prop · GQ031d24 · 2003-01-01 00:00:00 — För dessa samfälligheter gäller, enligt andra stycket första meningen, de andelstal som har fastställts enligt EVL till dess nya grunder för fördelning av kostnaderna för gemensamhetsanläggningen har fastställts enligt AL. Lantmäteriförrättningar finansieras genom avgifter från sakägarna. För den nu aktuella särskilda typen av omprövningsförrättningar finns, 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 som nämnts ovan, en möjlighet att få statsbidrag för förrättningskostnaderna. Förslagen medför således inte några ytterligare kostnader för det allmänna. Regeringen föreslog i lagrådsremissen att lagändringen skall träda i kraft . Lagrådet har ifrågasatt tidpunkten för ikraftträdande och anser det otillfredsställande att de samfälligheter, som genom lagändringen kommer att befrias från skyldigheten att fastställa nya andelstal, under återstoden av 2002 alltjämt är underkastade en sådan skyldighet. Lagrådet förordar i stället att den nya lydelsen av 2 § upphävandelagen träder i kraft och i vart fall tidigare än . Regeringen delar i princip Lagrådets uppfattning. Lagförslaget skall emellertid överlämnas till och behandlas av en nyvald riksdag, där kommer att inledas än vanligt. Med hänsyn till detta, till den tid riksdagsbehandlingen av lagförslaget beräknas ta och till den tid som därefter återstår till , anser regeringen det inte meningsfullt att föreslå en tidigare ikraftträdandetidpunkt än . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamhetsområdet omfattar järnvägsinfrastruktur och järnvägstrafik. Verksamheten syftar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. är central förvaltningsmyndighet med ett samlat ansvar, sektorsansvar, för hela järnvägstransportsystemet i . Sektorsansvaret omfattar även tunnelbane- och spårvägssystem. Verket skall inom ramen för sitt sektorsansvar vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. ansvarar för banhållningen, vilket innefattar att driva, underhålla och utveckla statens spåranläggningar samt att svara för den operativa trafikledningen. ansvar innebär också att handha säkerhetsfrågor för spårtrafik, leda och följa utvecklingen inom järnvägssektorn samt ansvara för tillsyn och fördelning av bidrag till trafikhuvudmän. Verket skall också främja en miljöanpassad järnvägstrafik samt initiera, planera och stödja samhällsmotiverad forskning och utveckling inom sitt område. får bedriva uppdragsverksamhet. beslutar om säkerhetsnormer, utövar tillsyn, utfärdar tillstånd enligt järnvägssäkerhetslagen (1990:1157) samt undersöker vissa olyckor. Tågtrafikledningen beslutar i frågor om trafikeringsrätt, banfördelning och tilldelning av tåglägen m.m. är en om banfördelning och trafikledning. Den är rådgivande åt direktören för Tågtrafikledningen. förvaltar egendom och ansvarar för verksamhet som ingick i Statens järnvägars verksamhet vid utgången av 2000, men som inte förts över till aktiebolag då. Denna verksamhet beskrivs i avsnitt 6.8. Den sammanlagda verksamhetsvolymen inkl. externa intäkter och lånefinansierad verksamhet uppgick till ca för . Kopplat till verksamhetsområdet är tre av staten helägda aktiebolag (), (A-Banan) och Tunnelpersonalen i . förvaltar själv eller tillsammans med andra intressenter aktier i dessa bolag. ägs av staten. Aktierna förvaltas av och vardera. Bolagets uppgift är att förvalta de svenska intressena i det hälftenägda Konsortiet som svarar för kusttill kustförbindelsen samt att förvalta väg- och järnvägsanslutningarna på den svenska sidan av Öresundsförbindelsen. Finansieringen av kusttill kustförbindelsen sker med lån som garanteras av både den svenska och danska staten. För byggande av i svarar som också äger samtliga aktier i i . Statens del av finansieringen inryms i planeringsramen för järnvägsinvesteringar (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126). planeras att vara klar . är ett helstatligt bolag vars aktier till lika delar förvaltas av och . Bolaget har till uppgift att bevaka statens rättigheter och skyldigheter enligt de s.k. Arlandabaneavtalen som reglerar byggande och drift av järnvägen till . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 driften av och den del av anläggningen som byggts för intercitytrafik samt följa återbetalningen av det statliga villkorslånet. har anlagts av ett konsortium bestående av Alstom, Construction och NCC. Konsortiet har bildat ett särskilt bolag, , för att genomföra och driva anläggningen. Vid färdigställandet överlämnades anläggningen till som i sin tur hyr ut den till . har som ersättning fått rätt att bedriva flygpendeltrafik mellan och . kommer att vara spårinnehavare på järnvägssträckan RosersbergArlanda flygplats samt har rätt att bedriva persontrafik på sträckan CRosersberg. bedriver trafiken under namnet Express. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter 36:5 Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier m.m. 36:6 Från EU-budgeten finansierade stöd till 1 Avser den del av anslaget som finansierar järnvägar. Den föreslagna satsningen på järnvägen i propositionen Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20) innebär att anslagen för järnvägsinvesteringar ökar med 2004 jämfört med . Till detta kommer den s.k. närtidssatsningen som innebär att får ta upp lån om totalt för att genomföra investeringar. Utgifterna för drift och underhåll ökar med . Detta är en satsning som är föranledd av att tillståndet på järnvägsanläggningarna försämrats och störningarna i trafiken ökat. Även utgifterna för sektorsuppgifter ökar med 2004. En orsak till detta är att sektorsansvar utvidgats till att omfatta även tunnelbana och spårvägs, en annan är att störningarna i järnvägstrafiken ställer större krav på att vara aktiv i dess roll som sektorsmyndighet. Vid utgången av 2001 var anslagsförbrukningen för hela verksamhetsområdet . Det innebär att av anslagen inte utnyttjades. Det fanns vid ingången av 2001 ett anslagssparande om 198 Sammantaget underskred alltså anslagsförbrukningen det totalt tillgängliga anslagen med . Ungefär hälften av detta hänför sig till anslagssparande på affärsverket Statens järnvägars anslag. Prognosen för utnyttjandet av anslagen inom verksamhetsområdet 2002 är ca vilket är ca högre än tillgängliga anslag. Det är framför allt den del av verksamhet som hänförs till drift, underhåll och trafikledning samt affärsverket Statens järnvägars verksamhet som bedöms ha en utgiftsnivå som överstiger anslaget. Väl fungerande järnvägstransporter är en viktig förutsättning för att tillgodose näringslivets behov av långväga transporter och för effektiv och konkurrenskraftig kollektivtrafik. Ett välutvecklat järnvägssystem innebär snabba, säkra och miljövänliga transporter med hög kapacitet och tillförlitlighet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 har den svenska järnvägssektorn genomgått en stor förändring. Från att ha dominerats av ett produktionsinriktat järnvägsmonopol med ansvar för både spår och trafik har järnvägssektorn till stora delar avreglerats och fått en alltmer marknads- och kundorienterad inriktning. En liknande utveckling har skett i många andra europeiska länder. Regeringen anser att det påbörjade reformarbetet bör fortsätta både i och på gemenskapsnivå. har nya regler antagits inom Europeiska gemenskapen och på internationell nivå. Det gäller såväl det s.k. första järnvägspaketet och direktivet om driftskompatibilitet för transeuropeiska järnvägar, som den nya konventionen om internationell järnvägstrafik (COTIF). Förändringarna i syftar till att förnya, vitalisera och harmonisera den europeiska järnvägen. Kommissionen har fortsatt detta arbete genom att lägga fram det s.k. andra järnvägspaketet som innehåller förslag till ett nytt säkerhetsdirektiv och åtgärder som syftar till att vidga marknadstillträdet i trafikutövarledet m.m. hållning är att aktivt stödja de förslag som syftar till harmonisering och öppning av järnvägsmarknaden. Parallellt med utvecklingen av järnvägssektorn har den svenska järnvägsinfrastrukturen moderniserats och upprustats i syfte att tillgodose medborgarnas behov av kollektivtrafik och näringslivets behov av långväga transporter. I infrastrukturpropositionen och regeringens planeringsdirektiv till har följande beslutats. Uppgiften att bevara och säkerställa befintliga järnvägar är prioriterad under den kommande planeringsperioden. En utökad satsning på drift och underhåll skall genomföras i syfte att förbättra möjligheten att genomföra effektiva, tillförlitliga och säkra järnvägstransporter. Omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är utgångspunkten för utveckling och modernisering av järnvägstransportsystemet. Med anledning av infrastrukturpropositionen (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) och planeringsdirektiven till har följande beslutats. Uppgiften att bevara och säkerställa befintliga järnvägar är prioriterad under den kommande planerings perioden. En utökad satsning på drift och underhåll skall genomföras i syfte att förbättra möjligheten att genomföra effektiva, tillförlitliga och säkra järnvägstransporter. Omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är utgångspunkten för utveckling och moder nisering av järnvägstransportsystemet. Rege ringen föreslog därför en kraftig höjning av investeringsanslaget för den kommande plane ringsperioden som syftar till att avhjälpa kapa citetsproblem och inleda utvecklingen mot ett nytt modernt järnvägssystem för 2000-talet. Fyra stora strategiska järnvägsprojekt har pekats ut som bör ingå i planeringsramen för perioden 20042015. Dessa är tunnel genom , , i samt spårkapacitet genom centrala . Mot bakgrund av förslagen i infrastrukturpropositionen har regeringen även tillsatt en granskningsgrupp som har i uppdrag att granska metoder, beslutsunderlag och beslut som rör teknik, ekonomi och miljö när det gäller byggandet av tunnel genom . har sektorsansvar utvidgats till att omfatta även tunnelbana och spårväg. Även ett allmänt förtydligande av sektorsansvaret gjordes i detta sammanhang. drift- och underhållsverksamhet har omfattat drift, avhjälpande underhåll, förebyggande underhåll och reinvesteringar. uppgick kostnaderna totalt till vilket är en höjning med ca jämfört med . Tabell 6.2 Kostnader för drift och underhåll Det beror främst på införandet av tågradiosystemet och ökade kost- nader för signaltelefoner. Kostnaderna för det avhjälpande underhållet ökade kraftigt . Efter en satsning på det förebyggande underhållet minskade kostnaderna för det avhjälpande underhållet 2001. Däremot har kostnaderna för akut felavhjälpning ökat beroende på en kraftig ökning av antalet funktionsstörningar. Spårbyten har gjorts på vid MjölbySommen, på Västra stambanan vid FalköpingFloby och på Godsstråket vid MariedammGodegård. Ett signalställverk för sträckan Flens övreOxelösund har bytts ut. fick extra anslagsmedel för spår- och slipersbyten. öppnades två nya dubbelspårsträckor för trafik; HelsingborgKävlinge och KallhällKungsängen. Dessutom har två nya mötesstationer tagits i bruk. fjärrblockering har färdigställts på sträckorna SölvesborgKarlskrona och . Andelen bana som tillåter 25 tons axellast och största lastprofil uppgår till vilket är en ökning jämfört med . In- vesteringar i stom- och länsjärnvägarna redovisas närmare under avsnittet 6.5.1 Resultat. Elinvesteringarna uppgick till 2001. En större elinvestering var förstärkningen av kraftförsörjningen på för trafiken med 30 tons axellast. har investerats i telenätet. På uppdrag av regeringen har i samarbete med sektorns aktörer utarbetat ett sektorsprogram för järnvägen. I sektorsprogrammet presenteras strategier och handlingsplaner för att skapa ett effektivare och mer konkurrenskraftigt järnvägssystem. har satsat ca på forskning och utveckling. Som exempel på projekt som stöds kan nämnas Hela Resan där deltar tillsammans med övriga trafikverk under ledning av Rikstrafiken. Syftet att utveckla en modell för att säkerställa tillgänglighet för funktionshindrade. Regeringen tillkallade en särskild utredare för att, med utgångspunkt i konsumentintresset, göra en bred översyn av organisation och lagstiftning inom järnvägssektorn. I ett första delbetänkande har utredaren bl.a. lämnat 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 förslag på hur de nya EG-direktiven i det första järnvägspaketet skall genomföras i svensk lagstiftning. Regeringen har för avsikt att återkomma till i denna fråga . Utredningen har i ett tilläggsdirektiv fått i uppdrag att föreslå vilka av AB Jernhusens stationer och terminaler som skall anses utgöra nyckelfunktioner i transportsystemet och vilken inriktning den framtida förvaltningen av dessa skall ha. Vidare skall utredaren föreslå en lämplig form för att främja godstransporter på järnväg där sådana inte bedömts vara möjliga att upprätthålla på kommersiella grunder. Slutbetänkandet skall lämnas . har tidigare beslutat om regeringens proposition Ändrad verksamhetsform för SJ (prop. 1999/2000:78, bet. 1999/2000:TU11, rskr. 1999/2000:238). är ett affärsverk som förvaltar den egendom och ansvarar för den verksamhet som före utgången av 2000 ingick i Statens järnvägars verksamhet men som inte överfördes till aktiebolag /01. Arbetet inriktades främst mot att successivt avveckla verksamheten eller föra över den till andra huvudmän. Detta arbete har fortsatt med inriktning på att en betydande del av verksamheten skall vara avvecklad . Regeringen uppdrog till och att föreslå justeringar av banavgifterna så att de bättre speglar de kortsiktiga marginalkostnaderna så att de uppfyller EG-lagstiftningens krav. Myndigheterna redovisade uppdraget i en rapport (2002:2). Rapporten har remitterats. Eventuella justeringar av banavgifterna bör vara genomförda . Åtgärder för förbättrad punktlighet Tågförseningarna ökade vilket till stor del berodde på att även trafiken ökade vilket medförde ett högre utnyttjande av och slitage på fordon och spår. En störning i systemet påverkade därmed en större mängd trafik som marginalerna i systemet minskat. Även vädret orsakade stora störningar i trafiken. Näringsministern kallade till sig företrädare för järnvägssektorn för att 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 informera sig om störningarna och för att utreda förbättringsåtgärder på kort sikt. Mot bakgrund av att kostnaderna för det felavhjälpande underhållet ökade bedömde regeringen att anslaget för drift och underhåll skulle höjas med ca . Denna nya nivå kommer att ligga fast tills vidare. Höjningen finansieras med en motsvarande sänkning av medlen för investeringar. I vårpropositionen föreslog regeringen att den operativa trafikledningen skulle föras till från Tågtrafikledningen. beslutade i enlighet med förslaget (prop. 2000/01:100, bet. 2000/01:FiU27, rskr. 2000/01:279). Författningsändringar till följd av förslaget har trätt i kraft. har inrättat Trafik som ansvarar för upprättande av tidtabeller, trafikledning, bandriftledning och information till trafikanterna. trädde EG-direktiven i det första järnvägspaketet i kraft. Direktiven innehåller regler om järnvägens ansvars- och befogenhetsfördelning, principer för tillträde till och utnyttjande av infrastrukturen samt normering av teknisk utformning och handhavande av materiel. har Europeiska kommissionen lämnat förslag till nya direktiv inom järnvägsområdet, bl.a. ett nytt säkerhetsdirektiv. målen för handikappolitiken. Arbetet skall ske i nära samarbete med trafikverken. har i huvudsak uppfyllt sina mål. Målet Tillgängligt transportsystem nås. Transportkvalitetsmålet bedöms endast delvis nås. Målet för en god miljö uppnås delvis, detsamma gäller målet Regional utveckling. I avsnitt 4.4 redogörs för det övergripande transportpolitiska målet och för delmålen. I regleringsbrev till kommer dessa att brytas ned i för verksamhetsområdet specifika verksamhetsmål och resultatindikatorer anges. () har fått i uppdrag att utarbeta och lämna förslag till etappmål inom delmålet Jämställt transportsystem. skall också utarbeta och lämna förslag till etappmål inom delmålet Tillgängligt transportsystem i förhållande till 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.3 Anslag och utfall 19992001 Miljoner kronor (löpande priser) 36:5 Ersättning till Statens järnvägar i samband med 1Avser endast den del av TEN-anslaget som kan disponeras av . Målet är ett tillgängligt transportsystem, där järnvägstransportsystemet utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att de insatser som gjorts verkat i riktning mot att målet uppnås. De verksamhetsmål som regeringen satt upp för fokuserar dels på att utnyttjandet av hela järnvägstransportsystemet skall öka, dels på att andelen personer med funktionshinder och med särskilda behov som kan nyttja järnvägen skall öka. Persontransportarbetet på järnväg har ökat . marknadsandel av persontransporterna ökade . Godstransportarbetet har däremot minskat med . behöll dock sin andel, , av det långväga godstransportarbetet. Infrastrukturen har förbättrats genom att flera nya spår och dubbelspår har byggts. Även fjärrblockeringen har byggts ut och andelen bana dimensionerad för 25 tons axellast har ökat. Antalet tåg som trafikerar nätet har också ökat . Regeringen bedömer att målet i denna del uppnåtts. När det gäller målet för personer med funktionshinder och med särskilda behov konstaterar regeringen att mätmetoder saknas. Måluppfyllelsen går därför inte att bedöma. Ett uppdrag har lämnats till tionsanalys () att ta fram förslag till etappmål inom delmålet Tillgängligt tranportsystem i förhållande till mål för handikappolitiken. Målet är en hög transportkvalitet, där järnvägstransportsystemets utformning och funktion skall medge en hög transportkvalitet för näringslivet. Regeringen bedömer att målet inte har uppnåtts i den del som gäller tågförseningar. Målet att förbättra förutsättningarna för godstrafiken bedöms dock ha uppnåtts. De verksamhetsmål som regeringen satt upp för syftar till att minska tågförseningarna i allmänhet och att minska störningstillfällena för godstrafik i synnerhet. Vidare skall förutsättningarna för godstrafiken förbättras genom att lastprofilen och de tillåtna axellasterna ökas. Effektiviteten avseende banunderhållet skall öka. Verksamhetsmålet att tågförseningarna på stom- och länsjärnvägsnätet skall minska har inte uppnåtts. I stället har antalet tågförseningstimmar ökat . För persontrafiken har även punktligheten minskat, det gäller särskilt snabbtågen. Punktligheten för all tågtrafik var , vilket är lägre än . Persontrafikens punktlighet var vilket är lägre än föregående år. Snabbtågens punktlighet sjönk . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 tågförseningarna kan härledas till infrastruk- turen, , operatörerna, drygt 40 procent, fordonen, och trafikled- har förseningen inte kunnat härledas till någon kade av infrastrukturen ökat medan förseningar orsakade av operatörerna har minskat. Antalet bankilometer med högsta tillåtna axellast och större lastprofil har ökat med ca Exempelvis har sträckan BorlängeKilGöteborg uppgraderats och arbeten pågår på sträckan godstrafiken ökade på de flesta stråken utom där antalet förseningstimmar halve- Regeringen bedömer att målet i den del som rör hög kvalitet för godstransporterna delvis har Tabell 6.4 Största tillåtna axellast och större lastprofil på stom- och länsjärnvägar (4,83x3,6 m) 1Uppgifterna avser spårkilometer, uppgifterna avser bankilometer. Målet är en säker trafik, där ingen dödas eller allvarligt skadas inom spårbunden trafik. Den spårbundna trafikens utformning och funktion skall anpassas till de krav som följer av detta. Regeringen bedömer att målet uppnås. Det totala antal dödade eller allvarligt skadade i spårtrafiken var återigen lägre än föregående år. har antalet dödade och allvarligt skadade varit ca 70 personer . är den siffran lägre. Ungefär lika många omkommer eller skadas allvarligt genom självmord eller självmordsförsök. har under en följd av år systematiskt arbetat med åtgärder för att bygga bort plankorsningar eller göra dem säkrare. Detta arbete har gett resultat i form av ett stadigt minskande antal plankorsningsolyckor. har plankorsningsolyckorna minskat från ca 100 personer till ca 30. dödades eller skadades allvarligt sju personer i plankorsningsolyckor. Målet är en god miljö, där järnvägstransportsystemets utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador. En god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser skall främjas. Regeringen bedömer att miljömålet kommer att nås i den del som rör energianvändning, medan målet för buller inte kommer att nås. har bullersänkande åtgärder i form av bl.a. fönsterbyten och bullerplank vidtagits för ca 2 800 bostäder. utsätts ca 9 100 bostäder för bullernivåer som överstiger (A) (maximal nivå i sovrum ). Mer omfattande åtgärder har vidtagits än under föregående år. Trots detta kommer inte målet att inga bostäder 2004 skall utsättas för buller från järnvägstrafik som överstiger (A) vid fler än fem tillfällen per natt att uppnås. En förklarande faktor är att länen i sina pla- ner för regional transportinfrastruktur inte har prioriterat bulleråtgärder. Målet att energianvändningen i förhållande till transportarbetet skall minska har däremot uppfyllts. Energianvändningen har minskat mätt som kilowattimmar per tågkilometer. Enligt den energisparplan som lämnat till regeringen finns det potential att minska energianvändningen med . Regeringen har satt som mål att negativ miljöpåverkan av banhållning skall minska jämfört med föregående år. Den miljöpåverkan som bedöms är dels antalet konfliktpunkter med vattentäkter, dels antalet bostadslägenheter som exponeras för vibrationsnivåer /s. har identifierat ca 300 konfliktpunkter med vattentäkter, men bedömer att endast ett fåtal kräver fysiska åtgärder. Vid utgången av 2001 fanns 27 fastigheter som utsattes för högre vibrationsnivåer än /sekund. löstes en bostad in som var utsatt för höga vibrationsnivåer. En positiv regional utveckling Målet är en positiv regional utveckling, där järnvägstransportsystemet främjar en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av stora transportavstånd. Regeringen bedömer att målet delvis har uppfyllts. Länsplanerna för regional transportinfrastruktur har inte genomförts i planerad takt. Investeringarna är också ojämnt fördelade mellan länen. Den bristande måluppfyllelsen hänför sig till att bulleråtgärder samt några större projekt inte genomförts som planerat. Ett skäl är att planeringen av åtgärderna tagit än beräknat. Några projekt har försenats för att de skall samordnas med objekt i stomnätsplanen. Regeringen bedömer dock att de investeringar som gjorts på stomjärnvägsnätet bidragit till att målet nås. Inom ramen för anvisade medel skall genomföra åtgärder i enlighet med stomnätsplanen för perioden 19982007. Regeringen bedömer att målet är uppnått. ingår inves teringar för totalt i stom nätsplanen. Planen är dock framtung. av investeringarna, motsvarande , var planerade att genomföras 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utfallet för är , vilket vid en jämförelse med den framtunga planen kan tyckas magert. Anvisade medel för nyinvesteringar var . Om man i stället antar en jämn takt för genomförandet av hela stomnätsplanen ligger investeringarna i rätt nivå. Utfallet borde då ha varit ca för perioden 2001. Denna jämförelse visar att av planen är genomförd när av tiden för att genomföra den har gått. Den visar också att utfallet är av de planerade kostnaderna. En uppföljning av genomförandet per stråk framgår av tabellerna 6.5 och 6.6. Länsplaner för regional transportinfrastruktur Inom ramen för anvisade medel skall genomföra åtgärder i enlighet med länsplanerna för regional transportinfrastruktur.