prop · GQ0349 · 2003-02-19 00:00:00 — 4 § Om den som enligt 1 eller 2 § är berättigad till ersättning av staten har haft rätt att kräva beloppet som skadestånd av någon annan, träder staten in i rätten mot denne. Ersättning enligt 1 eller 2 § på grund av domstols dom betalas ut sedan domen har vunnit laga kraft. Paragrafen reglerar statens regressrätt. Den motsvarar helt 3 kap. 4 § i kommitténs lagförslag. Paragrafen motsvarar helt 5 kap. 4 § FHL (se prop. 1983/84:128 s. 86 f.). I paragrafen föreskrivs att staten har rätt att regressvis överta den skadelidandes eventuella anspråk på skadestånd av någon annan. Ersättning på grund av domstols dom betalas ut sedan domen har vunnit laga kraft. Staten kan i en uppkommen situation välja att betala den ersättning som krävs utan att frågan blir föremål för domstols prövning. Om frågan prövas i domstol, föreskrivs emellertid att staten inte behöver betala ersättning förrän det föreligger ett domstolsavgörande som har vunnit laga kraft som förpliktar staten att betala sådan ersättning. 1.Denna lag träder i kraft , då lagen (1984:649) om företagshypotek och lagen (1984:650) om införande av lagen (1984:649) om företagshypotek skall upphöra att gälla med de begränsningar som följer av denna lag. 2.En ansökan om företagsinteckning som har lämnats in men inte beviljats före ikraftträdandet skall prövas enligt denna lag. 3.I fall då en företagsinteckning har beviljats före ikraftträdandet av denna lag gäller lagen (1984:649) om företagshypotek fram till . Därefter skall inteckningen anses som en företagsinteckning enligt denna lag och företagshypoteksbrevet som ett företagsinteckningsbrev på samma belopp. Inteck- ningen skall dock inte omfatta egendom som ingår i en intecknad närings- verksamhet som flera utövar gemensamt. En inteckning som är begränsad enligt 3 kap. 1 § andra stycket lagen om företagshypotek, en regional inteckning som avses i 13 § lagen (1984:650) om införande av lagen (1984:649) om företagshypotek och en inteckning i näringsverksamhet som flera utövar gemensamt skall behålla det giltighetsområde som inteckningen har närmast före . En begränsad inteckning och en regional inteckning får på ansökan av näringsidkaren och efter medgivande av företagshypoteksbrevets innehavare utsträckas till en inteckning enligt denna lag. För ansökan om en sådan utsträckning gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i denna lag om ansökan om inteckning. Utsträckning och inteckning får inte ske på sådant sätt att inteckningen i fråga om omfattningen avviker från en annan inteckning som är beviljad i samma egendom. 4.Vid en konkurs eller en utmätning som har beslutats på grund av en ansökan som gjorts före ikraftträdandet tillämpas lagen (1984:649) om företagshypotek även efter utgången av , om konkursen eller utmätningsförfarandet då alltjämt pågår. 5.Vad som sägs i 3 och 68 §§, 10 § tredje stycket, 12, 13, 16 och 17 §§ lagen (1984:650) om införande av lagen (1984:649) om företagshypotek gäller även efter ikraftträdandet. I fråga om 3, 7 och 16 §§ skall giltigheten bestå fram till . Därefter gäller i tillämpliga delar vad som föreskrivs i punkt 3 och 4. 6.Om det i lag eller annan författning hänvisas till en bestämmelse som har ersatts med en bestämmelse i denna lag, tillämpas i stället den nya bestämmelsen. Enligt punkten 1 träder lagen i kraft . upphör FHL och lag om införande av lagen om företagshypotek (införandelagen) att gälla. Lagarna skall dock till viss del fortsätta att tillämpas i enlighet med vad som framgår av övergångsbestämmelserna. Om en ansökning har lämnats in till inskrivningsmyndigheten men inte beviljats före , skall inskrivningsmyndigheten tillämpa den nya lagen vid prövningen av ansökningen. Det klargörs i punkten 2. Punkten 3 reglerar vad som efter ikraftträdandet gäller för de företags- som har beviljats före ikraftträdandet. Fram till har FHL fortsatt giltighet i alla delar för företagshypoteken. Det innebär att inteckningsåtgärder enligt FHL kan vidtas . skall företagshypoteken anses som företagsinteckningar enligt den nya lagen. Inteckningen gäller då alltså i all egendom, inte bara i den som tillhör näringsverksamheten. I ett avseende finns det dock en begränsning i vad som är intecknings- underlag. Eftersom inteckningar i näringsverksamhet som flera utövar gemensamt skall fortsätta att gälla även efter inom sitt giltighetsområde, skulle en sådan inteckning och en företagsinteckning kollidera om den sistnämnda gällde all egendom. En företagsinteckning omfattar därför inte sådan egendom som ingår i en intecknad närings- verksamhet som flera utövar gemensamt. De företagsinteckningar som vid lagens ikraftträdande gäller näringsverksamhet av viss art, verksam- het för produktion av elenergi genom vattenkraft eller verksamhet som hänför sig till ett eller flera utmål eller koncessionsområden i fråga om gruvdrift skall fortsätta att gälla med begränsning till sin art även efter . Inteckningen omfattar allt inteckningsunderlag inom sin begränsning, även t.ex. kassa. Detsamma gäller de inteckningar som vid lagens ikraftträdande är regionala eller avser verksamhet som flera utövar gemensamt. Eftersom FHL tillämpas fram till , kan begränsade inteckningar ha ändrats efter ikraftträdandet av den nya lagen. En inteckning har den begränsning till art eller giltighetsområde som den har närmast före . Någon yttersta tid för giltigheten av dessa inteckningar är inte föreskriven. De begränsade och Prop. 2002/03:49 regionala, men inte de inteckningar som gäller i näringsverksamhet som flera utövar gemensamt, kan emellertid på ansökan av den i vars egendom inteckningen gäller utsträckas till en inteckning enligt denna lag. Utsträckning kräver att den som innehar företagshypoteksbrevet lämnar sitt medgivande. Av punkten 3 framgår vidare att en inteckning kan hindra utsträckning eller ny inteckning. Utsträckning och inteckning får nämligen inte ske på ett sådant sätt att det i fråga om omfattningen avviker från en annan inteckning som är beviljad i samma egendom. Begränsade, regionala och gemensamma inteckningar hindrar alltså nyinteckning. Det innebär däremot inte att företagsinteckningar som är beviljade enligt FHL att gälla i all näringsverksamhet i landet utgör hinder mot att bevilja nya inteckningar enligt den nya lagen att gälla i all egendom. Enligt punkten 4 tillämpas lag även i ett konkurs- eller utmätningsförfarande som grundas på en ansökan som gjorts före . I punkten 5 har vissa bestämmelser i införandelagen gjorts tillämpliga också för den nya lagen. I samband med att lagen träder i kraft har författningsändringar skett på flera andra håll. Därför bör det inte längre finnas några hänvisningar till FHL. Om så ändå skulle vara fallet, gäller från i stället bestämmelserna i den nya lagen. Detta framgår av punkten 5. Övergångsbestämmelserna har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 14.2Förslaget till lag om ändring i 21 kap. Om den dödes skulder 3 § Finns det flera delägare i dödsboet eller är allmänna arvsfonden ensam delägare, får en skuld som inte förfaller till betalning sägas upp hos borgenären till betalning efter uppsägningen. Om borgenären till säkerhet för sin fordran har panträtt på grund av inteckning och han efter uppsägningen meddelar att han vill hålla sig endast till säkerheten, är han dock inte skyldig att ta emot betalning före förfallodagen. Paragrafen har ändrats till följd av den nya företagsinteckningen. Frågan har behandlats i avsnitt 8.2. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om företagshypotek på grund av en inteckning som har beviljats före ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser om uppsägning görs före . Enligt punkten 1 träder lagen i kraft . Punkten 2 skall ses mot bakgrund av övergångsregleringen till lagen om företagsinteckning. I fråga om en företagsinteckning som har beviljats före gäller äldre bestämmelser fram till den 1 Av övergångsbestämmelserna till lagen om företags- Prop. 2002/03:49 inteckning följer att en sådan företagsinteckning därefter skall behandlas som en företagsinteckning enligt den lagen. De nya bestämmelserna skall tillämpas på företagsinteckningar beviljade såväl före som efter . Om uppsägning av krediten sker före , gäller 21 kap. 3 § i dess äldre lydelse. Om en borgenär har säkerhet i form av ett äldre företagshypotek, är han alltså då inte skyldig att ta emot betalning . Bestämmelsen har utformats i enlighet med 14.3Förslaget till lag om ändring i jordabalken 4 § Föremål som nyttjanderättshavare eller eljest annan än fastighetsägaren tillfört fastigheten hör ej till denna, om icke föremålet och fastigheten kommit i samme ägares hand. Detsamma gäller i fråga om föremål som enligt 3 § kan höra till fastigheten och tillförts denna av fastighetsägaren utan att han ägde föremålet. Har fastighetsägaren tillfört fastigheten föremål som enligt 3 § kan höra till fastigheten och som han förvärvat under villkor att överlåtaren har rätt att återtaga föremålet om förvärvaren åsidosätter vad som åligger honom enligt överlåtelseavtalet, hör föremålet icke till fastigheten så länge villkoret gäller. Omfattas föremål, som tillförts fastigheten av annan än fastighetsägaren, av företagsinteckning och har föremålet och fastigheten kommit i samme ägares hand genom att föremålets ägare förvärvat fastigheten, hör föremålet likväl icke till fastigheten, om icke förflutit från det han sökt lagfart på sitt fång. Har inteckningsborgenären före utgången av angivna tid väckt talan om betalning och anmält detta till inskrivningsmyndigheten för det område där fastigheten ligger, hör föremålet ej till fastigheten, om icke förflutit från det talan avgjorts genom dom eller beslut som vunnit laga kraft. I lagen (1992:1461) om verkan av vissa förbehåll vid överlåtelse av fastighet som tillhör staten, m.m. finns särskilda bestämmelser om att föremål som tillhör staten upphör att höra till fastigheten. Paragrafen har ändrats till följd av den nya företagsinteckningen. Frågan har behandlats i avsnitt 8.2. 31 § Om hyresgästen försätts i konkurs, får konkursboet säga upp avtalet. Beträffande bostadslägenheter fordras dock att gäldenären samtycker till uppsäg- ningen. Har lägenheten ej tillträtts när konkursen inträffar och har ej hyresvärden sådan säkerhet för att avtalet fullgörs att han skäligen kan nöja sig, får hyresvärden säga upp avtalet om han ej erhåller sådan säkerhet inom efter anfordran. Inträffar i fråga om en lokal konkursen efter tillträdet och har ej hyresvärden sådan säkerhet för att avtalet fullgörs att han skäligen kan nöja sig, får hyresvärden säga upp avtalet, 1.om inte sådan säkerhet ställs inom efter anfordran, 2.om inte konkursboet förklarar sig vilja svara för hyresgästens skyldigheter , eller 3.om inte, när hyresrätten får överlåtas, överlåtelse sker i enlighet med avtalet. Sägs avtalet upp enligt första, andra eller tredje stycket, har hyresvärden rätt till ersättning för skada. Om en hyresvärd uppmanar ett konkursbo att ställa en lokal till hyresvärdens förfogande och konkursboet inte inom en månad gör detta, ansvarar konkursboet för hyran från konkursbeslutet till dess lokalen ställs till hyresvärdens förfogande. I paragrafen har ett nytt femte stycke tillkommit. närmast 12 kap. 31 § femte stycket i kommitténs lagförslag (se betänkan- det s. 298 f. och s. 363 f.) och reglerar konkursbos ansvar för hyra. liknande reglering för löner finns i 5 kap. 18 § konkurslagen. Om ett konkursbo har tillfrågats och förklarat att det svarar för en hyresgästs skyldigheter enligt ett hyresavtal, blir boet ansvarigt (s.k. massaansvar) på den grunden. En situation då konkursboet kan föredra att sålunda inträda i gäldenärens avtal är när verksamheten avses bli överlåten tillsammans med hyresavtalet. Av femte stycket framgår att konkursboet är ansvarigt för viss hyra även om boet inte har förklarat sig vilja svara för hyresgästens skyldigheter. Om konkursboet inte en månad efter uppmaning av hyresvärden ställer lokalen till dennes förfogande, ansvarar boet för hyran från konkursbeslutet till dess lokalen ställs till Bestämmelsen blir alltså tillämplig enbart om konkursboet inte inträder i gäldenärens hyresavtal. tagit ställning i inträdesfrågan och förklarat sig inte vilja träda in i hyresavtalet, måste boet ändå på uppmaning bestämma om boet påtar sig ett ansvar enligt vad som anges i femte stycket. Det saknar betydelse för ansvaret att konkursboet på förfrågan från hyresvärden har angett att boet inte vill svara för hyresgästens skyldigheter . avgörande är i stället huruvida konkursboet efter hyresvärdens anfordran ställer lokalen till värdens förfogande. Vad som krävs för att lokalen skall anses ha ställts till hyresvärdens förfogande har lämnats åt rättstillämpningen. är att hyresvärden skall kunna förfoga över och utnyttja lokalen. lär en lokal anses ställd till hyresvärdens förfogande när denne får I många fall lär hyresvärden uppmana konkursboet att ställa lokalerna till hyresvärdens förfogande med en anfordran enligt tredje Att konkursboet ställer lokalen till hyresvärdens förfogande påverkar inte avtalet mellan hyresvärden och hyresgästen. Avtalet måste således i regel sägas upp för att upphöra att gälla. Bestämmelsen ger inte en hyresvärd någon rätt att kräva att lokalen skall ställas till förfogande utan anger enbart vad som blir konsekvensen för konkursboet om en lokal inte ställs till hyresvärdens förfogande. Om egendom har lämnats i en lokal, får hyresvärden förfara med den på sätt som anges i 27 § andra stycket. 24 kap. Inskrivning av förklaring om tillbehör till fastighet 2 § En inskrivning av förklaring som avses i 2 kap. 3 § skall avföras på ansökan av För en ansökan enligt första stycket gäller 1 § andra och tredje styckena. för vad som föreskrivs i 1 § andra stycket 3 gäller dock att ansökan skall avslås, om inte varje borgenär som har företagsinteckning i fastighetsägarens egendom har medgett ansökan genom att ge in företagsinteckningsbrevet till inskrivnings- Paragrafen har ändrats till följd av den nya företagsinteckningen. 2002/03:49 har behandlats i avsnitt 8.2. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om företagshypotek på grund av en inteckning som har beviljats före ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser fram till . 3.Vid en konkurs som har beslutats på grund av en ansökan som gjorts före ikraftträdandet tillämpas alltid äldre bestämmelser. Enligt punkten 1 träder lagen i kraft . Beträffande punkten 2 hänvisas till övergångsbestämmelsen till ändringen i . gäller alltså 2 kap. 4 § i dess äldre lydelse, som ansluter till den s.k. förföljelserätten i 2 kap. 3 § lag om företagshypotek, och 24 kap. 2 § i dess äldre lydelse. Om en konkurs har beslutats efter en ansökan som gjorts före , tillämpas äldre bestämmelser. Den nya bestämmelsen om ett konkursbos ansvar för hyra gäller alltså inte då. Detta följer av punkten 3. 14.4Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken 6 kap. Säkerställande av utmätning 5 § Pantbrev eller annan inteckningshandling, som gäller i utmätt skepp eller luftfartyg eller i utmätta reservdelar till luftfartyg eller i utmätt egendom som är intecknad enligt lagen (2003:XXX) om företagsinteckning och ej är belånad, får tagas i förvar. Sedan handlingen har tagits i förvar, får den ej pantförskrivas utan kronofogdemyndighetens tillstånd. Paragrafen har ändrats till följd av den nya företagsinteckningen. Frågan har behandlats i avsnitt 8.2. 8 kap. Allmänna bestämmelser om exekutiv försäljning m.m. 15 § Säljs egendom exekutivt under konkurs, skall betalning utgå för de konkursboets kostnader som enligt 14 kap. 18 § konkurslagen (1987:672) får tas ut ur egendomen, om kostnaderna anmäls enligt vad som sägs i 10 § första stycket. När egendom säljs exekutivt under konkurs eller utmätt fordran drivs in under konkurs, har även borgenär, vars fordran är förenad med förmånsrätt enligt 10 § förmånsrättslagen (1970:979), rätt att få betalning ur egendomen, om han anmäler sin fordran hos kronofogdemyndigheten innan egendomen säljs eller, om försäljning sker under hand eller utmätt fordran drivs in eller försäljning i annat fall inte behövs, senast när fördelning skall äga rum. I paragrafen har en ändring gjorts till följd av att 13 § har upphört att gälla. Den regel om anmälan hos kronofogdemyndigheten som tidigare fanns i 13 § har förts över till förevarande paragraf. Frågan har behand- lats i avsnitt 8.2. Redovisning av influtna medel 17 § När medel betalas ut, skall iakttagas vad som i allmänhet gäller om skyldighet för borgenär att förete eller återställa fordringsbevis eller säkerhet som har lämnats för fordran. Pantbrev i skepp eller fastighet eller företagsinteckningsbrev, vilket utgör säkerhet för fordran på vilken betalning har utfallit, skall företes även om borgenären ej är skyldig att återställa handlingen, om ej kronofogdemyndigheten finner skäl att medge undantag. Detsamma gäller skuldebrev som är intecknat i annan egendom, när skyldighet att förete eller återställa skuldebrevet ej följer redan av första stycket. När köparen åberopar att den som enligt sakägarförteckning är berättigad till betalning har medgivit honom avräkning på köpeskillingen, gäller vid kronofogde- myndighetens prövning av överenskommelsen vad som föreskrivs i första och andra styckena. Paragrafen har ändrats till följd av den nya företagsinteckningen. Frågan har behandlats i avsnitt 8.2. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om en utmätning som har beslutats på grund av en ansökan som gjorts före ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser. 3.I fråga om företagshypotek på grund av en inteckning som har beviljats före ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser fram till . Enligt punkten 1 träder lagen i kraft . Om en utmätning beslutas efter en ansökan som kommer in till krono- fogdemyndigheten före , tillämpas äldre bestämmel- ser. I dessa fall gäller alltså 8 kap. 13 §. De rättigheter en borgenär med förmånsrätt enligt 5 § förmånsrättslagen har skall således respekteras i enlighet med vad som följer med 8 kap. 13 §. Det framgår av punkten 2. Beträffande punkten 3 hänvisas till övergångsbestämmelsen till ändringen i . 14.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva 3 § Är köpeavhandling så upprättad och behandlad, som i 1 § sägs, men inträffar utmätning efter det avhandlingen gavs in till kronofogde- myndigheten i den region där egendomen finns, eller försätts säljaren i konkurs efter ansökning, som gjorts inom sagda tid, är den sålda egendomen ej fredad från att utmätas eller att räknas till konkursboet. Detsamma gäller, när ansökan om företagsrekonstruktion enligt lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion gjorts inom nämnda tid och konkurs följt på ansökan, som gjorts under företags- rekonstruktionen eller från det att rätten beslutat att företags- rekonstruktionen skall upphöra. Görs efter utgången av den i första punkten angivna tiden jäv mot köpeavhandling, vilken är så upprättad och behandlad, som nyss sagts, är, om jävet görs vid utmätningstillfälle, fordringsägaren skyldig att, om han vill fullfölja jävet, inom en månad därefter väcka talan mot såväl säljaren som köparen vid tingsrätten i den ort där egendomen finns. Gör han inte det, har han förlorat sin talan. Godset skall genast beläggas med kvarstad och sökanden skall, Prop. 2002/03:49 om han vill att åtgärden skall bestå, efter utmätnings- förrättningen hos kronofogdemyndigheten ställa full borgen för den kostnad och skada, som kan orsakas av kvarstaden. Var säljarens egendom avträdd till konkurs, skall vad om återvinning av lös egendom till konkursbo är stadgat i 4 kap. 19 och 20 §§ konkurslagen (1987:672) äga motsvarande tillämpning. Vad som sagts om konkurs äger motsvarande tillämpning om i stället offentligt ackord fastställes. I fråga om talan med anledning av ackordsförhandling tillämpas 3 kap. 6 och 7 §§ lagen om företagsrekonstruktion. I paragrafen har gjorts en ändring som av förbiseende inte gjordes i ett tidigare lagstiftningsärende (jfr prop. 1996/97:1). Ändringen innebär bara att det län har ersatts med den region och har i övrigt ingen saklig betydelse. 14.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling I 1, 2, 4, 8, 10 och 13 §§ lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling har ordet företagshypoteksbrev ersatts med ordet företagsin- teckningsbrev. Frågan har behandlats i avsnitt 8.2. Övergångsbestämmel- sen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 14.7 Förslaget till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) 9 § Särskilda förmånsrätter gäller inbördes efter paragrafernas följd och efter den i 47 §§ angivna numreringen. Förmånsrätt enligt 4 § 3 har dock företräde framför förmånsrätt enligt 4 § 2 på grund av annan retentionsrätt än som avses i 3 kap. 39 § sjölagen (1994:1009). Förmånsrätt på grund av utmätning har företräde framför förmånsrätt på grund av inteckning, vilken har sökts samma inskrivningsdag som ett ärende angående anteckning om utmätningen har tagits upp eller . Utmätning ger företräde framför senare utmätning av samma egendom, om inte annat följer av 4 kap. 30 § andra stycket eller 7 kap. 13 § utsökningsbalken. Utmätning för flera fordringar på en gång ger lika rätt om inte något annat följer av 7 kap. 14 eller 16 § utsökningsbalken. Om det inbördes företrädet i övrigt mellan fordringar med samma slag av förmånsrätt finns för vissa fall särskilda bestämmel- ser. Paragrafen har ändrats till följd av den nya företagsinteckningen. Frågan har behandlats i avsnitt 8.2. 11 § Allmän förmånsrätt följer därefter med företagsinteckning. Förmånsrätten gäller i hälften av värdet av den egendom som återstår sedan borgenärer med förmånsrätt enligt 4, 4 a, 68, 10 och 10 a §§ har fått betalt. Paragrafen motsvarar närmast 11 § i kommitténs lagförslag (se betänkan- det s. 291 f. och s. 331 f.). Övervägandena finns i avsnitt 8.2. På vilket sätt en företagsinteckning erhålls och upplåts framgår av lagen om företagsinteckning. I förevarande paragraf regleras vilken förmånsrätt som följer med företagsinteckningen. Enligt första meningen ger företagsinteckning allmän förmånsrätt. Förmånsrätten gäller därmed i all slags egendom (jfr 2 §). Förmånsrätten omfattar alltså all lös egendom, också t.ex. banktillgodohavanden och aktier, och även fast egendom. Eftersom företagsinteckningen ger allmän förmånsrätt, gäller den även i sådana tillgångar som tillfaller konkurs- gäldenären under konkursen. Av andra meningen framgår att företagsinteckning gäller i hälften av värdet av den egendom som återstår sedan borgenärer med bättre förmånsrätt har fått betalt. Först skall alltså borgenärer med förmånsrätt framför sådan förmånsrätt som följer av denna paragraf få betalt för sina fordringar i den utsträckning de har förmånsrätt för fordringarna. Av det värde som återstår skall hälften användas för att täcka sådana fordringar som är förenade med säkerhet i företagsinteckning. Det som avgör utdelningen på en fordran med säkerhet i företagsinteckning är således dels inteckningens belopp, dels värdet på vad som återstår sedan borgenärer med bättre förmånsrätt fått utdelning. Företagsinteckningarna kan ha olika företrädesrätt (se 1 kap. 4 § och 2 kap. 13 § lagen om företagsinteckning). I den utsträckning egendom är intecknad och det finns medel i boet kan tillägg komma i fråga enlig lagen om företagsinteckning. Den andra halvan av det värde som återstår sedan borgenärer med bättre förmånsrätt fått betalt går direkt vidare till nästa kategori av förmånsberättigade borgenärer (lönefordringar enligt 12 §). Om företagsinteckningshavarens fordran inte blir helt betald genom utdelning på grund av förmånsrätten enligt denna bestämmelse, är resterande del av fordringen en oprioriterad fordran (jfr 18 §). Det innebär att inteckningshavaren kan komma att få utdelning också ur den del som inte omfattas av förmånsrätten för företagsinteckningen. 12 § Allmän förmånsrätt följer därefter med arbetstagares fordran på lön eller annan ersättning på grund av anställningen.