde samt av ominriktningen av Försvarsmakten. Ominriktningen av Försvarsmakten har medfört att beställningar av materiel har behövt ses över med ekonomiska förskjutningar som följd. Även begränsningar i produktionsförutsättningarna vid och vid försvarsindustrin har enligt Försvarsmakten påverkat underutnyttjandet. Vidare har beslut om ändrad lokalisering för Operativa insatsledningen bidragit till underutnyttjandet av anslagsmedel. För att komma tillrätta med obalansen mellan anslagen 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. och 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling och möjliggöra att Försvarsmaktens ekonomi och verksamhet skulle vara i balans har , på tilläggsbudget till statsbudgeten , beslutat om överföringar om 704 respektive från anslaget 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling till anslaget 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. Försvarsmakten har , tillsammans med , tagit fram ett åtgärdspaket för att åtgärda ett antal strukturella ekonomiska problem. Försvarsmakten skall bl.a. förbättra den interna ekonomistyrningen i myndigheten. Åtgärder har vidtagits med början 2002. De åtgärder som Försvarsmakten vidtagit för att inte utnyttja anslagskrediten har inneburit en ambitionssänkning inom förbands- Detta har bl.a. lett till att viss övnings- och utbildningsverksamhet har ställts in. Regeringen beräknar att utgifterna för Försvarsmakten kommer att uppgå till . 3.8.3.1 Bedömning av operativ förmåga Försvarsmakten har i årsredovisningen gjort följande redovisning av den operativa förmågan i olika avseenden. Vid bedömningen av den förmåga Försvarsmaktens verksamhet resulterat i har följande bedömningsgrunder tillämpats: God: Resurser (kapaciteten) motsvarar eller överstiger behovet. Uppgifterna kan lösas. Godtagbar: Brister och störningar nedsätter handlingsfriheten och förmågan. Uppgifterna kan dock i huvudsak lösas. Icke godtagbar: Svåra brister. Uppgifterna kan inte lösas. Förmågan till försvar mot väpnat angrepp Förmågan att lösa uppgiften försvar mot väpnat angrepp i nuvarande omvärldsläge bedöms godtagbar. Vid ett försämrat omvärldsläge bedöms brister inom följande områden utgöra de största begränsningarna: ledning, precisionsbekämpning på långa avstånd, underrättelseinhämtning, logistik och helikopterunderstöd. Dessutom bedöms uthålligheten som begränsad vid operationer i mer än en riktning. Försvarsmaktens planering förutsätter att tillräcklig säkerhetspolitisk förvarning erhålls och att successiva anpassningsåtgärder vidtas om hot om väpnat angrepp skulle uppstå. Den låga nivån på utbildnings- och övningsverksamheten begränsar möjligheterna att med angivna tidsförhållanden uppfylla krav enligt förbandsmålsättningar. Kompetensen, främst bland yngre befäl, att leda och utbilda i förband riskerar att urholkas. Denna kompetens är grunden för att genomföra väpnad strid. Förmågan att hävda vår territoriella integritet Förmågan bedöms som godtagbar. Avsaknaden av ett för Försvarsmakten gemensamt operativt lednings- och övervakningssystem medför dock begränsningar. Förmågan att bidra till fred och säkerhet i omvärlden Förmågan bedöms som godtagbar. Personalens ökade internationella erfarenhet har bidragit till att successivt höja denna förmåga. Ledningsmetoder, tekniska ledningssystem, materiel och utbildning behöver ytterligare anpassas till Nato:s ledningsstrukturer. Brister finns fortfarande avseende ammunitions- och minröjningsförmågan. Bristerna, relaterade till förmågan att genomföra fredsframtvingande insatser, åtgärdas efterhand som förutsättningarna finns för att organisera, utrusta och utbilda förband med avsevärt större eldkraft samt bättre skydd och rörlighet. Den kvarvarande begränsningen i förmågan att bidra till fred och säkerhet i omvärlden står att finna i personalförsörjningen. Förmågan att stärka det svenska samhället Förmågan bedöms som god. Försvarsmakten har stor tillgång till resurser lämpliga för att vid behov stödja samhället i samband med räddningsoperationer och vid annan stödverksamhet. Försvarsmaktens förmåga till anpassning och att på kort sikt kunna utveckla förmåga att möta insatser av fjärrstridsmedel och begränsade luftrörliga styrkor bedöms som godtagbar. Försvarsmaktens förmåga att på medellång sikt, efter beslut om anpassningsåtgärder, kunna utveckla förmåga att möta mer omfattande militära operationer bedöms 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 sammantaget som godtagbar. Då det fanns vissa brister i den operativa och territoriella planläggningen vad avser försvar mot väpnat angrepp och hävdande av den territoriella integriteten inom femårsperspektivet föreligger osäkerheter beträffande bedömningen. Försvarsmaktens samlade operativa förmåga Försvarsmaktens bedömning av den samlade operativa förmågan att lösa huvuduppgifterna är gjord mot nuvarande säkerhets- och militärpolitiska läge och i förhållande till ställda krav. Den operativa förmågan att möta mer omfattande militära operationer är beroende av successiva anpassningsåtgärder. Det är av stor vikt att rimlig förvarning kan skapas så att nödvändiga beredskapsåtgärder kan vidtas. Den operativa förmågan är vidare beroende av att såväl personal som insatsförband kontinuerligt övas och utvecklas. Sammantaget bedömer Försvarsmakten att förmågan att lösa de av statsmakterna ställda uppgifterna är godtagbar. Mot bakgrund av rådande säkerhetspolitiska läge gör regeringen bedömningen att den operativa förmågan i olika avseenden är godtagbar. Regeringen vill dock understryka vikten av att beslut och 2001 om inriktningen av det militära försvaret genomförs skyndsamt och avser vidta aktiva åtgärder. För att aktivt följa upp det omfattande förändringsarbetet inom Försvarsmakten har chefen för beslutat att inrätta ett projekt inom för uppföljning av försvarsreformen. De områden som omfattas är bl.a. tillståndet i och utvecklingen av insatsorganisationen, beredskapssättning och insatsförmåga, anpassningsfrågor, utvecklingen mot det nätverksbaserade försvaret, omstruktureringen i grundorganisationen, Försvarsmaktens övnings- och utbildningssystem, utvecklingen av internationell förmåga, avveckling av materiel, utveckling av materiell kvalitet inom stridskrafterna samt införande av ett nytt personalförsörjningssystem. De olika uppföljningsaktiviteterna bedöms i olika 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 former pågå fram till nästa försvarsbeslut och skall dels kunna bidra till regeringens årliga styrning av Försvarsmakten, dels kunna utgöra en del av underlaget inför nästa försvarsbeslut. 3.8.3.2 Utbildning, planering m.m. Lednings- och underhållsförbanden har bl.a. bestått av Högkvarteret, Operativa insatsledningen (OPIL), och underhållsregementena. har OPIL fortsatt utvecklingen av operativ ledningsförmåga, nationellt och internationellt, samt lett insatser inom ramen för hävdande av territoriell integritet. En operativ fältövning har genomförts. Inom OPIL har armétaktiska kommandot lett slutövningarna med arméns förband i och . Marintaktiska kommandot har lett marinens övningsverksamhet som dock varit reducerad . Flygtaktiska kommandot har främst ägnat sig åt taktisk ledning i samband med ombeväpningen till JAS 39 Gripensystemet. Ledningsförbanden och försvarsunderrättelsetjänsten har tillgodogjort sig viktiga erfarenheter genom de åtgärder och översyner av planer som föranleddes av terroristangreppen i . Underhållsförbandens verksamhet har inriktats mot omförrådsställning och materielavveckling. Förberedelserna för övergången till den nya organisationsenheten Försvarsmaktens logistik har slutförts. Mot bakgrund av den bedrivna verksamheten anser regeringen att kompetensen att leda och genomföra väpnad strid samt att logistiskt understödja denna i vissa avseenden har utvecklats. Främst avser detta situationer där Försvarsmakten skall kunna möta begränsade angrepp, vidta skyddsåtgärder, ingripa mot kränkningar av territoriet, lämna stöd till samhället samt upptäcka och avvisa säkerhetshot. Vidare har ledning av utlandsstyrkan samt planeringen av insatsen i gett positiva effekter avseende förmågan att planera och genomföra fredsbevarande och fredsframtvingande internationella insatser. Utmärkande för verksamheten inom lednings- och underhållsförbanden är dock att den sker med förhållandevis små förbandsvolymer och inom specialområden. Regeringen kan därmed konstatera att lednings- och underhållsförbanden utvecklats i positiv riktning på taktisk nivå, men att kompetensen att leda operativt sammansatta förband endast utvecklats i begränsad omfattning. Mot bakgrund av det gynnsamma säkerhetspolitiska läget i vårt närområde och de erfarenheter som bl.a. erhållits från insatsen i bedömer dock regeringen läget inom lednings- och underhållsförbanden som godtagbart. Organisationsenheten Försvarsmaktens logistik inrättades . Planeringen för lokalisering av Operativa insatsledningen till har inletts. Försvarsmakten har redovisat resultatet av utredningen om myndighetens centrala ledning. Mot denna bakgrund avser Försvarsmakten vidta ett antal åtgärder som bl.a. syftar till att stärka myndighetsledningens avvägnings-, styrnings- och uppföljningsroll. Den nuvarande strategiledningen skall därmed få en renodlad stabsroll och sammanhålla samtliga viktiga arbetsprocesser i Högkvarteret, såväl på lång, medellång som kort sikt. De andra linjeenheterna i Högkvarteret skall i överensstämmelse med detta ha en utpräglat exekutiv roll. En renodling av stabsrollen respektive de exekutiva rollerna omfattar både insats- och verksamhetsledning. I linje med detta föreslår Försvarsmakten att Operativa insatsledningen formellt inordnas som en enhet i Högkvarteret. De nuvarande generalinspektörerna får till uppgift att vara produktionsledare för respektive stridskraft, med placering i Högkvarterets grundorganisationsledning. Därutöver föreslår Försvarsmakten att företrädare inrättas i Högkvarteret för ledningsrespektive utbildningsfunktionen. Uppgiften för den förstnämnde föreslås vara att stödja utvecklingen av ledningssystem, tekniskt och organisatoriskt, med särskild vikt på utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar. Uppgiften för den senare förslås vara att stödja kompetensutvecklingen av personal samt att produktionsleda skolor m.m. Regeringen har i prop. 2001/02:10 redovisat sin syn på ledningsfrågorna inom det militära försvaret. Beträffande Försvarsmaktens centrala ledning och relationen mellan och Försvarsmakten ansåg regeringen att kapaciteten att lämna underlag till regeringen borde utvecklas inom ramen för nuvarande förvaltningsprinciper. Regeringen gjorde därutöver bedömningen att arbetet med att förbättra avvägningsfunktionen inom Högkvarteret borde fortsätta. Tillkomsten av en strategiledning inom Högkvarteret har förbättrat dessa möjligheter, men likväl ansåg regeringen det vara viktigt att planerings-, uppföljnings- och avvägningsprocesser fortsätter att utvecklas och förstärkas. behandlade i bet. 2001/02:FöU2 vad regeringen anfört i dessa delar utan erinran. Regeringen kan konstatera att de åtgärder som Försvarsmakten nu aviserat samt de förslag som myndigheten inkommit med i huvudsak ligger i linje med vad regeringen sagt i frågan. Arbetet med att utveckla Försvarsmaktens centrala ledning, och de organisatoriska relationerna mellan och Försvarsmaktens Högkvarter, behöver dock fortsätta, bl.a. för att tillgodose behovet av beredningskapacitet och underlagsframtagning vid mer krävande insatser med Försvarsmakten i fred. har i ovannämnda betänkande anslutit sig till denna uppfattning och regeringen kommer att hålla informerad i frågan. Regeringen återkommer senare i denna proposition till vissa grundorganisatoriska frågor i sammanhanget. har bl.a. följande förband ingått i arméstridskrafterna: en divisionsstab (ingår i Operativa insatsledningen) med stabsbataljon, en artilleriregementsstab med artilleriledningskompani, en fallskärmsjägarbataljon, två luftvärnsbataljoner med robot 77/97, en divisionsluftvärnsbataljon med robot 90/70, tre 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 divisionsingenjörbataljoner, fyra militärdistriktsstaber, två norrlandsjägarbataljoner, sex brigadledningar med ledningskompanier, sexton mekaniserade bataljoner, fyra haubitsbataljoner, fyra brigadluftvärnsbataljoner med robot 90/70 samt sex stadsskyttebataljoner. I samband med de åtgärder Försvarsmakten vidtog för att komma till rätta med den ekonomiska obalansen inom framför allt anslaget 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. fick flera förband sänka ambitionen vad avser grundutbildning av totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt. Åtgärderna beslutades att slutövningarna för arméstridskrafterna inte påverkades. Däremot blev åtgärderna inom förbandsverksamheten kännbara för den åldersklass av totalförsvarspliktiga som grundutbildas inom arméstridskrafterna /2002. Nedan redovisas verksamheten inom arméstridskrafterna uppdelad på divisionsförband, nationella skyddsstyrkor samt armébrigadförband. Även verksamheten inom hemvärnet redovisas under arméstridskrafterna. Regeringen har i prop. 2001/02:159 Frivillig försvarsverksamhet inom totalförsvaret redovisat hemvärnsförbandens roll i de nationella skyddsstyrkorna. Regeringen återkommer i avsnitt 3.8.4.1 med en redovisning av de nationella skyddsstyrkornas närmare utveckling och utformning. Slutövningen Snöstorm har genomförts med deltagande från huvuddelen av arméns förband. När det gäller divisionsförbanden har divisionsstaben genomfört en ledningsövning inom ramen för övningen. Det har bidragit till att förbanden har utvecklat sin förmåga att uppträda i subarktisk miljö och att förmågan att lösa huvuduppgifterna har ökat. Avseende de nationella skyddsstyrkorna har utvecklingen av militärdistriktsstaber med militärdistriktsgrupper fortsatt och delar har deltagit i nämnda ledningsövning. Militärdistrikten har samordnat och lett stöd till samhället, bl.a. i samband med eftersökning av försvunna personer, bränder, översvämningar och kemikalieolyckor. Varje militärdistrikt har vidare inventerat och sammanställt sådana militära resurser som är gripbara över tiden och lämpliga att använda i 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 de situationer där regeringen angett att samhället skall ha en särskilt god beredskap. Beredskapen att från Försvarsmaktens sida snabbt kunna ställa resurser till förfogande för olika samhällsorgan har därmed förbättrats. Som ett led i detta har samverkan mellan militärdistrikten och andra myndigheter genomförts. Enligt Försvarsmakten har slutövningarna med armébrigadförband (Snöstorm och Vårbris) genomförts med gott resultat. Det har medfört att delar av insatsbataljonerna har kunnat samtränas och en ökad förmåga att lösa huvuduppgifterna har därmed erhållits. I övrigt har grundutbildningen vid arméförbanden inriktats mot organisations- och metodförsök samt mot att kunna personalförsörja förband anmälda till internationella styrkeregister. Utbildningen på kompaninivå håller enligt Försvarsmakten en hög standard, även vid en internationell jämförelse. Den bilden bekräftas bl.a. genom de internationella förbandens verksamhet inom ramen för utlandsstyrkan samt genom de internationella övningar som genomförts. Försvarsmakten anför dock att det är viktigt att, inom ramen för försvarsreformens genomförande, säkerställa att övningsverksamheten fortsätter som planerat för att utveckla officerarnas förmåga att leda förband på en högre nivå (bataljonsnivå och uppåt). Försvarsmakten påbörjade upprättandet av en mekaniserad bataljon 302 med 90 dagars beredskap för internationella insatser. Regeringen beslutade i regleringsbrevet att utvecklingen av bataljonen skulle avbrytas. Ett kompani i bataljonen har haft 30 dagars beredskap. Regeringen beslutade att använda kompaniet till att förstärka den svenska bataljonen i Kosovo maj oktober. Vidare har planering inför upprättande av andra förband anmälda till internationella styrkeregister genomförts samt förberedelser inför det svenska deltagandet i övningen Strong Resolve i . Genomförd verksamhet har främst förbättrat förmågan att genomföra fredsbevarande och fredsframtvingande operationer samt förmågan att i samverkan med andra länder planera och genomföra internationella övningar. har följande viktigare materielsystem tillförts arméstridskrafterna: Artillerilokaliseringsradar (pågående), personlig fältutrustning och materiel för mörkerstrid (pågående), stridsvagn 121/122 med stödutrustning (pågående), med stödutrustning (pågående), IRV-sikten till robot 56 (pågående) samt pansarbandvagn 501 (slutförd). Antalet hemvärnsmän har minskat från ca 69 000 2000 till drygt 64 000 2001. De flesta avgångarna beror på att Försvarsmakten har sagt upp kontrakten med sådan personal som inte tjänstgjort . rekryterades ungefär 3 000 nya hemvärnsmän, varav ca 60 kvinnor. Av de nyrekryterade är under , vilket innebär en fortsatt föryngring av hemvärnet. Minskningen i hemvärnets totala numerär medför, enligt Försvarsmaktens bedömning, att något färre hemvärnsbataljoner kommer att kunna ingå i de nationella skyddsstyrkorna än vad som tidigare redovisats. Möjligheterna för hemvärnsförbanden till utbildning och övningsverksamhet med övriga förbandstyper har varit begränsade. Dock deltog förband ur hemvärnet vid övningen Snöstorm. Sammantaget har antalet tjänstgöringsdagar minskat och är nu på samma nivå som . Regeringen anser att verksamheten inom arméstridskrafterna har bidragit till att förmågan att möta begränsade insatser har ökat jämfört med föregående år. Till viss del har även förmågan att möta och ingripa mot kränkningar av vårt territorium förbättrats. Verksamheten har främst bidragit till att öka förmågan att i samverkan med andra nationer planera och genomföra fredsbevarande operationer med markförband samt att i samverkan med andra nationer planera, genomföra och delta i internationell övningsverksamhet. Genomförandet av arméns slutövningar har resulterat i att insatsorganisationen tillförts förband, exempelvis brigadledningskompanier, ett artilleriregementsstabskompani, delar av mekaniserade bataljoner och en haubitsbataljon m.m. Även om Försvarsmaktens verksamhet ger ett gott resultat på kompaninivå, anser regeringen att det fortfarande finns brister vad avser samträning av förband på bataljonsnivå Det innebär också att det finns brister i officerarnas kompetens att leda högre förband. Det krävs en successiv ambitionsökning inom övningsverksamheten för att öka denna kompetens. Den uppföljning av försvarsbeslutet som sker i (Försvarsdepartementet) uppmärksammar bl.a. detta. Regeringen bedömer, på grund av att de krav som ställts på arméstridskrafterna i det korta perspektivet är relativt begränsade, att läget inom arméstridskrafterna är godtagbart. genomfördes övningen Strong Resolve i . Från deltog bl.a. förband ur Livgardet, I 5 och P 18. Övningen genomfördes enligt Försvarsmakten på ett bra sätt och har tillfört deltagande förband kompetens och kunskaper. En slutövning inom ramen för Markstridsskolans verksamhet genomfördes med flera förband. I övrigt har lokala slutövningar genomförts vid arméförbanden. Försvarsmakten redovisar att huvuddelen av förbanden har nått utbildningsmålen, dock finns ett antal brister likt vad som nämnts ovan. De totalförsvarspliktiga som fullgjort värnplikt vid förbanden har dock tillräcklig förmåga för att krigsplaceras och för att kunna tjänstgöra vid internationella förband. Inom marinstridskrafternas lednings- och underhållsförband har bl.a. ingått en underhållsbataljon, ett underhållskompani samt signalspaningsfartyget . Inom stridsfartygsförbanden har huvudsakligen ingått två ytstridsflottiljer, en minkrigsflottilj och en ubåtsflottilj. Inom kustförsvarsförbanden har bl.a. ingått en amfibiebrigadledning med brigadkompanier och tre amfibiebataljoner. Regeringen bedömer att de organisatoriska förändringar som beslutade i allt väsentligt har genomförts vid marinstridskrafterna, att de kvantitativa målen för insatsorganisationen har uppnåtts och att utvecklingen av de förbandstyperna i de nationella skyddsstyrkorna fortgår enligt planering. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 inriktades marinstridskrafterna bl.a. mot att tidigt kunna hävda territoriell integritet och att kunna stödja svenska intressen i närområdet, genom exempelvis fortsatt medverkan i det vidgade Östersjösamarbetet. En förutsättning för att uppfylla målen och upprätthålla beredskapskraven angavs vara en hög ambitionsnivå inom förbandsverksamheten. Förbandsutbildningen i högre förband inriktades mot förmåga att verka inom ramen för operativt samordnade insatser samt mot att förbanden utvecklas mot en hög operativ rörlighet. Regeringen kan, med reservation för de begränsningar i verksamheten som varit nödvändiga av ekonomiska skäl, konstatera att inriktningen av marinstridskrafterna i stort följts och genomförts. Försvarsmakten har, som en konsekvens av att den planerade verksamheten skulle komma i balans med de ekonomiska resurserna, redovisat att förbandsverksamhetens omfattning vid marinstridskrafterna kraftigt reducerats och att internationell övningsverksamhet och systemverifiering, såsom Flag Officer i , har prioriterats. Såväl ytstridsförbanden som ubåtsförbanden har deltagit i internationell övningsverksamhet och i systemverifiering med gott resultat. Även amfibieförbanden har deltagit i flera internationella övningar med gott resultat.