prop · GQ03100d9 · 2003-04-15 00:00:00 — Insatserna kan vara aktieägartillskott i olika former, lån eller avse andra av beslutade ändamål. I undantagsfall, där beslut inte kan vänta, t.ex. under sommaruppehåll, bemyndigas regeringen avseende mindre belopp att utan dröjsmål göra nödvändiga kapitalinsatser. I dessa fall skall medgivande inhämtas i efterhand. Insatserna skall vara avsedda för att vidareutveckla en väl fungerande verksamhet som kräver ytterligare kapital eller för att kunna utnyttja hembudsavtal som redan tecknats. för stöd i enlighet med s.k. market investor principle skall beaktas vid eventuella kapitalinsatser. Bolagens finansiella styrka och uppdrag skall vara vägledande i bedömningen för hur stor extra utdelning som bolagen kan bära. En uppskattning är att det är möjligt att genomföra engångsutdelningar på utan att bolagens finansiella ställning skadas. Detta är medel som annars inte skulle betalats in genom årliga ordinarie aktieutdelningar utan som skulle legat kvar i bolagssfären. De extra utdelningarna förutses bli beslutade . Genom dessa åtgärder minskas kapitalbindningen, statens kapital kan användas mer effektivt och det statliga ägandet blir tydligare och ges bättre förutsättningar. Omfinansiering av kapitaltillskott till Regeringens förslag: Den ordning för en förbättrad kapitalstruktur som föreslås i denna proposition får användas för att omfinansiera ett lån i avsett att finansiera ett kapitaltillskott till . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i propositionen Kapitaltillskott till (prop. 2002/03:64) föreslagit att ett villkorat kapitaltillskott till skall finansieras med ett lån i . Regeringen föreslår i denna proposition att en översyn av kapitalstrukturen i statligt ägda bolag skall genomföras och att extra utdelningar skall tillföras ett särskilt konto i och kunna användas för insatser i av staten hel- och delägda bolag. Regeringen anser att det i propositionen Ka- pitaltillskott till (prop. 2002/03:64) omnämnda lånet i skall omfinansieras med användning av den nya ordningen för en förbättrad kapitalstruktur då denna lösning är mer ändamålsenlig. bör därför godkänna att av behållningen på det särskilda kontot i högst får användas för att återbetala lånet till eller för att göra det avsedda kapitaltillskottet till . Regeringens förslag: skall på kommersiella villkor även få möjlighet att utveckla och förädla fastigheter som inrättats för försvarsindustrins behov för att senare sälja dessa. Bakgrund: I samband med ekonomiska vårproposition beslutades att ett aktiebolag skulle bildas för att utveckla försvarsfastigheter som avvecklades genom försvarsbeslut (prop. 1996/97:150, bet.1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Skälet till detta var bl.a. att det var viktigt att en professionell organisation för fastighetsutveckling gavs finansiell uthållighet och affärsmässiga incitament för utveckling av fastigheterna. Det bolag som bildades - - skulle i samarbete med kommuner och lokalt näringsliv utveckla och förädla fastigheterna för att slutligen sälja dessa på kommersiella villkor. I samband med ekonomiska vårproposition beslutades att även skall ha möjlighet att på kommersiella villkor förvärva kommunala bostadshus för omvandling till företagslokaler eller andra lämpliga ändamål för att sedan sälja dessa på kommersiella villkor (prop. 2001/02:100, bet. 2001/02:FiU20, rskr. 2001/02:336). Skälen för regeringens förslag: finns stor erfarenhet av att finna nya användningar för lokaler som blivit överflödiga vid regementsnedläggningar och bolaget har stor kännedom om lokala förutsättningar för att utveckla fastigheter för ny kommersiell användning. Regeringen anser mot denna bakgrund att bör ges möjlighet att på kommersiella villkor utnyttja denna erfarenhet för att även kunna utveckla och förädla fastigheter som inrättats för försvarsindustrins behov och sedan sälja dessa på kommersiella villkor. Det ankommer på Vasallen och ledning att på affärsmässiga grunder avgöra vilka investeringar som bolaget bör göra. 7.2.21Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av höjningen av det under utgiftsområde 22 Kommunikationer nya anslaget 37:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet minskas anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting med . 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på 23 . Regeringens förslag: Anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting ökas med 2 . Skälen för regeringen förslag: Det kommunala utjämningssystemet syftar till att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsätt- Detta sker genom en utjämning för skillnader i skatteunderlag (inkomstutjämning) och för strukturellt betingade kostnadsskillnader (kostnadsutjämning). Utgifterna för utjämningsbidraget belastar ett anslag. Inkomsterna från den utjämningsavgift kommuner och landsting betalar till staten redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Systemet är i princip självfinansierat och statsbudgetens saldo påverkas därmed inte. Storleken på utjämningsbidraget fastställs slutligt under budgetåret, varför avvikelser kan förekomma i förhållande till av beslutat anslag. Beräkningar av avseende visar att omslutningen i utjämningen blir högre än vad som ingår i statsbudgeten . Orsaken är främst nominella ökningar av det kommunala skatteunderlaget. Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting skall därför ökas med 2 . Höjningen av utjämningsbidraget motiverar en lika stor beräkningsteknisk uppräkning av utgiftstaket innevarande år.