prop · GQ031d25 · 2003-01-01 00:00:00 — och att tillagningsmetoderna måste studeras så att man kan sänka halterna. 1996 föreslås det civila försvaret inriktas utifrån en helhetssyn. Den vidgade hotbilden och helhetssynen på beredskapsåtgärderna för säkerhetspolitiska kriser, för krig samt för svåra påfrestningar på samhället i fred innebär att förberedelserna för att kunna klara svåra fredstida påfrestningar, t.ex. en kärnenergiolycka, får en ökad betydelse. Samordningen inom det civila försvaret liksom ledningsförmågan skall förbättras. Totalförsvarets resurser skall även kunna användas för fredsfrämjande verksamhet och humanitära insatser. Tillämpningen av för den gemensamma jordbrukspolitiken innebär att ett stort antal prisreglerande åtgärder m.m. skall vidtas i syfte att påverka jordbrukets inriktning och ekonomi. Utrymmet för avvikelser från de gemensamma reglerna är litet. Resultatet av regeltillämpningen i bemärkelsen utvecklingen vad gäller jordbruksföretagens produktion och ekonomi redovisas kontinuerligt av i olika rapporter. Den totala produktionsvolymen för jordbruket i fasta priser med 1995 som basår har minskat något i jämfört med föregående år från till . Minskningen härrör både från animalie- och vegetabilieproduktionen. Animalier stod för och vegetabilier för av den totala produktionsvolymen. Jordbrukets bidrag till BNP är . Jordbrukets totala intäkter i löpande priser var , vilket innebär en ökning med . Insatsförbrukningen beräknas ha ökat med från till vilket huvudsakligen beror 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Företagsinkomsten har ökat med jämfört med och uppgick till . Ökningen beror på höjda subventioner men även högre priser på kött och spannmål. Den procentuella ökningen uppgår därmed till . Utbetalningarna av direktstöd har ökat . Denna ökning är en följd av inträdet i EU och att antalet stöd ökat sedan inträdet, t.ex. olika sorter av miljöstöd och stöd för gräsensilage. Andelen direktstöd av jordbrukets totala intäkter har ökat något . Utbetalningstidpunkter och ändringar i direktstödens nivåer gör dock att driftöverskottet kan variera betydligt mellan olika år. Graden av utnyttjande av olika produktionskvoter kan ses som en indikator för konkurrenskraften. Sockerkvoten har utnyttjats fullt ut ända sedan EU-inträdet. Sockerskörden överskred landskvoten . En relativt god sockerskörd per hektar väger upp den minskade arealen . utnyttjades möjligheten att överskrida kvoten, vilket innebär att kvot minskades i motsvarande grad. Leveranskvoten för mjölk uppvisar en ökande utnyttjandegrad från år utnyttjande . Kvotutnyttjandet för handjur har minskat och har legat på i genomsnitt . I absoluta tal har emellertid utnyttjandegraden ökat då kvoten höjdes med 23 672 djur till 250 000. har kvoten sänkts till 233 481, vilket torde innebära att kvotutnyttjandet återigen kommer att öka. Landskvoten för am- och dikor utnyttjas till och detta utnyttjande har varit oförändrat . nivå motsvarar den genomsnittliga utnyttjandegraden för samtliga EU-medlemsstater. Bidragsrätterna i nationella reserv för am- och dikor var frysta . delades de bidragsrätter som varit frysta ut till enskilda jordbrukare. Detta innebar att hela kvoten kunde utnyttjas under bidragsåren 2000 och 2001. För bidragsåren 2002 och 2003 har bidragsrätterna återigen frysts. Även för tackor är kvotutnyttjandet och utnyttjandet har ökat . Kvotutnyttjandet av basarealen har t.o.m. legat på . För oljeväxterna (en del av basarealen) har kvotutnyttjandet varit lågt de 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 upphörde den särskilda begränsningen för oljeväxter inom EU. Det nya stödet för gräsensilage innebar att basarealen övertecknades . Efter att ha tagit hänsyn till att det finns ett visst extra utrymme för gräsensilage i och med att hela basarealen för övriga grödor inte har utnyttjats, har ersättning betalats ut till av den anmälda arealen med den effekten att stödet för gräsensilage halveras i jämförelse med spannmål. Den genomsnittliga storleken på jordbruksföretagen mätt i har ökat från 27 till . Inom EU är situationen likartad där några medlemsstater ökat relativt sett mer än andra. Medelantalet mjölkkor per företag ökade i från 18 till 35 kor. Utvecklingen har i genomsnitt varit densamma för de länder som var medlemmar i . Mark- och arrendepriser uppvisar en stadigt uppåtgående trend. Den relativa ökningstakten skiljer sig inte nämnvärt åt inom landet utan ökningen är jämnt fördelad. Prisnivån är dock dubbelt så hög i södra slättbygder som i något annat område i landet. Även för arrendepriserna gäller att prisnivån är högre i än i landets övriga delar. De höjda priserna indikerar att många jordbrukare har bedömt att markinvesteringarna är fördelaktiga trots att de har skett till högre kostnader . En konsekvens av stigande mark- och arrendepriser kan bli ökade kapitalkostnader vilket är en nackdel för den långsiktiga konkurrenskraften. Vidare kan prisutvecklingen försvåra marknadsinträdet för nya jordbrukare. Arbetskraftsproduktiviteten fortsätter att öka. Sysselsättningen omräknat till arbetskraftsenheter minskade med . tillhör de länder inom EU som har en liten del av arbetskraften sysselsatt inom jordbruket. var 78 000 personer sysselsatta inom jordbruket med binäringar, vilket motsvarar av samtliga förvärvsarbetande. Ökningen av arbetskraftsproduktiviteten i ligger i genomsnitt på samma nivå eller något lägre än genomsnittet inom EU. Inom EU finns två typer av finansiella korrigeringar; korrigeringar som utdelas om tidsgränserna för utbetalningar inte hålls och korrigeringar på grund av kommissionsgranskningar då felaktigheter upptäcks i medlemsstaternas ad- De sistnämnda kan utdelas på utbetalda EU-bidrag bakåt i tiden. har inte haft några finansiella korrigeringar för överskridna tidsgränser för utbetalningar. Finansiella korrigeringar på grund av granskningar har däremot belastat anslaget med sammanlagt . korrigering är låg och genomsnittet motsvarar av det årliga utbetalda beloppet. Medeltalet i EU är . Medlemsstaternas genomsnittliga korrigeringsandel sträcker sig mellan till . Den virussjukdom i framförallt sockerbetor som konstaterades har kunnat begränsas. Antalet nya fall har minskat och räknar med att kunna upprätthålla den skyddade zonen för sjukdomen. har en för landet ny virussjukdom i tomatodlingen upptäckts. Sjukdomen har tidigare uppmärksammats inom EU och medlemsländerna har ännu inte tagit ställning till om den skall bekämpas med stöd av växtskyddslagstiftningen eller inte. Vidare har ljus ringröta påträffats i flera partier av potatis ur skörd. Flera av fallen kan förklaras av att smitta funnits i utsädespotatis. Åtgärder som destruktion, rengöring och desinfektion av maskiner, utrustning och lager m.m. har initierats i enlighet med EG-lagstiftningen på området. Importkontrollen har dominerats av provtagning för analys av tallvedsnematod samt uppföljning av de nya EG- bestämmelserna om märkning av förpackningsvirke. Två fall av tallvedsnematod i importerat förpackningsmaterial har påträffats. Inom ramen för EU-samarbetet har diskussioner om ändring av huvuddirektivet på växtskyddsområdet pågått i en arbetsgrupp under rådet. Bland annat föreslås ett harmoniserat system för uttag av importavgifter motsvarande det som finns på veterinärområdet. Arbetet med direktivet förväntas avslutas under det danska ordförandeskapet. Andelen certifierat utsäde i landet kvarstår på en och relativt hög nivå. hanterar av den totala certifieringen i landet. Andelen kasserade partier har generellt minskat, bl.a. som en följd av skärpta krav från för att ge fortsatta utlämningstillstånd. Vid en uppföljning har konstaterats att andelen utlämnade, kasserade partier är det lägsta sedan det nya certifieringssystemet introducerades . Från en genomsnittlig andel på för vårstråsäd och för höststråsäd har andelen kasserade partier i genomsnitt minskat till för samtliga arter. Certifieringen av potatis har minskat kraftigt. Skälet till minskningen är sannolikt en ökad användning av eget utsäde samt ökad import av certifierat utsäde från andra EU- länder. Inom resursförvaltningen har utgångspunkten varit försiktighetsprincipen. De svenska ansträngningarna att få till stånd en väl utvecklad förvaltningsplan för torsken i har givit betydande resultat . Beståndssituationen är fortsatt kritisk men åtgärderna ses som positiva, bl.a. av den vetenskapliga expertisen inom ICES. Bedömningen är dock att ytterligare åtgärder krävs. presenterade kommissionen sin rapport om hur fiskerikontrollen bedrivs i respektive medlemsland. Allvarliga överträdelser av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser rapporterades till kommissionen . Syftet är att öka öppenheten samt att förse kommissionen med uppgifter om arten av överträdelser samt vilka åtgärder, administrativa och rättsliga, som medlemsländernas myndigheter vidtagit. redovisade 90 överträdelser av skilda slag till kommissionen. Svenskt fiske har tillgång till drygt 40 huvudkvoter, vilka i flera fall uppdelas i underkvoter. har uppfyllelsen av målet att beslutade fångstkvoter inte skall överskridas förbättrats avsevärt. Genom målinriktade insatser har antalet överskridna kvoter minskat från 1995 till att endast tre preliminärt överskridits . Även under detta år har förbättringar av kontrollen bidragit till att problemet med ifrågasatt fångstrapportering i vissa områden i upphört. Fiskerikontrollen till sjöss och i hamnar har fått förbättrade förutsättningar genom att enkelt 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 kan ta del av information såsom observationer om licenser, fartygstillstånd och VMS-data. Vidare kan enkelt följa upp fiskefartyg i tredje land eller sådana som är skyldiga att föranmäla landningar. Vidare har utvecklat kommunikationerna med andra nationer och Nordostatlantiska (). har uppfyllt årets mål med att kontrollera landningar av osorterad pelagisk fisk (sill och skarpsill) men inte målet att genomföra landningskontroller som skall motsvara av kvantiteterna av samtliga artrelaterade landningar. Det innebär att målet har uppfyllts för tre av tio redovisade arter. Strukturprogrammen för perioden 19951999 har avslutats . Utfallet visar på en total utnyttjandegrad på för Mål 5a- programmet och på för Mål 6 och Pesca. Inom programmen för den nya perioden har stödinsatserna minskat. Särskilt inom fiskeflottan har investeringsviljan sjunkit medan det inom vattenbruket fortfarande råder en stor investeringsvilja inom Mål 1. Efterfrågan på stöd utanför Mål 1 är mycket låg. Det är viktigt att den livsmedelstillsyn som bedrivs är effektiv och likvärdig över hela landet. En av uppgifter är att leda och samordna tillsynen i landet. Kommunerna svarar dock för den huvudsakliga delen av tillsynen. har kraftigt ökat antalet kommuninspektioner och inspektioner av anläggningar som står under tillsyn. Vidare har 39 länsmöten mellan , länsstyrelser och kommuner hållits. Dessa möten har varit mycket uppskattade av samtliga parter. medverkar vid utarbetande av ny lagstiftning på gemenskapsnivå och svarar även för att EG-reglerna införs i svensk lagstiftning. En viktig uppgift som utför är också att bistå regeringen med underlag på livsmedelsområdet till förhandlingar i framför allt EU. Som stöd för tillsyn och regelarbete genomför riskvärderingar på olika områden och utvecklar nya metoder för t.ex. analys av bekämpningsmedelsrester och andra ämnen som kan förekomma i maten. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 deltar i ett flertal forskningsprojekt inom EU:s femte ramprogram. För att få ett projekt ställs mycket höga krav både på projektets relevans och på de sökandes kompetens, särskilt gäller det för det forskningsinstitut eller den myndighet som koordinerar projektet. koordinerar tre projekt. erhåller särskilda resurser för studier om ekologiska livsmedel och ekologisk kost. var första året i satsningen och därför har främst planläggning av kommande projekt kunnat göras . Några mindre studier har genomförts, bl.a. har man jämfört halten vitamin K och provitaminet betakaroten i ekologiskt och konventionellt odlad sallat. Ingen signifikant skillnad kunde påvisas. citeras ofta i media när faktabakgrund och förklarande information behövs. Detta är en indikator på hur väl verket lyckas med sin informationsverksamhet. En annan indikator är antalet besök på verkets webbplats. Vid slutet av hade man 885 unika externa besökare per dag på webbplatsen. Detta är en kraftig ökning jämfört med året innan. har webbplatsen ytterligare förbättrats vad gäller såväl tillgänglighet som anpassning till olika kundgruppers behov av information. Annan information som verket producerar är också mycket efterfrågad. Den ökade globaliseringen och ökad handel innebär att kraven på ett konkurrenskraftigt svenskt jordbruk ökar. Det svenska jordbruket måste inte bara vara konkurrenskraftigt i förhållande till länderna utanför EU, utan detta måste även gälla i förhållande till EU:s övriga medlemsstater. Livsmedelsindustrins förmåga att marknadsföra och sälja svenskproducerade jordbruksvaror och livsmedel på export samt förmåga att kunna konkurrera med import är därvid viktig. Den höga utnyttjandegraden av produktionskvoterna kan ses som en indikator på lönsamheten inom det svenska jordbruket. Produktionskvoterna för mjölk, socker och spannmål utnyttjas fullt ut. De flesta andra produktionskvoter visar ett ökat utnyttjande sedan EU-in- trädet, vilket tyder på förbättrad lönsamhet. Produktionen av spannmål, socker, stärkelse, mjölk och fågelkött har sedan EU-inträdet hävdat sig väl. Produktionen av griskött var i slutet av 1990- talet ansträngd till följd av låga priser och produktionen minskade. Denna produktionstrend har vänt. Minskningen av antal svin har upphört och ökade antalet suggor och antalet smågrisar . Produktionen för förväntas därför öka. För en fortsatt positiv utveckling i sektorn är det viktigt att jordbruket och livsmedelsindustrin lyckas hävda mervärdet hos den svenska produktionen. Fågelköttsproduktionen fortsätter att öka och ökade den med . Till följd av den senaste BSE-krisen har det beslutats om åtgärder inom EU som t.ex. sänkta tak för bidragsrätter för handjur och frysning av bidragsrätter indragna till nationella reserven för am- och dikor. Åtgärderna syftar till att anpassa produktionen efter den minskade efterfrågan. Produktionen i minskade med . För del ryms i stort sett den existerande produktionen inom de nya taken, men en fortsatt minskning av nötköttsproduktionen är ändå att vänta. handel med jordbruksvaror och livsmedel ökar. Ökningstakten är procentuellt större för exporten än för importen, men då importen värdemässigt nästan är dubbelt så stor som exporten har handelsunderskottet ökat . De exportvaror vars värde ökar mest är starksprit och spannmål. export av nöt- och griskött har minskat. Importen av griskött har ökat, medan nötköttsimporten har minskat. BSE-krisen är förmodligen en förklaring till minskad handel med nötkött. Grisköttsproduktionen har genomgått en svår period, vilket avspeglar sig i handelsstatistiken. exporterar ungefär lika mycket till EU- länderna som till övriga länder. Det senaste årets handelstrend implicerar att handeln med EU- länder ökar som handelsbalansen i förhållande till tredje land har blivit positiv. Det är därför möjligt att handelsmönstret har förändrats så att den ökade handeln med EU-länderna har skett på tredje lands bekostnad. Viss import från tredje land kan emellertid klassificeras som införsel från EU om produkterna kommer via ett annat EU-land, vilket försvårar analysen av handelsmönstret. En annan faktor, förutom den höga utnyttjandegraden av produktionskvoterna, som pekar på lönsamhet och optimism , är de stigande mark- och arrendepriserna. Baksidan av denna positiva aspekt av utvecklingen är den ökade kapitaliseringen inom jordbruket. Kostnadsnivåerna höjs och därmed försvagas konkurrenskraften. försvåras rekryteringen av jordbrukare då kostnaderna för nyetablering ökar. I vilken utsträckning varit framgångsrikt i sin administrativa tillämpning av kan ur en utgångspunkt mätas i form av antalet fall av eller storlek på finansiella korrigeringar eller beslut av kommissionen om andra korrigeringar som måste göras. har ur denna synpunkt varit exceptionellt framgångsrikt. En annan, och i viss utsträckning motstridig utgångspunkt, är i vilken utsträckning regelverket kan ges en tillämpning som ur administrativ synpunkt är rationell och som så långt som möjligt ger en för företag och myndigheter enkel tillämpning. Även ur denna utgångspunkt har stora framsteg nåtts bl.a. inom de olika projekt som bedriver tillsammans med länsstyrelserna. Det fytosanitära läget är i stort sett gott. Mot bakgrund av de problem med växtskadegörare som finns inom EU innebär dock den fria handeln över gränserna ett ökat risktagande. Såväl vårt nationella som kommer att behöva samordnas och göras heltäckande i förhållande till CBD:s riktlinjer. Det är troligt att de aktuella myndigheterna kommer att behöva anpassa sina arbetsmetoder, mål m.m. till de nya krav som CBD kan tänkas ställa. Frågan utreds och syftet är att ge berörda myndigheter m.fl. möjlighet att förebygga och förhindra negativa effekter av främmande arter och genotyper på biologisk mångfald, ekosystem och naturmiljön i stort. Det finns skäl att ytterligare höja kompetensen i molekylärbiologiska tekniker. Det finns anledning att förvänta att dessa tekniker, som har fått allt större betydelse som analytiska verktyg, även kommer att få standardiserade 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Detta gäller framför allt inom sortidentifiering, sortkarakteristik, GMO-in- blandningar samt identifiering av utsädesbundna patogener. Inte bara det svenska yrkesfisket utan hela gemenskapens fiskesektor står mot bakgrund av vikande och hotade bestånd inför stora problem. Resultatet av reformeringen av den gemensamma fiskeripolitiken kommer att få en avgörande betydelse för sektorns framtid. Förutom nödvändiga förändringar av den gemensamma fiskeripolitiken är hög kvalitet på och respekten för den vetenskapliga rådgivningen en förutsättning för en långsiktigt hållbar fiskeripolitik. De nationella datainsamlingsprogram som påbörjats spelar en viktig roll för att förse den vetenskapliga expertisen med tillförlitliga data. Det svenska miljömålsarbetet kommer också att ha en stor betydelse för en ekologiskt hållbar utveckling som skapar förutsättningar för den svenska fiskerinäringen. Det svenska havsfiskets landningar har fortsatt att minska till följd av minskade tillåtna fångstmängder. Landningarna för uppgick till jämfört med året innan. Nedgången i volym har dock kompenserats av ökande priser och landningsvärdet uppgår till . Värdet för uppgick till . Strukturstödets effekter är svåra att utvärdera. De kvantitativa mål som fastställdes i programmet har uppfyllts med marginal. Dock förefaller det som om den regionala koncentrationen ytterligare har förstärkts . Detta gäller särskilt fiskeflottan där huvudparten av stödet har gått till . Det är inte troligt att stödet i sig har förstärkt denna situation utan endast återspeglar en utveckling som sker till följd av beståndssituation, traditioner och geografiska förutsättningar. Effekterna för regioner och kustsamhällen av fiskets utveckling har utretts av . Kustfiskets och även vattenbrukets betydelse för en regional utveckling kommer att hanteras av regeringen inom ramen för den aviserade propositionen . Regeringens skrivelse Ansvarsfullt fiske kommer att ligga till grund för detta arbete. kommer resultatet av reformen av den gemensamma 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 fiskeripolitiken ha betydelse för de eventuella förslag som då kan bli aktuella. Förändrade regler för den gemensamma fiskeripolitiken får även effekter på fiskerikontrollen. Det är väsentligt att såväl den fysiska som administrativa kontrollen håller fortsatt hög kvalitetsnivå och kan utvecklas i takt med gemenskapens ökade krav, särskilt mot bakgrund av att den svenska fiskerikontrollen skall utvärderas . Regeringen gör bedömningen att kravet för de artrelaterade landningarna kommer att uppfyllas genom tillämpning av det nya riskbaserade systemet. Vidare är det angeläget att kvalitetskontrollen genomförs på en tillräckligt hög nivå. Regeringens bedömning är att länsstyrelserna har bidragit till att uppnå målen för politikområdet, dels genom att fördela EU-stöd till bl.a. fiskberedningsindustrin och vattenbruk, dels genom sitt fiskevårdsarbete. Det finns behov av att förbättra tillsynen och öka stödet till kommunerna så att de kan utföra en effektiv och likvärdig tillsyn i hela landet. Det är också viktigt att man satsar tillräckligt på det EU-gemensamma regelarbetet. En stor del av livsmedelsområdet är totalharmoniserat med gemensamma regler för hela EU. Det är därför viktigt att i egenskap av expertmyndighet är aktivt i detta arbete så att svenska konsumenters intressen kan tillgodoses och lagstiftningen blir så bra som möjligt till gagn för alla medborgare i EU. Det är också av vikt att verket erhåller tillräckliga resurser för att genomföra beslutade regler. Regeringen kommer därför i det följande att föreslå ökade resurser till för åtgärder med anledning av nya EU-regler för dricksvatten. Den största delen av forsknings- och utvecklingsverksamhet (FoU) är anslagsfinansierad (). Denna andel bör kunna minska exempelvis genom att fler projekt delfinansieras av forskningsråd m.fl. Den FoU som bedrivs skall vara direkt stödjande till övriga verksamheter, dvs. regelarbete och tillsynsverksamhet. Trots de problem som uppvisar anser regeringen att i hög grad bidrar till att uppfylla målet för politikområdet. Inom ramen för regeringens satsning på konsumentstärkande åtgärder har medel beviljats till en rad projekt. Satsningen löper t.o.m. . Många projekt har eller håller på att avslutas och avrapporteras löpande med tillfredsställande resultat. Många av projekten är av pilotkaraktär och regeringens förhoppning är att flera av dessa nu skall leda till satsningar av den sökande och andra som kan dra nytta av den kunskap som projekten givit. () har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för avseende , , , och . har en invändning när det gäller . Den gäller det utnyttjande av ramanslaget utöver beviljad anslagskredit på som har gjort. ekonomi har varit mycket ansträngd. Under de föregående åren har till följd av bl.a. en stor omorganisation inte förbrukat hela sitt anslag. Orsaken till att man har överskridit sitt anslag är enligt att verksamheten kommit i full gång efter omorganisationen. 1Varav 15 000 tkr på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 2Motsvarar 302 190 tkr prisnivå. Anslaget belastas med förvaltningskostnader, länsstyrelsernas kostnader för àjourföring av blockdatabasen, särkostnader för exportbidragskontroller m.m. mål inom politikområdet livsmedelspolitik är att verka för en konkurrenskraftig miljö- och djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna. skall medverka till en korrekt tillämpning av så att finansiella korrigeringar undviks. är fondkoordinator för EU-stöden och det enda ackrediterade utbetalningsstället för EU-stöden som finansieras av . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.3 Offentligrättslig verksamhet1 1Den offentligrättsliga verksamheten gäller områdena växtinspektion, kvalitetsinspektion av frukt och grönsaker, foderkontroll, införsel av djur, köttklassificering, hund- och ägarregister, djurregister m.m. 2Resultatområde djur innefattar foderkontroll, införsel av djur och avgifter enligt djurskyddsförordningen (1988:539) och förordningen (1999:1148) om EG:s förordningar på jordbruksområdet, köttklassificering, avgifter för djurmärken enligt förordningen (1985:343) om kontroll av husdjur m.m., avgifter för registrering av hundar enligt lagen (2000:537) om märkning och registrering av hundar samt avgifter enligt förordningen (1994:901) om genetiskt modifierade organismer. För köttklassificeringen är myndighetsuppdraget medräknat. 3Resultatområde djurregister omfattar djurregistren för nöt och svin.