prop · GQ031d31 · 2003-01-01 00:00:00 — I övriga har den interregionala handeln ökat betydligt och såväl utrikeshandeln som den inhemska efterfrågan väntas bidra till en god tillväxt framöver i regionen. Förtroendekrisen i verkar kraftigt dämpande på konjunkturen. De strukturella problemen är betydande, inte minst i . BNP i regionen antas sjunka för att sedan stiga något . Sammantaget väntas den globala BNP- tillväxten bli och . Marknadstillväxten, som utgör ett handelsviktat genomsnitt av importtillväxten på exportmarknader, förutses mot denna bakgrund växa med och . Osäkerheten om den fortsatta globala utvecklingen har emellertid ökat och det är inte otänkbart att utvecklingen blir mindre gynnsam än den prognoserade. Detta skulle t.ex. kunna bli fallet om den antagna stabiliseringen av läget på de finansiella marknaderna uteblir. Hushållens agerande utgör likaledes en betydande osäkerhet. I euroområdet bygger prognosen på att konsumtionen successivt kommer igång, främst till följd av ett förbättrat arbetsmarknadsläge. 2002/03:1 BILAGA 2 sådan förbättring på arbetsmarknaden har dock ännu inte skett. I har konsumtionsutvecklingen varit stabil, men frågan är hur långsiktigt uthållig denna utveckling är. Situationen i är alltjämt osäker och betydande strukturella problem kvarstår. Det kan heller inte uteslutas att situationen i får större spridningseffekter än vad som förväntas, även om effekterna globalt sannolikt blir relativt begränsade. I ljuset av den osäkerhet som råder om den internationella utvecklingen har i ett sidoalternativ beräkningar gjorts av effekterna på den svenska ekonomin till följd av en betydligt sämre global tillväxt än den förväntade, se kapitel 13. Efter en kraftig inbromsning med början nådde konjunkturen i euroområdet sin botten . skedde en försiktig återhämtning främst driven av en stärkt exporttillväxt. Den inhemska efterfrågan utvecklades emellertid fortsatt svagt , framför allt till följd av fortsatt minskande investeringar. Efter en svag inledning noterades dock en viss återhämtning av hushållens konsumtion . Exporten väntas leda återhämtningen även fortsättningsvis, om än något dämpad till följd av en starkare euro. Även om en försvagning har skett har förtroendet inom industrin stärkts avsevärt . Industriproduktionen har sedan slutet på återhämtat sig något. Den ökade externa efterfrågan förutses, tillsammans med en stimulerande effekt av förra årets räntesänkningar och en antagen ytterligare räntesänkning , successivt få genomslag också på den inhemska efterfrågan. Relativt höga löneavtal i framför allt , en förväntad lägre inflationstakt och en något starkare euro inverkar positivt på hushållens reala disponibla inkomster och förutses åtminstone på kort sikt gynna konsumtionstillväxten. Börsnedgången bedöms endast få marginella effekter på hushållens konsumtion. är utvecklingen på arbetsmarknaden av central betydelse för återhämtningen av hushållens konsumtion. 2002/03:1 BILAGA 2 rådet fortsatte att stiga och sysselsättningstillväxten har mattats påtagligt. Det osäkra arbetsmarknadsläget är sannolikt en viktig förklaring till den senaste tidens svaga konsumtionsutveckling. väntas dock situationen på arbetsmarknaden stabiliseras och då bidra till en starkare konsumtionstillväxt. Mot bakgrund av detta väntas konsumtionen få en återhållande effekt på den ekonomiska aktiviteten i euroområdet under en stor del av innevarande år. Även investeringarna förutses utvecklas fortsatt svagt och återhämta sig först . Det negativa lagerbidraget som höll tillbaka BNP-tillväxten 2001 har dock vänt till ett svagt positivt bidrag . Sammantaget bedöms BNP-tillväxten i euroområdet uppgå till . I takt med att dess sammansättning breddas till att även innefatta en starkare konsumtionsutveckling och en återhämtning av investeringarna förutses tillväxten tillta och uppgå till . Osäkerheten gällande den fortsatta återhämtningen i euroområdet har tilltagit . Den främsta riskfaktorn bedöms vara utvecklingen på arbetsmarknaden där några tecken på ljusning ännu inte kunnat skådas. En utebliven förbättring riskerar att fördröja återhämtningen i konsumtionstillväxten i euroområdet. Därutöver har även osäkerheten gällande utrikeshandelns fortsatta återhämtning tilltagit, framför allt till följd av ökad osäkerhet om kraften i återhämtningen i . Effekterna av sommarens översvämningar är ännu svårbedömda. I prognosen har dock antagits att effekterna på den totala BNP-tillväxten endast blir marginella. Under slutet av dämpades tillväxttakten i den brittiska ekonomin. Efterfrågan i tjänstesektorn dämpades dessutom medan fallet i industriproduktionen bromsades in. Sammantaget är emellertid den tudelade utvecklingen av tjänste- och industrisektorn alltjämt tydlig. förväntas tillväxten drivas av en hög offentlig konsumtion och en fortsatt positiv utveckling av hushållens konsumtion. En expansiv ekonomisk politik i kombination med ett gynnsamt läge på arbetsmarknaden väntas stärka inhemsk efterfrågan under I takt med att den globala efterfrågan tilltar förutses en återhämtning av industriproduktion och investeringar. BNP-tillväxten väntas uppgå till och till . Norsk ekonomi utvecklades svagt vilket främst kan förklaras av ett fall i investeringarna. förutses en konsumtionsdriven uppgång stödd av en expansiv finanspolitik i kombination med betydande reala löneökningar. Oljeföretagens investeringsplaner talar för en kraftig investeringstillväxt , vilket kommer att ha en stark positiv inverkan på inhemsk verkstadsindustri. har konkurrenskraften i norsk exportindustri försvagats till följd av det höga kostnadsläget och apprecieringen av den norska kronan. Sammantaget bedöms norsk ekonomi växa och . En dämpad exporttillväxt, avmattning i investeringstakten och fortsatt svag utveckling av hushållens konsumtion låg bakom förra årets svaga BNP-tillväxt på . förväntas hushållens konsumtion utgöra den starkaste drivkraften i ekonomin. Konsumtionen hos hushållen förväntas utvecklas positivt även , understödd av ökade realinkomster och ett gynnsamt läge på arbetsmarknaden. förutses att en återhämtning av exporten och investeringar äger rum i takt med att den internationella konjunkturen förstärks. Sammantaget bedöms BNP-tillväxten nå och . ledde avmattningen i världshandeln och i synnerhet den globala nedgången i IKT- sektorn till en markant försvagning av ekonomin. I takt med att den internationella ekonomin förstärks antas en återhämtning av exporten och industriproduktionen äga rum. BNP-tillväxten bedöms dock stanna vid . förutses även hushållens konsumtion och investeringarna stödja uppgången i BNP-tillväxten 2003 bedöms uppgå till . Efter en stark utveckling och under inledningen av innevarande år dämpades konjunkturen . Huruvida detta kommer att visa sig vara en relativt marginell sättning i konjunkturen eller inte, torde i hög grad vara avhängigt den vidare utvecklingen av förtroendet och vinstutvecklingen bland företagen. Den starka tillväxten kan sannolikt främst tillskrivas att den ekonomiskpolitiska stimulans från förra årets räntesänkningar och årets skattesänkningar givit en betydande positiv effekt på hushållens konsumtion. Vidare stimulerades bilförsäljningen av erbjudanden om räntefria lån och rabatter vid nybilsköp. Sjunkande långa räntor och stigande fastighetsvärden gav också hushållen möjlighet att lägga om sina bostadslån, vilket finansierade ytterligare konsumtion. Lageravvecklingen dämpades , vilket medförde ett starkt positivt tillväxtbidrag. fortsatte de offentliga utgifterna att stiga. Diagram 2.1 Hushållens konsumtion i Nivå, miljarder US-dollar Källa: Ecowin. minskade konsumtionstillväxten och förtroendet bland hushåll och företag försvagades markant . Det skall dock betonas att hushållen fortsatt att öka sin konsumtion och den senaste statistiken visar t.o.m. en ökad tillväxttakt, även om en stor del av den ökningen kan hänföras till nya erbjudanden om räntefria lån vid nybilsköp. 2002/03:1 BILAGA 2 därför inte uteslutas att den senaste tidens starka konsumtionstillväxt i hög grad beror på en tidigareläggning av konsumtionen. En positiv faktor är annars att sysselsättningen fortsätter att öka och att arbetslösheten har sjunkit något . Mot bakgrund av den ekonomisk-politiska stimulansen, stabiliseringen av förtroendet bland hushåll och företag, den i huvudsak positiva utvecklingen på arbetsmarknaden och den höga efterfrågan bland hushållen, förutses återhämtningen i den amerikanska ekonomin stärkas. bedöms även reallöneökningar och ökad sysselsättning bidra till tillväxten i takt med att företagsvinsterna ökar. I prognosen antas att förtroendet för näringslivet successivt återhämtar sig. När förtroendet återvänder antas också en stabilisering ske på de finansiella marknaderna. Det skall dock konstateras att till följd av betydligt lägre aktiepriser och det dämpade förtroendet bland hushållen bedöms konsumtionstillväxten att bli relativt begränsad och . Hushållens sparande väntas stiga till följd av att värdet på pensionsfonderna sjunkit. Även den återhämtning av investeringarna som förutses väntas bli svagare än vad som varit fallet vid tidigare konjunkturuppgångar. En förklaring till detta är ett historiskt lågt kapacitetsutnyttjande. Även inom IKT-sektorn väntas återhämtningen bli relativt svag. BNP-tillväxten väntas bli för att sedan öka till . Osäkerheten om den fortsatta ekonomiska utvecklingen i är främst kopplad till den finansiella situationen inom näringslivet och den fortsatta vinstutvecklingen bland företagen. En sämre vinstutveckling skulle leda till ett ytterligare sänkt förtroende, samt en fortsatt börsnedgång med negativa effekter på den makroekonomiska utvecklingen som följd. Efter fyra kvartal i rad med negativ tillväxt vände BNP-utvecklingen i uppåt . Den försiktiga återhämtning som ägt rum härrör i huvudsak från en gynnsam utveckling av ex- 2002/03:1 BILAGA 2 porten, framför allt till de asiatiska grannländerna. Den ökade externa efterfrågan har lett till att industriproduktionen stärkts . Bilden är dock inte lika ljus vad det gäller den inhemska efterfrågesituationen. Förvisso har den privata konsumtionen uppvisat oväntat robusta tillväxttal under årets två första kvartal, men de privata investeringarna har fortsatt att utvecklas mycket svagt. Dessutom har den avveckling av företagens lager som redan pågått , accelererat dramatiskt . Frågan är därför hur uthållig den nuvarande återhämtningen är. Det finns en risk för att den senaste uppgången döljer de underliggande strukturella problem som finns och att reformarbetet tappar fart. Strukturreformer är nödvändiga om man ska kunna höja den potentiella tillväxten. Även om man har nått vissa framgångar vad gäller t.ex. reformer av el- och telesektorn är behovet av reformer alltjämt överhängande. Detta gäller framför allt finans- och företagssektorerna. Inom banksektorn är andelen dåliga lån fortsatt hög. Kreditgivningen har fortsatt att minska trots försök att öka likviditeten. Effekten av den ekonomiskpolitiska stimulansen har därför varit måttlig. Den expansiva penningpolitiken synes inte kunna avhjälpa deflationen som för tillfället har stabiliserat sig . är utrymmet för en expansiv finanspolitik begränsat som en följd av den stora och snabbt växande offentliga skulden. En stram finanspolitik är inte heller önskvärd i det rådande konjunkturläget. Däremot bedöms den omfördelning från offentliga investeringar till offentlig konsumtion som påbörjats vara positiv. Reformbehovet är stort även inom företagssektorn. Många företag brottas fortfarande med överkapacitet av såväl kapital som arbetskraft. Antalet företagskonkurser och den historiskt höga arbetslösheten indikerar dock att viss omstrukturering trots allt äger rum. Det dystra arbetsmarknadsläget, i kombination med en svag löne- och vinstutveckling, väntas även framgent bidra till en svag inhemsk efterfrågan. Den förbättrade internationella konjunkturen får dock positivt genomslag på den privata konsumtionen och investeringarna. väntas exporten bidra positivt till tillväxten, även om apprecieringen av yenen innebär en viss försämring av exportföretagens konkurrenskraft. Den framtida utvecklingen av företagens lagernivåer utgör en stor osäkerhetsfaktor i prognosen. bedöms BNP minska för att åter öka 2003. Efter att ha drabbats hårt av den globala avmattningen har de mindre, exportberoende, asiatiska ekonomierna återhämtat sig väl under inledningen av innevarande år. Uppgången har framför allt varit exportdriven. En fortsatt relativt stark export och ökad inhemsk efterfrågan förutses bidra till god tillväxt även framöver. och , som höll uppe den sammantagna tillväxten för regionen, väntas fortsätta att utvecklas gynnsamt, framför allt till följd av en stark inhemsk efterfrågan. Sammantaget för regionen väntas tillväxten uppgå till både 2002 och 2003. Den globala avmattningen och inhemskt genererade problem i ett antal länder har påverkat regionen negativt. Situationen förvärras av krisen i , vilken i varierande grad fått återverkningar på hela regionen. Krisen i den argentinska ekonomin har fördjupats till följd av bristen på strukturreformer. Den ännu olösta bankkrisen och avsaknaden av en trovärdig växelkursregim har medfört höga realräntor, snabbt stigande inflation, ökande antal konkurser, rekordhög arbetslöshet och utflöde av kapital. BNP väntas falla kraftigt . Den svaga utvecklingen i den brasilianska ekonomin hämmas ytterligare av finansiell oro, till vilken osäkerhet kring den framtida ekonomiska politiken bidragit. Den mexikanska ekonomin har däremot utvecklats relativt gynnsamt under inledningen av innevarande år främst till följd av ökade investeringar. En återhämtning väntas i regionen som helhet under inledningen av , men osäkerheten kring utvecklingen är betydande. Sammantaget väntas BNP minska för att sedan öka 2003. 2002/03:1 BILAGA 2 2.4Utvecklingen i , och drar till ett högre oljepris kvarstår under resten Höga råvarupriser och en gynnsam rubelkurs bidrog till att BNP ökade . har konsumtionen bidragit till en fortsatt god tillväxt. Ett förbättrat företagsklimat och starka offentliga finanser har bromsat utflödet av privat kapital och medför även att den låga investeringsnivån bör kunna höjas framöver. Tillväxten förutses uppgå till 2002 och 2003. I fortsätter svaga offentliga finanser, höga realräntor och en rekordhög arbetslöshet att verka hämmande på tillväxten. Såväl den externa som den inhemska efterfrågan väntas emellertid successivt öka. Tillväxten förväntas uppgå till och . Trots den globala konjunkturnedgången växte de baltiska ekonomierna med . En fortsatt stark inhemsk efterfrågan, ökad export och ett fortsatt inflöde av utländskt kapital väntas bidra till relativt god tillväxt även framöver. Tillväxten förutses sammantaget uppgå till 2002 och 2003. Till följd av den kraftiga globala konjunkturnedgången och det stora fallet i världshandeln försämrades förutsättningarna för den svenska exporten avsevärt. Världsmarknadstillväxten, dvs. den handelsviktade importefterfrågan för bearbetade varor som den svenska exporten möter, beräknas ha varit historiskt låga . Det finns vissa tecken på att världshandeln stabiliserades under inledningen av innevarande år och mot bakgrund av den återhämtning i den globala konjunkturen som förutses väntas världsmarknadstillväxten öka med och . av året och att priset på brentolja uppgår till per fat i slutet av innevarande år. På förutses både efterfrågan och utbudet kunna öka, varav det förstnämnda i något större utsträckning. Vid utgången av 2003 väntas oljepriset ligga på per fat. Efter att ha legat på en låg nivå under inledningen av året, steg priset på råolja kraftigt under förvåren. En viktig förklaring till det högre oljepriset har varit en ökad oro gällande utvecklingen i . Fortsatt politisk osäkerhet bedöms leda till att den riskpremie som bi- 2002/03:1 BILAGA 2 Osäkerheten på finansmarknaderna tilltog åter . Det tog sig uttryck i fallande börskurser, vidgade kreditspreadar och sjunkande räntor. har osäkerheten om företagens framtida vinstutveckling varit stor. Investerare har nedreviderat tidigare högt ställda vinstförväntningar och minskat sina placeringar i aktier. Avslöjanden om oegentligheter i främst amerikanska företags redovisning har fått investerarnas förtroende för aktiemarknaden att minska ytterligare. I stället för att investera i aktier har investerarna i ökad omfattning valt statsobligationer, med följd att marknadsräntorna har fallit till historiskt låga nivåer. Den minskade investeringsviljan har spridits utanför telekommunikations- och tekniksektorn och de ledande börserna har fallit till nivåer som inte setts . Även på kreditmarknaden har situationen stramats åt. Företag med oklar eller besvärlig finansiell situation har drabbats av ökade svårigheter att låna pengar och har inte fullt ut kunnat dra nytta av den allmänna räntenedgången. På valutamarknaden försvagades dollarn bl.a. till följd av den ökade osäkerheten om utvecklingen i den amerikanska ekonomin. Den senaste tidens ekonomiska utveckling har ökat osäkerheten om styrkan i den internationella konjunkturåterhämtningen. Federal Re- serve och förutses lämna styrräntorna oförändrade medan ECB förväntas sänka styrräntan med 25 punkter. görs bedömningen att en återgång till neutral penningpolitik kommer att inledas. Den kraftiga nedgången i marknadsräntorna innebär att räntorna i fallit till de lägsta nivåerna . Under förutsättning att situationen på de finansiella marknaderna inte försämras förutses marknadsräntorna dock att börja stiga framöver i takt med att konjunkturuppgången befästs. inledde en åtstramning av penningpolitiken med motiveringen att ett högt resursutnyttjande hotade inflationsmål. Börsnedgången och dess eventuella effekter på konsumtionen och företagens investeringar har dock fått att avvakta ytterligare höjningar. bedöms lämna styrräntan oförändrad . Kronförstärkningen avstannade då oron på de finansiella marknaderna ökade . I takt med att situationen på de finansiella marknaderna stabiliseras och konjunkturuppgången får fäste förväntas kronan fortsätta att stärkas. Historiskt låg räntenivå i Den negativa utvecklingen på finansmarknaderna kan bl.a. förklaras av minskad trovärdighet för redovisningen i främst amerikanska företag. Federal Reserve, den amerikanska , som ändrade sin riskbedömning och började förbereda sig på en åtstramning av penningpolitiken, gör nu åter bedömningen att riskerna överväger för en svagare ekonomisk utveckling. Den amerikanska styrräntan, som är , bedöms dock vara oförändrad . Uppgången i den amerikanska konjunkturen bedöms emellertid fortsätta framöver och en åtstramning av penningpolitiken väntas . Styrräntan förväntas ha höjts till . Sommarens negativa börsutveckling och ökad oro bland investerare har lett till sjunkande marknadsräntor. Detta efter en period av stigande räntor när framtidsförväntningarna var mer optimistiska. Amerikanska marknadsräntor har fallit mest dels till följd av att en snabbare återhämtning tidigare var prissatt på räntemarknaden och dels till följd av att det är främst amerikanska företag som drabbats av minskad trovärdighet. Den ökade risken för krig mellan och har lett till ökad osäkerhet, inte minst för oljepriset och effekterna på världsekonomin, vilket påverkat utvecklingen på finansmarknaderna negativt. Den utdragna krisen i och ökad osäkerhet om utvecklingen i har också påverkat de finansiella marknaderna negativt. Prognosen för den amerikanska 10-årsräntan är för . Marknadsräntorna förutses att vara låga fram till att osäkerheten på finansmarknaderna minskar och signalerna blir tydligare om att konjunkturen fortsätter att stärkas. bedöms den amerikanska 10-årsräntan vara . Diagram 3.1 10-åriga statsobligationsräntor i Förenta sta- Källa: EcoWin. Europeisk ränteutveckling i linje med ECB, den , väntas genomföra en sänkning av styrräntan med 25 punkter till . När tecknen på en internationell konjunkturuppgång blir tydligare bedöms ECB inleda en åtstramning av penningpolitiken. Prognosen för refiräntan är . Europeiska marknadsräntor har utvecklats ungefär i linje med marknadsräntorna i och har också fallit kraftigt . Räntorna bedöms stiga framöver men väntas ligga något lägre än marknadsräntorna i till följd av något lägre tillväxt jämfört med . Prognosen för den tyska 10-årsräntan är och . Dollarn, som stärkts kontinuerligt , försvagades och bedöms fortsätta att försvagas framöver. Den allt starkare dollarn var en följd av bl.a. omfattande inflöden av finansiellt kapital till . Förväntningarna på de amerikanska aktie- och företagsobligationsmarknaderna var större än på de europeiska vilket ledde till finansiella flöden in i . Dämpade förväntningar om en högre tillväxt jämfört med omvärlden minskar intresset för att investera i . Det senaste årets företagsskandaler har minskat förtroendet för den amerikanska kapitalmarknaden vilket har gett åter- 2002/03:1 BILAGA 2 verkningar på dollarn. Historiskt har förändringar i dollarkursen varit snabba och omfattande, både vid förstärkningar och försvagningar. Den förväntade tillväxten i bedöms dock bli något högre än i t.ex. euroområdet vilket talar mot en kraftig försvagning av dollarn. Diagram 3.2 Dollar mot euro Källa: EcoWin. De senaste årens negativa börsutveckling har fortsatt . Sedan nedgången på börserna inleddes har Stockholmsbörsen (SAX-index) fallit med och amerikanska S&P500 index med t.o.m. . har krisen inom telekomsektorn fördjupats med följd att bl.a. aktiekursen i fallit kraftigt. Stor effekt på börserna som helhet har det minskade förtroendet för främst amerikanska företag haft. Flera företag avslöjades med oegentligheter i redovisningen. Företagens syfte var att påverka resultatet positivt vilket innebär en högre värdering av företagens aktier. Förtroendekrisen fördjupades med kraftiga och breda nedgångar på börserna som följd (se även faktaruta). Efter att merparten av ledningarna i amerikanska börsnoterade företag intygat för den amerikanska finansinspektionen (SEC) att det inte finns fler oegentligheter i företagens redovisningar har marknadens förtroende till viss del återvänt. Börsutvecklingen och dess följdverkningar kvarstår dock som en av de främsta riskfaktorerna för konjunkturutvecklingen. Liksom tidigare är en förutsättning för en varaktig börsstabilisering att företagens vinstutveckling förbättras. 2002/03:1 BILAGA 2 Diagram 3.3 Börsutvecklingen i och Källa: EcoWin. har , i likhet med ett antal andra bedömare, i prognoserna antagit att kronan skulle komma att stärkas snabbare och mer än vad den faktiskt gjort (se diagram 3.4). Analyser inom indikerar att kronan är undervärderad i ett medelfristigt perspektiv, dock i mindre omfattning än vad tidigare beräkningar visat. De nya beräkningarna är gjorda utifrån en real ansats där växelkursens reala jämviktsnivå bestäms av relativ produktivitetstillväxt, terms of trade och handelsbalansen. Den reala växelkursen mäter ett lands prisnivå jämfört med konkurrentländerna uttryckt i en gemensam valuta. Avvikelserna mellan kronans reala jämviktskurs och den faktiska reala växelkursen kan exempelvis bero på att olika finansiella flöden kortsiktigt har påverkat kronans utveckling. Beräkningar av kronans jämviktskurs måste tolkas med försiktighet då de baseras på en rad osäkra antaganden. För att i någon mån minska osäkerheten skattas modellen under två olika långa tidsperioder. Resultaten tyder på att kronan var undervärderad . Enligt diagram 3.5 har den reala effektiva växelkursen och dess beräknade jämviktsnivå följt varandra relativt väl på lång sikt. Försvagningen av jämviktsväxelkursen beror framför allt på försämrad terms of trade. Det hänger bl.a. samman med den svaga prisutvecklingen inom telekomsektorn. Jämviktsväxelkursen varierar över tiden i takt med att dess underliggande bestämningsfaktorer förändras.