prop · GQ03101 · 2003-04-03 00:00:00 — Skillnaden förklaras främst av att inkomsterna av försåld egendom blev lägre än beräknat, vilket beror på att det integjordes några större försäljningar under 2002.Tabell 4.17 Övriga inkomster, sammanfattningMiljoner kronorUtfall 2001SB 2002Utfall 2002Utfall- SB 2002Inkomster av statens verksamhet50 81347 99149 1131 122Inkomster av försåld egendom18815 00193-14 908Återbetalning av lån2 5902 3702 720350Kalkylmässiga inkomster8 4478 1869 8651 679Bidrag m.m. från EU8 48511 0109 307-1 703Summa övriga inkomster70 52384 55871 099-13 4592000 Inkomster av statens verksamhetUnder denna inkomsttyp redovisas bl.a. rörelseöverskott från statligaaffärsverk, , AB och . Vidareredovisas ränteinkomster, aktieutdelningar från bolag med statligt ägande,offentligrättsliga avgifter, försäljningsinkomster, böter samt övriga inkomsterav statens verksamhet.Inkomsterna under denna inkomsttyp uppgick till och vardärmed (2,) högre jämfört med beräknat istatsbudgeten. Skillnaden mot statsbudgeten förklaras främst av attränteinkomsterna blev högre än beräknat.Tabell 4.18 Inkomster av statens verksamhet, översiktMiljoner kronorUtfall 2001SB 2002Utfall 2002Utfall- SB 2002Rörelseöverskott32 49031 34831 297-50Överskott av statens fastighetsförvaltning990228228Ränteinkomster4 3233 8544 723869Aktieutdelning4 9914 1404 20161Offentligrättsligaavgifter5 8325 5105 842331Försäljningsinkomster370394212-182Böter m.m.2 4082 2452 26419Övriga inkomster av statens verksamhet301500347-153Inkomster av statens verksamhet50 81347 99149 1131 1222100 RörelseöverskottInkomsterna under inkomsthuvudgruppen Rörelseöverskott uppgick till och var (0,) lägre än beräknat istatsbudgeten. Den enskilt största skillnaden (-) avsågLuftfartsverkets inlevererade överskott. resultat under 2001blev svagare än väntat till följd av minskad flygtrafik, ökade pensionskostnader samt nedskrivning av anläggningstillgången . inlevereradeöverskott uppgick till varav varen extra inleverans från till staten som gjordes liksomunder 2001. Den extra inleveransen var beräknad i statsbudgeten.Riksbankens inlevererade överskott blev större än beräknat i statsbudgeten.Tabell 4.19 RörelseöverskottMiljoner kronorUtfall 2001SB 2002Utfall 2002Utfall- SB 2002Luftfartsverkets inlevererade överskott522904-286Affärsverket svenska kraftnäts inlevererade utdelning och inleve-rans avmotsvarighet till statlig skatt495350474124Sjöfartsverkets inlevererade överskott1733-33Inlevererat överskott av garantiverksamhet6102929Inlevererat överskott av statsstödd exportkredit10375193118Riksbankens inlevererade överskott28 20027 20027 300100Inlevererat överskott från AB Svenska Spel3 5613 4003 297-103Rörelseöverskott32 49031 34831 297-502200 Överskott av statens fastighetsförvaltningÖverskott av Statens fastighetsverks verksamhet blev tillföljd av sänkt soliditetskrav samt en förändring av tidpunkterna för inleverans. sker inleverans efter varje avslutat kvartal. harinleverans skett av både överskott samt löpande efter avslutade kvartal . I statsbudgeten beräknades ingen inleverans av överskott.2300 RänteinkomsterUtfallet för inkomsthuvudgruppen Ränteinkomster uppgick till 4 723 miljonerkronor och var därmed (22,) högre än beräknat istatsbudgeten. Skillnaden förklaras främst av att Ränteinkomster på studielånupptagna blev högre till följd av att antaletåterbetalningsskyldiga blev fler än beräknat. Räntor på skattekonto m.m. blev430 högre än vad som beräknats i statsbudgeten.Tabell 4.20 RänteinkomsterMiljoner kronorUtfall 2001SB 2002Utfall 2002Utfall- SB 2002Ränteinkomster på studielån upptagna efter 19882 4382 4992 930431Räntor på skattekonto m.m., netto1 7941 2621 692430Övriga ränteinkomster91931018Ränteinkomster4 3233 8544 7238692400 AktieutdelningInkomster av statens aktier uppgick till ochvar därmed (1,) högre än beräknat i statsbudgeten.Utdelningar, som betalades ut , hänför sig till . I tabellen specificeras aktieutdelningarna från statligt ägda aktier . I statsbudgeten redovisas ingen prognos för aktieutdelningar per bolagutan endast en prognos för de totala aktieutdelningarna (). Det lägre utfallet jämfört med beror främst på att utdelningen från Teliavar lägre på grund av att bolaget redovisade ett lägre resultat.Utdelningen från uppgick till . Delar av utdelningen har använts för ersättning förstängningen av . Av denna utdelning betalade in till staten . Utdelningen från (80miljoner kronor) redovisades på inkomsttiteln 1442 Systembolaget AB:sinlevererade överskott.Tabell 4.21 AktieutdelningMiljoner kronorUtfall 2001Utfall 2002Skillnad 2002-2001Akademiska Hus AB20027070Apoteket ()173537364Kasernen Fastighets AB330Lernia AB-66LKAB2312310Nordea AB1 0841 15268Nordiska (UD)11236-76Svensk Exportkredit AB259233-26Svenska Geologiska AB-5454Svenska skogsplantor AB2-2Svenska AB1 059424-635Vasallen AB1313Vattenfall AB24530358Vin & Sprit AB45550045Aktieutdelning4 9914 201-7912500 Offentligrättsliga avgifterInkomsterna under inkomsthuvudgruppen Offentligrättsliga avgifter uppgick till och var därmed (6,) högre änberäknat i statsbudgeten. Det är främst utfallet på inkomsttitelnKoncessionsavgift på televisionens område som blev högre än väntat. Utfalletblev , vilket var högre än beräknat istatsbudgeten. Skillnaden beror till största del på beslut om tidigareläggningav inbetalningarna av den rörliga avgiften från TV4.2600 FörsäljningsinkomsterInkomsterna under inkomsthuvudgruppen Försäljningsinkomster uppgick till 212miljoner kronor, vilket är lägre än vad som beräknats istatsbudgeten. Inom inkomsthuvudgruppen finns två större avvikelser jämfört medstatsbudgeten. För , försäljningsintäkter blevutfallet lägre än beräknat i statsbudgeten. köper, lagrar och säljer spannmål, skummjölksprodukter, nötköttoch smör åt EU om vissa förutsättningar är uppfyllda (offentlig lagring).Skillnaden mellan utfall och statsbudget beror på minskad försäljning av varorsom lagrats offentligt. Utfallet för inkomsttiteln avberedskapslager blev högre än beräknat som en följd av attlager sålts med större vinst än beräknat.2700 Böter m.m.Utfallet för inkomsthuvudgruppen Böter m.m. uppgick till 2 264 miljoner kronoroch var därmed (0,) högre än beräknat istatsbudgeten. Utfallet för inkomsttiteln blev 42 miljonerkronor lägre än beräknat. Utfallet för inkomsttitlarna Restavgifter ochdröjsmålsavgifter samt Bötesmedel blev respektive högre än beräknat.2800 Övriga inkomster av statens verksamhetInkomsterna under inkomsthuvudgruppen Övriga inkomster av statens verksamhetuppgick till och blev därmed (30,7procent) lägre än vad som beräknats i statsbudgeten. I förhållande till 2001 ärdet en ökning med . Inkomsterna består av många poster ochredovisas av ett hundratal myndigheter.3000 Inkomster av försåld egendomUnder inkomsttypen redovisas inkomster från försäljning av aktier, byggnader,maskiner och mark. Inkomster av försåld egendom uppgick till . Utfallet blev lägre än beräknat i statsbudgeten. I denna togs försäljningar schablonmässigt upp med . Det lägreutfallet beror på att några större försäljningar inte gjordes under året.Tabell 4.22 Inkomster av försåld egendomMiljoner kronorUtfall 2001SB 2002Utfall 2002Utfall- SB 2002Inkomster av försåld egendom18815 00193-14 9084000 Återbetalning av lånUnder inkomsttypen redovisas återbetalningar av lån. De uppgick till och var därmed (14,) högre änberäknat i statsbudgeten. Skillnaden beror främst på att Återbetalning avstudiemedel och Återbetalning av lån för svenska FN-styrkor blev 173 miljonerkronor respektive högre än beräknat.Tabell 4.23 Återbetalning av lånMiljoner kronorUtfall 2001SB 2002Utfall 2002Utfall- SB 2002Återbetalning av näringslån16310712115Återbetalning av studielån2 3152 1512 323172Återbetalning av övriga lån112112275163Återbetalning av lån2 5902 3702 7203505000 Kalkylmässiga inkomsterInkomsthuvudgruppen Kalkylmässiga inkomster består av vissa avskrivningar ochamorteringar samt statliga pensionsavgifter. Inkomsterna uppgick till , vilket är (20,) högre änberäknat i statsbudgeten. Utfallet på inkomsttiteln högre än beräknat beroende på att regleringen avslutlig och preliminär premie blev större än beräknat. Utfallet påinkomsttiteln på statskapital blev högre änberäknat till följd av en amortering från på enligt regeringsbeslut.Tabell 4.24 Kalkylmässiga inkomsterMiljoner kronorUtfall 2001SB 2002Utfall 2002Utfall- SB 2002Avskrivningar och amorteringar9408801 690810Avskrivningar på fastigheter391435982547Uppdragsmyndigheters komplementkostnader549445708263Statliga pensionsavgifter7 5077 3068 176870Kalkylmässiga inkomster8 4478 1869 8651 679Tabell 4.25 Statliga pensionsavgifterMiljoner kronorUtfall 2001SB 2002Utfall 2002Utfall- SB 2002Statlig tjänste-pensionering6 0046 5286 528Särskild löneskatt på pensionskostnader1 4451 5791 579Statlig grupplivförsäkring989191Premieskatt, gruppliv534242Statlig personskadeförsäkring136868Avdrag för administrationskostnader-99-124-124Administration, personskadeförsäkring-8-8-8Summa Statliga pensionsavgifter7 5077 3068 1768706000 Bidrag m.m. från EUInkomsterna under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU omfattar bidrag från EG:sjordbruksfond, fiskefond, regionalfond, socialfond, bidrag till transeuropeiskanätverk samt övriga bidrag från EG.Inkomsterna uppgick till och var därmed 1 703 miljonerkronor (15,) lägre än beräknat i statsbudgeten. Det är främst bidragenfrån (-) och (-446miljoner kronor) som blivit lägre än beräknat.Utfallet på inkomsttiteln 6412 Bidrag från perioden 2000-2006blev lägre än i statsbudgeten. Utbetalningarna från EG harförskjutits till 2003 på grund av att dokumentationen av den svenskamedfinansieringen och därmed rekvisitionen av bidrag från EG försenats.Inkomsterna på inkomsttiteln 6411 Bidrag från blev lägre än i statsbudgeten. Slutredovisningen avprojekten har försenats, vilket innebär att utbetalningen från EG sker under2003.Inkomsterna på Inkomsttiteln 6114 Exportbidrag blev lägre än statsbudgeten.Orsaken till det lägre utfallet är dels att exportbidraget avskaffats på vissaprodukter,dels att efterfrågan på exportbidrag minskat till följd av högavärldsmarknadspriser.Exportbidrag skall täcka skillnaden mellan gemenskapens pris ochvärldsmarknadspriset och därmed möjliggöra export till tredje land.Inkomsterna från 6312 Bidrag från 2000-2006 blev 297 miljonerkronor högre än statsbudgeten till följd av att EG betalat ut rekvirerade bidrag tidigare än beräknat. Se vidare kapitel 7 Avgifter till och bidrag från EU.Tabell 4.26 Bidrag m.m. från EUMiljoner kronorUtfall 2001SB 2002Utfall 2002Utfall- SB 2002Bidrag från EG:s jordbruksfond7 0848 0877 641-446varavArealbidrag3 4843 9004 087187Kompletterande åtgärder perioden 1995-1999959411315-96Övriga interventioner328350260-90Exportbidrag628700401-299Djurbidrag9451 1551 1638Offentlig lagring-1220055-145Miljö-, struktur- och regionala åtgärder perioden 2000-20064041 0501 180130Övriga bidrag från EG:s jordbruksfonds garantisektion26610873-34EG-finansierade struktur- och regionalstöd till jordbrukssektorn m.m. 1995-1999090-90EG-finansierad struktur- och regionalstöd till jordbrukssektorn m.m. 2000-200682123107-16Bidrag från EG:s fiskefond4011532-83Bidrag från EG:s regionalfond2521 0061 303297Bidrag från EG:s socialfond1 0391 522211-1 311varavBidrag från perioden 1995-19994106222-620Bidrag från perioden 2000-2006629900209-691Bidrag till transeuropeiska nätverk2922191-130Övriga bidrag från EG416029-31Bidrag m.m. från EU8 48511 0109 307-1 7034.3Statsbudgetens utgifter 2002Utgifterna på statsbudgeten är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingåräven posterna Minskning av anslagsbehållningar (endast vid budgetering),Kassamässig korrigering och nettoutlåning på statsbudgetensutgiftssida. Som framgår av tabell 4.29 uppgick utfallet för statsbudgetensutgifter m.m. till . I den av ursprungligenantagna statsbudgeten anvisades och tillfördes ytterligare på tilläggsbudget. Utfallet blev 0,2miljarder kronor lägre än totalt anvisat (statsbudget inklusive tilläggsbudget).Skillnaderna per utgiftsområde i förhållande till anvisade medel redovisas itabell 4.29. En större förbrukning än totalt anvisade medel kan finansierasgenom att myndigheterna utnyttjar ingående reservationer/anslagssparande elleranslagskredit eller genom att regeringen beslutar om s.k. medgivetöverskridande.Analys av skillnaden mellan utfall och beräknade utgifter enligt ursprungligstatsbudgetI tabell 4.28 redovisas skillnaden mellan utfallet och de beräknade utgifterna i den ursprungliga statsbudgeten, som fastställdes av i december 2001.Skillnaden delas upp på skillnad till följd av beslut, förändringar avmakroekonomiska förutsättningar och övriga förklaringsfaktorer. Demakroekonomiska förutsättningarna redovisas i tabell 4.27. Av skillnaden mellanutfall och beräknade belopp i statsbudgeten (15,) hänför sig1,till makroekonomiska förutsättningar. Arbetslösheten blev0,högre än i statsbudgeten, vilket medförde att utgifterna förarbetslöshetsersättning ökade med (se vidare avsnitt4.3.13). Statsskuldsräntor m.m. blev 0,5 miljarder lägre än beräknat till följdav lägre räntor (se vidare avsnitt 4.3.26).Utgifter m.m. minskade med till följd av beslut. Utgifterna under utgiftsområden exklusive Statsskuldsräntor m.m. ökade med 3,5 miljarderkronor till följd av beslut på tilläggsbudget m.m. främst på grund avtidigareläggning av arealersättning (4,).Se vidare avsnitt 4.3.23. nettoutlåning inklusive Kassamässig korrigering blev lägre än i statsbudgeten, vilket bl.a.beror på att återbetalade ett lån på 12 miljarder kronor.Möjligheten för tre myndigheter att omplacera kontotillgångar iRiksgäldskontoret påverkade nettoutlåning inklusiveKassamässig korrigering med netto och Statsskuldsräntorm.m. Se vidare avsnitt 4.3.26 och 4.3.29 samt 4.3.30.Till följd av andra orsaker har utgifterna ökat med 16,4 miljarder kronorjämfört med ursprunglig statsbudget, varav hänförde sigtill nettoutlåning inklusive kassamässig korrigering. Enbartden kassamässiga korrigeringen svarade för av detta belopp. Se vidare avsnitt 4.3.1 - 4.3.30.Tabell 4.27 Makroekonomiska förutsättningar för utgifternaUtfall2001SB2002Utfall2002Diff. SB2002Procentuell förändring från föregående årBNP (fp)1,12,41,9-0,5KPI (index)2,61,72,40,7Antal sysselsatta1,90,50,1-0,4Nivåer, procentÖppen arbetslöshet4,03,84,00,26-mån ränta4,14,54,1-0,45-års ränta4,75,05,00,0Prisbasbelopp, tkr36,937,937,90,0fp=fasta priser, lp=löpande priser, SB=Statsbudget.Tabell 4.28 Skillnaden mellan utfall och beräknade utgifter i statsbudgeten 2002Miljarder kronorMakroför-utsättn.BeslutÖvrigtTotaltUtgiftsområden, exkl.Statsskuldsräntor m.m.1,63,52,87,8Statsskuldsräntor m.m.-0,52,32,24,0Riksgäldskontorets nettoutlåning1)0-7,911,43,6Summa statsbudgetens utgifter m.m.1,1-2,116,415,41) Inklusive Kassamässig korrigeringTabell 4.29 Statsbudgetens utgifter 2002Miljoner kronorStatsbudget1TilläggsbudgetTotalt anvisatUtfallSkillnad mot statsbudgetSkillnad mot totalt anvisatUO 01Rikets styrelse7 2841317 4157 33349-81UO 02Samhällsekonomi och finans-förvaltning8 754-38 7518 8388487UO 03Skatt, tull och exekution8 05828 0598 049-9-10UO 04Rättsväsendet23 64126223 90224 052411149UO 05Internationell samverkan1 1621531 3151 137-25-178UO 06Totalförsvar45 8103645 84644 588-1 222-1 258UO 07Internationellt bistånd15 044-20014 84415 684640840UO 08Invandrare och flyktingar5 2391 3076 5466 6951 457150UO 09Hälsovård, sjukvård och social omsorg31 12958931 71831 040-89-678UO 10Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp108 3576 565114 922112 8894 532-2 033UO 11Ekonomisk trygghet vid ålderdom33 535-5833 47733 794260318UO 12Ekonomisk trygghet för familjer och barn49 841049 84150 197356356UO 13Arbetsmarknad58 91597459 89060 9682 0531 079UO 14Arbetsliv1 04851 0521 0661914UO 15Studiestöd22 567-96021 60720 668-1 899-939UO 16Utbildning och universitetsforskning41 447-5441 39340 871-576-522UO 17Kultur, medier, trossamfund och fritid8 107288 1358 095-12-40UO 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande9 529909 6198 736-793-884UO 19Regional utjämning och utveckling3 56303 5633 388-175-175UO 20Allmän miljö- och naturvård3 125-183 1062 934-191-172UO 21Energi2 13202 1322 253121121UO 22Kommunikationer24 469824 47724 361-107-115UO 23Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar10 8393 91814 75713 9223 083-836UO 24Näringsliv3 410-353 3763 4534378UO 25Allmänna bidrag till kommuner98 8992 838101 737102 3333 434596UO 26Statsskuldsräntor m.m.63 327063 32767 3404 0134 013UO 27Avgiften till Europeiska gemenskapen23 055023 05520 648-2 407-2 407Förändring av anslagsbehållningar1 19901 1990-1 199-1 199Summa utgiftsområden713 48315 577729 060725 33211 848-3 729Kassamässig korrigering-8 7000-8 700-46 285-37 585-37 585varav: Överföring från AP-fonden-8 7000-8 700-8 687130Riksgäldskontorets nettoutlåning9 12609 12650 26241 13641 136Summa statsbudgetens utgifter m.m.713 90915 577729 486729 30915 400-1771 Med statsbudgeten avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen avriksdagen , exkl. tilläggsbudget.Statsbudgetens utgifter m.m. uppgick till och blevdärmed högre än beräkningen i den ursprungligastatsbudgeten. I förhållande till totalt anvisat (statsbudget ochtilläggsbudget) blev utgifterna lägre.Utgifterna för de 27 utgiftsområdena blev högre än istatsbudgeten. Utgifterna inom utgiftsområde Ekonomisk trygghet vid sjukdom ochhandikapp blev högre än i statsbudgeten men lägre än totalt anvisat. Statsskuldsräntor m.m. blev 4 013 miljonerkronor högre än i statsbudgeten (se medgivit överskridande nedan). Utgifternainom utgiftsområde Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar blev högre än i statsbudgeten. På tilläggsbudget anvisadesytterligare för tidigareläggning av arealersättningen.Riksgäldskontorets nettoutlåning blev högre än istatsbudgeten. Det beror främst på att inlåningen från Kärnavfallsfonden,och minskat kraftigt. Denkassamässiga korrigeringen togs i statsbudgeten upp med -8 700 miljoner kronor.Utfallet uppgick till -. Skillnaden mot statsbudgeten blev således -, vilket främst beror på att den ovannämndaminskningen av inlåningen till stor del inte påverkade statens lånebehov (sevidare avsnitt 4.3.29 och 4.3.30).IndragningarEnligt 8 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen besluta att medelpå ett anvisat anslag inte skall användas, om detta är motiverat av särskildaomständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andrasamhällsekonomiska skäl.Under 2002 har indragningar av anslagsmedel uppgående till totalt gjorts. De tjugo största indragningarna svarar för avtotalbeloppet. I tabellen redovisas samtliga indragningar som är större än 100miljoner kronor.Under 1999 genomfördes en förändring av 11 § anslagsförordningen (1996:1189)vilken innebar att berörda myndigheter får disponera ett ramanslagmed högst summan av tilldelat belopp och ett överfört anslagssparande upp av anslaget. Om inte regeringen beslutar annat skall myndigheten som en indragning av anslag föra bort ett belopp motsvarande den del av ettanslagssparande enligt årsredovisningen som överstiger treprocent av det årets tilldelade anslag minskat med dispositionsrätt somfördelats till annan myndighet. Indragningen skall göras året då anslagssparandet översteg . Indragningar på grund av denna regel uppgick till . Det största beloppet (exklusive korrigeringar) avser Avgiften till Europeiskagemenskapen.Tabell 4.30 Indragningar 2002Miljoner kronorUtgiftsområde / anslagUO 2 01:4 Statliga tjänstepensioner m.m.354UO 2 B 4 2000 : Vissa kostnader för upplåning ochlåneförvaltning168UO 13 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader301UO 13 22:6 2001 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 1995-1999146UO 15 25:2 Studiemedel m.m.860UO 15 25:4 Vuxenstudiestöd m.m.998UO 16 25:4 : Grundutbildning109UO 16 25:72 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m.201UO 18 21:1 Bostadsbidrag288UO 18 31:2 Räntebidrag m.m.241UO 19 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder276UO 19 33:4 2001 Ersättning för nedsättning av socialavgifter262UO 19 33:7 2001 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 1995-1999195UO 21 35:2 Bidrag för att minska elanvändning108UO 21 35:7 Introduktion av ny energiteknik175UO 22 36:6 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk179UO 23 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m.152UO 23 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter732UO 23 43:7 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m.151UO 27 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen1 609Övriga indragningar1 274Totalt8 781Den största indragningen (inklusive korrigeringar) uppgår netto till och avser Avgiften till Europeiska gemenskapen.Medgivna överskridandenMed bemyndigande får regeringen besluta att ett ramanslag fåröverskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskildautgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas (6 § andra stycket lagen(1996:1059) om statsbudgeten). Regeringen har beslutat om de medgivnaöverskridanden som framgår av följande tabell.Tabell 4.31 Medgivna överskridanden 2002Miljoner kronorUtgiftsområde/ anslagUO 6 6:8 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m.6UO 6 6:11 Funktionen Transporter0UO 8 10:4 Hemutrustningslån1UO 10 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer1UO 26 92:1 Räntor på statsskulden4 083Summa medgivna överskridanden4 091I statsbudgeten anvisades under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. anslaget 92:1 Räntor på statsskulden . Utfallet blev , vilket är högre än vad som budgeterades.Det direkt till anslaget kopplade bemyndigande, som givit regeringen,har därmed utnyttjats. Detta bemyndigande innebär att rege-ringen har rätt attbesluta att anslaget får överskridas om det är nödvändigt för att fullgörastatens betalningsåtaganden.PolitikområdenFrån och med 2001 delas statsbudgetens utgifter in i 47 politikområden. Syftetmed indelningen är att möjliggöra en bättre koppling mellan mål, kostnader ochresultat. Erfarenheterna har visat att det har varit svårt attkoppla samman mål, kostnader och resultat på utgiftsområdesnivån. Vissapolitikområden omfattar verksamheter som i sin helhet ryms inom ettutgiftsområde. Ett politikområde kan även omfatta verksamhet som bedrivs inomett annat utgiftsområde. Det finns även politikområden som har bäring på flerautgiftsområden, s.k. sektorövergripande politikområden.Inom utgiftsområde 1 och 2 återfinns anslag och verksamheter för vilkaregeringen inte fastställer mål, såsom ledamöter och ombudsmän samtRegeringskansliet. Dessa omfattas inte heller av politikområdesindelningen.Områdena Allmänna bidrag till kommuner (utgiftsområde 25), Statsskuldsräntorm.m. (utgiftsområde 26) och Avgiften till Europeiska gemenskapen (utgiftsområde27) utgörs inte direkt av statlig verksamhet, utan kan ses som medel för attuppnå verksamhet inom övriga utgiftsområden. Dessa omfattas 2002 inte heller avpolitikområdesindelningen. I tabellen redovisas dessa under rubriken verksamhet.Politikområdet 19 Ersättning vid arbetsoförmåga har de största utgifterna (). Detta politikområde överensstämmer med utgiftsområde 10Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Anslagen med de största utgifterna inom detta politikområde var 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. () och 19:2 Förtidspensioner ().Det minsta politikområdet är 47 Minoritetspolitik. Utgifterna uppgick till 8miljoner kronor. Det består av ett enda anslag 47:1 Åtgärder för nationellaminoriteter inom utgiftsområdet 8 Invandrare och flyktingar.I tabellen jämförs utfallet med anvisat i statsbudgeten och totalt anvisat(statsbudget inklu-sive tilläggsbudget). Skillnaderna kommenteras underrespektive utgiftsområde.