prop · GQ031d2 · 2003-01-01 00:00:00 — 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i ............. Statliga insatser inom politikområdet .................................................. Insatser utanför politikområdet ........................................................... Resultatbedömning för politikområdet ............................................... Analys och slutsatser............................................................................. Resultat för verksamhetsområdet och deltagande ........... Analys och slutsats................................................................................ 4.8Resultat för verksamhetsområdet , yttrandefrihet och en 46:1 Allmänna val .................................................................................. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar.............................................. 27:4 Radio- och ................................................................... 27:5 och TV...................................... Anslag som inte ingår i något politikområde ..................................................... och dess ombudsmän ......................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 90:2 ledamöter och partier m.m. ...................................... 90:5 ombudsmän, justitieombudsmännen....................... 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten .................................................... 90:7 Stöd till politiska partier............................................................... 90:8 Expertgruppen för EU-frågor...................................................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet................................................................... Härledning av ramnivå 2003-2004, Utgiftsområde 1 .................... Utgiftsutvecklingen inom politikområdet............................................................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 46:1 Allmänna val ................................ Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 46:2 Justitiekanslern............................ Härledning av anslagsnivån 2003-2004, för 46:3 Datainspektionen...................... 4.10 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 46:5 ......................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 27:1 och Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 27:2 Presstöd........................................ Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 27:4 Radio- och .................. Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 27:5 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 45:1 ................................... Utgiftsutveckling för anslag som inte ingår i något politikområde....................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för ramanslag 90:2 ledamöter och partier m.m..................................................................................................... Investeringsplan för ramanslag 90:3 förvaltningskostnader............... Låneram för riksdagsförvaltningen, ramanslag 90:3 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för ramanslag 90:3 7.9 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden.............................................................. 7.10 Investeringsplan för ramanslag 90:4 fastigheter................................ 7.11 Låneram för riksdagsförvaltningen, ramanslag 90:4 fastigheter....... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 90:5 ombudsmän, Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten. Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 90:6 m.m. ............ 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för anvisar anslagen under utgiftsområde 1 , såvitt avser anslag som står till regeringens disposition enligt följande uppställning: 2.antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i , 3.godkänner förslaget till investeringsplan för riksdagsförvaltningen för perioden 2003- 2004 (avsnitt 7.7.2, 7.7.3), 4.bemyndigar riksdagsförvaltningen att för ramanslaget 90:4 fastigheter ingå ekonomiska förpliktelser avseende reparationer på fastigheter som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst (avsnitt 7.7.3), 5.bemyndigar riksdagsförvaltningen att besluta om lån i för investeringar som används i verksamhet intill ett belopp av (avsnitt 7.7.2), 6.bemyndigar riksdagsförvaltningen att besluta om lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp av (avsnitt 7.7.3), 7.för anvisar anslagen under utgiftsområde 1 , såvitt avser anslag som är avsedda för eller dess myndigheter, enligt följande uppställning: 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar Kungliga hov- och slottsstaten 90:2 ledamöter och partier m.m. 1 90:5 ombudsmän, justitieombudsmännen 1 90:7 Stöd till politiska partier 1 Anslag avsedda för eller dess myndigheter. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Riksdagsstyrelsen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i skall ha följande lydelse. Stödet är avsett att bekosta Stödet är avsett att bekosta att det skall täcka kostnaden för en att det skall täcka kostnaden för en politisk sekreterare per två ledamö- politisk sekreterare per två ledamö- För en politisk sekreterare utbe- För en politisk sekreterare utbe- Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2000:1195 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 I utgiftsområde 1 ingår politikområdet Demokrati och delar av politikområdet Mediepolitik, som i övrigt ingår i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I den del av Mediepolitiken som tillhör utgiftsområde 1 återfinns budgetförslagen för anslagen 27:1 och , 27:2 Presstöd, 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar, 27:4 Radio och samt 27:5 och TV. I utgiftsområdet ingår även en del av politikområdet Samepolitik, som i övrigt ingår i utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Budgetförslaget för anslaget 45:1 återfinns inom utgiftsområde 1 Ri- kets styrelse. Vidare ingår i utgiftsområde 1 anslagen 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten, 90:2 ledamöter och partier m.m., 90:3 förvaltningskostnader, 90:4 fastigheter, 90:5 ombudsmän, justitieombudsmännen, 90:6 m.m., 90:7 Stöd till politiska partier samt 90:8 Expertgruppen för EU-frågor. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Anslag som inte ingår i något politikområde Totalt för utgiftsområde 1 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 3.2 Härledning av ramnivå 2003-2004, Utgiftsområde 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Inom politikområdet ingår , Justitiekanslerns och Datainspektionens verksamheter. Vidare ingår betalning av statens kostnader för valsedlar, valkuvert och annat valmaterial samt ersättningar till vissa myndigheter, och kommunerna för biträde Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet i samband med allmänna val. Ingår gör även tilldelningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek. ingår också utvecklingsarbetet Tid för demokrati i politikområdet. föreslås en satsning på mångvetenskaplig demokratiforskning ingå i politikområdet. Totalt för politikområde Demokrati 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Målet för politikområdet är att folkstyrelsen skall värnas och fördjupas. Demokrati för det nya seklet Folkstyrelsen får aldrig tas för given, utan måste ständigt återerövras. Olika trender i samhällsutvecklingen ändrar politikens förutsättningar och villkor. har i sitt slutbetänkande En uthållig demokrati! (SOU 2000:1) bl.a. pekat på globaliseringen, informationsteknikens spridning och utveckling, invandringen och därmed den ökade etniska och kulturella mångfalden i samt kunskapssamhällets framväxt. I propositionen 2001/02:80 Demokrati för det nya seklet har regeringen därför uttryckt behovet av en långsiktig strategi för att värna och fördjupa den svenska folkstyrelsen. I denna bör ingå åtgärder för att värna den representativa demokratins traditionella kanaler för inflytande. De politiska partierna har också en uppgift som huvudinstrument för den politiska maktutövningen och som bärare av folkviljan. Därutöver måste reformarbetet ta sikte på ett medborgardeltagande också mellan valen. Arbetet bör också inriktas på att lyfta fram värdet av samtal och diskussion i en demokrati. En grundläggande utgångspunkt för regeringens demokratisyn är alla människors lika värde och att alla skall ha lika möjlighet att påverka såväl sin vardag som samhällsutvecklingen i stort. I enlighet med propositionen har beslutat om följande långsiktiga mål för demokratipolitiken (prop. 2001/02:80, bet. 2001/02:KU14, rskr. 2001/02:190): Valdeltagandet skall öka väsentligt i de nationella och kommunala valen liksom i valet till . Ett första delmål är att valdeltagandet skall öka i de allmänna valen 2002. En ökad andel av medborgarna skall inneha någon form av politiskt förtroendeuppdrag. Ett första delmål är att antalet förtroendevalda i kommuner och landsting skall öka med 10 000 . Antalet personer som i livet har innehaft ett politiskt förtroendeuppdrag skall också öka. Medborgarna skall ha bättre möjligheter än att delta i och påverka den politiska processen. Andelen medborgare som deltar skall också öka. Medborgarnas möjligheter att påverka den politiska processen skall bli mer jämlika än de är . Andelen ungdomar, arbetslösa och personer med utländsk bakgrund som deltar i den politiska processen skall öka. För att uppnå de långsiktiga målen har regeringen som allmän utgångspunkt att se till att de som vill delta skall ges möjligheter för detta engagemang. Det handlar här om att undanröja hinder för medborgarnas egna initiativ, engagemang och vilja att ta ansvar. Det kan också handla om att initiera ett arbete med attityder, värderingar och förhållningssätt hos dem som har makt. En andra utgångspunkt är att skapa förutsättningar för medborgarna att kunna delta. Avgörande är de allmänna livsvillkor som medborgarna lever under. En tredje utgångspunkt för politiken är att uppmuntra till deltagande, bl.a. genom att utveckla kanaler för deltagande och inflytande som är meningsfulla. I detta ingår bl.a. att i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter, bereda barn och unga möjlighet till inflytande och delaktighet. I arbetet med att åstadkomma att medborgarnas möjligheter att påverka den politiska processen blir mer jämlika är även könsperspektivet av största vikt. Det ekonomiska styrmedlet är viktigt som komplement till lagstiftningen. Regeringen överväger den närmare utformningen av det fortsatta framtida stödet för demokratiutveckling. Kunskapsbyggande och forskning är även de viktiga instrument i demokratiarbetet. I propositionen 2001/02:80 aviserade regeringen att mångvetenskaplig demokratiforskning bör stimuleras. föreslås anslås för att bygga upp ett nätverk och en nationell plattform där såväl doktorander som redan etablerade forskare från olika lärosäten kan mötas (se även avsnitt 4.10.1). Det är enligt regeringen viktigt att personer som beviljats uppehållstillstånd i genom ett introduktionsprogram eller på annat sätt ges goda kunskaper om och förståelse för den svenska demokratin. Vid kommande revidering av kursplaner bör betydelsen av kunskap om de olika samhällsnivåerna tydliggöras. Behovet av kommentarer och referensmaterial för att stödja sådan undervisning i och gymnasieskolan bör också ses över. Demokratipolitiken innebär att demokratiperspektivet måste genomsyra alla politikområden för att lyckas. Detta gäller på såväl och nationell som internationell nivå. För att stärka demokratin i och internationellt kommer att delta i och bidra till utvecklingen av fora och processer för erfarenhetsutbyte och samarbete kring demokratiutvecklingsfrågor inom EU, , FN och det internationella samfundet i övrigt. En kartläggning av hur det svenska remissförfarandet används avseende frågor med EU- anknytning kommer att genomföras. För att följa upp demokratipolitiken avser regeringen att ta initiativ till utvecklandet av ett uppföljningssystem. En nationell handlingsplan för mänskliga rättigheter överlämnade regeringen skrivelsen En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83) till . För det nationella arbetet med mänskliga rättigheter har regeringen i skrivelsen formulerat målet att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna, ökad kunskap och medvetenhet om de mänskliga rättigheterna samt bättre samordning av arbetet med att främja mänskliga rättigheter. I skrivelsen har vissa prioriterade frågor, som regeringen avser att arbeta med, redovisats. Som exempel kan nämnas skydd mot diskriminering, t.ex. på grund av kön. Vidare lyfts frågan om jämställdhet mellan kvinnor och män särskilt fram. Regeringen har också redovisat sin avsikt att låta utarbeta en informationsstrategi för att sprida kunskap om de mänskliga rättigheterna. Här spelar regeringens webbplats om mänskliga rättigheter en viktig roll. Skrivelsen behandlar även vikten av utbildning om de mänskliga rättigheterna. Regeringen framhåller särskilt vikten av att anställda i den offentliga förvaltningen får del av utbildning om mänskliga rättigheter. Utbildning om mänskliga rättigheter är särskilt viktigt för vissa myndigheter. skall därför dessa myndigheter göras uppmärksamma på frågor om mänskliga rättigheter. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 grupp för utbildningsinsatser är personer i ledande ställning vid statliga myndigheter. Regeringen avser också att i ett inledande skede verka för att anställda och politiker i kommuner och landsting erbjuds utbildning om de mänskliga rättigheterna. avser regeringen även att se över tillgängligheten av internationella dokument om mänskliga rättigheter och domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och möjligheterna att i större utsträckning än översätta sådana dokument till svenska. Regeringen avser att inrätta en ny myndighet 2003, Forum för levande historia. Forumets uppdrag skall vara att främja arbete med, diskussion om och reflektion över demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter i samtiden med utgångspunkt i Förintelsen. Stärka individens yttrandefrihet och integritet samt verka för en rättssäker förvaltning Yttrandefriheten och informationsfriheten är grundläggande och omistliga fundament i en demokrati. Här innebär utvecklingen på det tekniska området nya möjligheter till en snabb och effektiv spridning, bearbetning och lagring av information. Detta innebär i sin tur nya möjligheter för ett väl fungerande folkstyre. är det viktigt att regelverken respekteras och efterlevs också i den nya tekniska omgivningen. Justitiekanslern har som garant för den grundlagsreglerade tryck- och yttrandefriheten en mycket viktig uppgift att fylla. Den snabba IT-utvecklingen aktualiserar också integritetsfrågorna. Här har t.ex. Datainspektionen en viktig roll i sitt arbete med att se till att bl.a. personuppgiftslagen (1998:204) efterlevs. I en demokrati är det mycket viktigt att den offentliga verksamheten bedrivs i enlighet med de beslut som regering och riksdag fattar. Den enskilde måste kunna lita på att myndigheter och andra som verkar inom den offentliga förvaltningen följer lagar och förordningar. För en väl fungerande demokrati skall således rättssäkerhet men också effektivitet prägla förvaltningen. Ge- nom bl.a. Justitiekanslerns tillsynsverksamhet men också genom dennes skaderegleringsverksamhet värnas rättssäkerheten och effektiviteten inom den offentliga verksamheten. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 4.5.1Statliga insatser inom politikområdet Den kommunala demokratin stärks och fördjupas I propositionen 2001/02:80 presenterade regeringen ett stort antal lagförslag med syfte att stärka den kommunala demokratin. har i enlighet med propositionen bl.a. beslutat om ändring i kommunallagens inledningsparagraf så att där slås fast att kommuners och landstings verksamhet bygger på principen om demokrati. Därutöver har beslutat om ett antal förslag som bl.a. innebär att fullmäktige får besluta att medborgarna får väcka förslag i fullmäktige (medborgarförslag), att arbetsvillkoren för förtroendevalda i kommuner och landsting förbättras, att möjligheterna till brukarinflytande stärks samt att allmänheten skall ha möjlighet till insyn i privatägda företag som bedriver verksamhet på entreprenad. har beslutat om ändringar i vallagen (1997:157). Ändringarna innebär bl.a. att rätten att brevrösta görs generell för väljare som vistas utomlands i samband med valet och att kraven skärps på att vallokaler skall vara anpassade till fysiskt funktionshindrades behov. Under 20002002 genomförs ett långsiktigt utvecklingsarbete för den svenska folkstyrelsen Tid för demokrati. Avsikten med utvecklingsarbetet är att utveckla medborgarnas aktiva deltagande i de politiska beslutsprocesserna och i samhällslivet i övrigt. Vidare är avsikten att valdeltagandet skall öka. Ambitionen är att nå sådana grupper som vanligen inte nås i demokratiutvecklingsarbetet. En särskild demokratidelegation har tillsatts för att leda utvecklingsarbetet. Inom ramen för utvecklingsarbetet genomfördes ett nationellt rådslag om demokrati och delaktighet. Under 20002002 har bidrag lämnats för demokratiutveckling enligt förordningen (2000:648) om statliga projektbidrag för utvecklingsarbete för den svenska folkstyrelsen. utbetalades ca i projektbidrag. inleddes firandet av 80- årsjubileet av den allmänna rösträtten. Jubileumsfirandet har pågått fram till valet . En slututvärdering av utvecklingsarbetet kommer att inledas . Regeringen avser med beaktande av resultatet av utvärderingen överväga hur det fortsatta stödet för demokratiutveckling skall vara organiserat. genomförde studentkår ett Internetbaserat kårval med ekonomiskt stöd från bl.a. . På uppdrag av regeringen har Statskontoret genomfört en utvärdering av kårvalet. Resultatet redovisas i rapporten en utvärdering av kårvalet i (2001:26). Vidare har regeringen givit bidrag för genomförandet av projektet demokratistöd med Internet, som bedrivs i samarbete med bl.a. och . inrättades en arbetsgrupp i Ju- stitiedepartementet med uppgift att följa och främja utvecklingen av demokratiska processer med stöd av IT. Förbättrad uppföljning av förnyelsearbetet i kommuner och landsting För att underlätta för staten, kommuner och landsting samt forskare att följa upp respektive utvärdera kommuners och landstings förnyelsearbete har Statskontoret i rapporten av förnyelsearbetet i kommuner och landsting (2002:5) föreslagit ett system för kontinuerlig uppföljning av kommunernas och landstingens förändringsarbete. har fått i uppdrag att ta över ansvaret för den av Statskontoret skapade pilotdatabasen. Vidare skall enligt uppdraget till regeringen bl.a. rapportera den statistik som myndigheten samlat in när det gäller kommunernas och landstingens förnyelsearbete. Regeringen har tagit initiativ till ett samarbete mellan regeringen, företrädare för kommun och landsting samt vissa berörda myndigheter i syfte att vidta åtgärder som kan minska hoten mot förtroendevalda. Arbetet skall pågå fram /03. Uppföljning och utvärdering av information som lämnats till invandrare inför valet I enlighet med ekonomiska vårproposition (2001/02:100) beslutade att tillföra för ändamålet riksdagspartiernas information till invandrare års val. Som en del i denna satsning har regeringen givit i uppdrag att följa upp och utvärdera information som har lämnats, av de politiska partierna och andra uppgiftslämnare, till invandrare inför valet . I uppdraget ingår bl.a. att analysera effekterna av informationen när det gäller valdeltagandet bland invandrare. Uppdraget skall redovisas . Offentlighet för partiers och valkandidaters intäkter Det är av flera skäl viktigt att allmänheten kan få insyn i hur de politiska partierna finansierar sin politiska verksamhet och hur de personer som driver en s.k. personvalskampanj finansierar sina kampanjer. Regeringen har därför tillkallat en särskild utredare med uppdrag att överväga hur allmänhetens insyn i politiska partiers och valkandidaters intäkter kan öka. Utredaren skall redovisa sitt arbete . Översyn av indelningsändringar för kommuner och landsting har gjort en översyn av reglerna för indelningsändringar. I sitt betänkande Ändrad indelning? (SOU 2002:33) föreslår kommittén bl.a. att en möjlighet till extraval skall införas för att en indelningsändring skall kunna träda i kraft tidigare än vad som gäller . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 att reglerna för indelningsändringar i kommuner och landsting bör harmoniseras så långt som möjligt. Förslagen i betänkandet bereds inom . Åtgärder mot kommunalt domstolstrots Regeringen har i propositionen 2001/02:122 föreslagit att de kommunala revisorerna ges vidgade befogenheter att granska ärenden som rör myndighetsutövning mot enskilda, att ett beslut som kan överklagas genom laglighetsprövning får verkställas innan det har vunnit laga kraft om inte särskilda skäl talar emot det och att beslut om rättelse av ett redan verkställt beslut skall meddelas utan oskäligt dröjsmål. I lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och socialtjänstlagen (2001:453) föreslås ändringar som innebär att en sanktionsavgift skall kunna åläggas kommuner och landsting som dröjer alltför länge med att verkställa domstolsavgöranden enligt dessa lagar. har antagit regeringens förslag och lagändringarna trädde i kraft (bet. 2001/02:KU27, rskr. 2001/02:271). I propositionen anges också att regeringen avser att återkomma i frågan om vilka åtgärder som är lämpliga för att komma till rätta med problemet med underlåtenhet hos kommuner och landsting att verkställa sina egna gynnande beslut om insatser enligt LSS och socialtjänstlagen. Stärkande av mänskliga rättigheter i Regeringen överlämnade skrivelsen En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83) till . I skrivelsen presenteras ett stort antal initiativ som regeringen avser att vidta (20022004) som handlingsplanen gäller. Kunskapen om de mänskliga rättigheterna behöver ökas. Regeringen har bl.a. beslutat att ge olika myndigheter och allmänna försäkringskassor i uppdrag att utbilda sin personal om mänskliga rättigheter eller förstärka befintlig utbildning. Regeringen redovisade i skrivelsen sin avsikt att låta utarbeta en informationsstrategi för att sprida kunskap om de mänskliga rättigheterna. Som ett led i denna informationsstrategi lansera- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 des en webbplats om mänskliga rättigheter. För att förbättra samordningen av arbetet med att främja mänskliga rättigheter inrättades en interdepartemental arbetsgrupp i syfta att samordna, stödja och komplettera fackdepartementens arbete med mänskliga rättigheter. Den interdepartementala arbetsgruppen skall också enligt regeringens skrivelse följa upp handlingsplanen och se till att den utvärderas. Detta uppföljnings- och utvärderingsarbete kommer sedan att ligga till grund för utarbetandet av nästa nationella handlingsplan för de mänskliga rättigheterna. För den dömande verksamheten har internationella rättsregler fått ökad betydelse.