prop · GQ03140 · 2003-06-11 00:00:00 — Det är också viktigt att öka intresset för studier bland män med kort utbildning så att de i ökad grad omfattas av det livslånga lärandet. För flickor och kvinnor som lever isolerade och med starkt begränsad frihet krävs särskilda utbildningsinsatser. Regeringen anser att behovet av att motverka system som reproducerar könsstereotypa mönster och attityder är angeläget på samtliga nivåer inom utbildningssystemet. Studier visar att pojkar får mer resurser exempelvis lärarens upp- märksamhet och taltid i klassrummet som pojkarna som grupp presterar sämre resultat än flickor. Forskning om denna paradox är knapphändig. Mycket tyder på att det är skilda belöningsstrukturer som ger detta resultat. Eftersom flickor och pojkar agerar utifrån olika sociala positioner och möter skilda förväntningar, använder de sig av olika strategier för att kontrollera sin situation. Flickor blir ofta synliga och får inflytande genom att vara välanpassade och duktiga, pojkar i högre utsträckning genom att synas och höras. De vuxna ställer högre krav på flickorna i skolan än på pojkarna och förväntar sig att flickorna skall leva upp till dem. Flickor visas mer över- seende än pojkar vid mindre förseelser som livliga och utagerande flickor möts av mindre uppmuntran, överseende och förståelse än pojkar som är livliga och utagerande. Pojkar fostras generellt sett enligt många undersökningar till ett mer aggressivt beteende. Samhället lär pojkar att tävla mer än flickor och uppmuntrar dem till att både konsumera och utöva mer våld än flickor. Pojkar får de vuxnas uppmärksamhet och intresse genom sina uppror. Vissa forskare menar också att pojkar i mindre utsträckning än flickor lärs att ansvara för sitt eget lärande och sin egen ordning i skolan. Genusmönstren utvecklas genom interaktion och relation. Det innebär Skr. 2002/03:140 att pojkarnas agerande påverkar och kräver något av flickorna och Pojkarna får större frihet och får leka och störa, medan flickorna får ta större ansvar. Gränserna för beteendet i skolan är relaterat till kön. Skolans arbetsmetoder verkar inte passa lika bra för pojkar som för flickor, framför allt inte pojkar från vissa sociokulturella miljöer visar studier inom området. Det saknas kunskap om hur lärarutbildning och lärarfortbildning kan lära ut en pedagogik som även passar pojkar. En annan förklaring kan vara att pojkar inte tror att skolprestationer påverkar livsvillkoren i lika hög grad som flickor tror. Män har oftare lättare att slå sig fram på arbetsmarknaden trots dåliga skolresultat än kvinnor. Det kan också vara en missuppfattning och okunskap om vad det moderna kunskapssamhället kräver. Skolan måste därför förmedla att det inte räcker med traditionellt manliga färdigheter utan att det krävs förmåga att ta till sig ny kunskap, även om en sådan förmåga för vissa pojkar har en kvinnlig könsmärkning. Påverkan måste börja tidigt, redan i förskolan. För att främja intresset för otraditionella val måste man väcka nyfikenhet, men också vidga elevers syn på vad som är kvinnligt respektive manligt att syssla med. I skolan måste undervisningen utvecklas så att den blir attraktiv för elever av båda könen. anser i sitt betänkande Åtta vägar till kunskap En ny struktur för gymnasieskolan (SOU 2002:120) att mer otraditionella val av studie- och yrkesinriktning endast kan åstad- kommas genom att hela miljön förändras, både i skolan och i arbetslivet. Elevernas resultat i ungdomsskolan och val av gymnasieutbildning har återverkningar på övergången till högskolan. Flertalet utbildningar i högskolan har ojämn könsfördelning. är män i majoritet inom teknikområdet. De insatser som gjorts för att locka kvinnor att läsa teknikämnen har lett till en jämnare könsfördelning på teknikområdet. Förändringarna inom vård- och lärarutbildningarna har däremot inte varit lika stora och studenterna på dessa utbildningar utgörs till en stor del av kvinnor. Inom området vård och omsorg består studenterna till av kvinnor och inom lärarutbildningar ut- gör kvinnorna . Andelen kvinnor på grundutbildning har ökat, men det har inte fått genomslag på högre nivåer inom högskolan. Trots att fler kvinnor än män tar ut grundexamen är det fortfarande en majoritet män som påbörjar forskarutbildningar och i ännu högre grad disputerar. Att öka andelen kvinnor bland professorerna har varit en prioriterad fråga det . Andelen kvinnor bland professorerna har ökat från 1990 men är fortfarande . Det är av stor vikt att universitet och högskolor gör riktade insatser för att uppnå jämn köns- fördelning inom utbildningarnas samtliga nivåer. Det är regeringens mening att det flexibla lärandet kan användas för att främja jämställdheten och därmed bl.a. öka andelen män som deltar i vuxenutbildning. I den nya förordningen om vuxenutbildning (2002:1012) Skr. 2002/03:140 anges att kommunen, genom den kommunala vuxenutbildningen, skall stödja vuxnas lärande. Detta stöd skall utformas utifrån den enskildes behov och förutsättningar och kan ha formen av undervisning, hand- ledning och vägledning samt bedömning av måluppfyllelse och kunskaper. Därigenom skall det bli lättare att påbörja studier på en nivå som är anpassad efter vars och ens tidigare kunskaper och kunna kombinera dessa studier med arbete, familj eller andra studier. Endast hälften så många män som kvinnor deltar i vuxen- utbildning på gymnasial nivå. Skälen är många och varierande. Det kan handla om att män heltidsarbetar i större utsträckning än kvinnor och därför har svårare att kombinera arbete med studier. För den som måste avstå ett heltidsarbete för att kunna studera blir den ekonomiska påfrest- ningen stor eller oöverstiglig. Enligt många undersökningar är den traditionella bilden av mannen som familjeförsörjare fortfarande stark, vilket gör att många män kan uppleva det ännu svårare att avstå inkomst till förmån för studier. Ett tredje skäl är att många män är sämre förberedda för studier än kvinnor. Dessa män har oftare erfarenheter av misslyckanden i skolan. Det finns därför anledning att anta att flexiblare strukturer för lärande skulle kunna locka fler män att ta steget in i utbildning. Flexibelt lärande genom distansutbildning kan underlätta för många att ta del av det livslånga lärandet. Flexiblare strukturer kan också komma att gynna ensamstående kvinnor med barn, en annan grupp som har svårt att kombinera schema- lagd klassrumsundervisning med arbete och barn. Den inrättade myndigheten centrum för flexibelt lärande (CFL) har som en av sina uppgifter att stödja kommunerna i deras utveckling av flexibelt lärande, bl.a. användning av distansutbildning. I departementsskrivelsen Validering m.m. fortsatt utveckling av vuxnas lärande (Ds 2003:23), föreslås att en delegation tillsätts för att bedriva och stödja utvecklingsarbete av validering utanför högskoleväsendet. Validering innebär att erkänna och dokumentera den reella kunskap och kompetens som en person har. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. De flesta människor bär på kunskaper och kompetens som på något sätt förvärvats utanför det formella utbildningssystemet, t.ex. genom arbetslivserfarenhet eller utländsk yrkesutbildning. Sådan kunskap och kompetens är ofta inte dokumenterad. Detta bidrar till att t.ex. människor födda utomlands har svårt att få arbete som motsvarar deras kunnande. Även många kvinnor som arbetar inom vård och omsorg har kunskap som inte är dokumenterad. Validering innebär att den enskilde individens kunskap och kompetens bedöms, värderas och erkänns oavsett var, när och hur den inhämtats. Validering är ett medel för att dokumentera och tydliggöra dessa kunskaper och för att göra det lättare för en person att ta sig vidare i karriären eller till fortsatta studier. I departementsskrivelsen föreslås att en delegation tillsätts under en Skr. 2002/03:140 begränsad period med uppgift att främja utvecklingen av validering. Delegationen, som föreslås samverka med arbetslivet och utbildnings- sektorn, bör få en operativ funktion och bedriva och stödja utvecklings- arbete utanför högskoleväsendet. Den bör också lämna förslag på vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att säkerställa valideringsverk- samheten efter fullgjort uppdrag. Det är angeläget att betona att validering är en naturlig del i det flexibla lärandet. I departementsskrivelsen Validering m.m. fortsatt utveckling av vuxnas lärande (Ds 2003:23) föreslås att får i uppdrag att granska hur vägledningen i det offentliga skolväsendet genomförs i kommunerna. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. Enligt läroplanerna för de obligatoriska och frivilliga skolformerna, inklusive vuxenutbildningen, skall skolan och personalen informera och vägleda eleverna i deras val av fortsatt utbildning och yrkesverksamhet så att begränsningar som grundar sig på kön och social eller kulturell bakgrund motverkas. Ansvaret för vägledningen ligger således hos kommunerna. Det är angeläget att ta fram strategier som kan förmå kvinnor och män att utbilda sig inom alla yrkesområden. På många håll, inte minst i kommuner som drabbats av hög arbetslöshet till följd av industrined- läggningar, är det lättare att finna nytt arbete inom traditionella kvinno- yrken som inom vård och omsorg. Dessa arbetstillfällen är väl spridda över landet. Det är därför angeläget att arbetslösa män inte avstår från att skola om sig till yrken inom vård och omsorg. Här kan en aktiv och kvalitativ väl fungerande vägledning bryta traditionellt könsbundna yrkesval. 22 Kulturpolitik (PO 28) Genom bl.a. den kulturpolitiska dagordningen för 20032006 inleds ett långsiktigt arbete med att öka delaktigheten och deltagandet i kulturen i nära dialog med kulturlivets aktörer. Regeringens arbete kommer att ha en tydlig inriktning på att nå så många som möjligt av dem som av olika skäl står utanför kulturpolitiken. En del av detta utanförskap kan förklaras genom olika förutsättningar för kvinnor och män. Regeringen försöker, bl.a. genom att sätta upp mål och åter- rapporteringskrav för myndigheter och institutioner, skapa en samlad och fördjupad bild av jämställdheten inom det kulturpolitiska området. Detta är ett sätt att belysa problemen och se till att de tas upp i den kultur- Ett av de nationella kulturpolitiska målen som presenterades i Skr. 2002/03:140 propositionen Kulturpolitik (prop. 1996/97:3), det s.k. jämlikhetsmålet, tar fasta på alla människors möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande. Syftet är att utjämna skillnader i kulturaktivitet mellan olika grupper, exempelvis skillnader mellan kvinnor och män. Genusdimensionen i museernas arbete Regeringen avser att fortsätta arbetet med att stärka genusdimensionen i museernas arbete. Regeringen tillsatte en arbetsgrupp, med uppgift att ta fram förslag till hur genusperspektivet kan få större genomslag i museernas verksamhet samt föreslå framåtsyftande åtgärder. Enligt direktiven för arbetsgruppen behöver kontakterna mellan museerna och forskarsam- hället stärkas. Gruppen bör därför genomföra sitt uppdrag i nära sam- verkan med universitet och högskolor. Även kontakter på ett nationellt och internationellt plan bör uppmuntras för att på så vis föra fram och sprida goda exempel. Vidare bör arbetsgruppen initiera och stödja projekt som syftar till att utveckla museernas verksamhet ur ett genus- perspektiv samt koppla sitt arbete till det museipedagogiska området. Gruppen bör även diskutera utbildningsmöjligheter för museipersonal i genusfrågor. För att öka genomslagskraften av genusperspektivet i museernas verksamhet bör arbetsgruppen titta på möjligheterna att etablera ett framtida resurscentrum för genusfrågorna på museerna. En delrapport har lämnats till regeringen och en slutrapport skall lämnas . Förbättrade förutsättningar för kvinnor som är filmskapare Regeringen avser att fortsätta arbetet med att förbättra förutsättningar för kvinnor som är filmskapare. Ett av de övergripande målen för statens filmstöd är att förbättra villkoren för kvinnor som är filmskapare. Regeringen beslutade att ett mål för statens filmstöd skall vara att öka andelen kvinnor bland film- skaparna som får produktionsstöd. har fått i uppdrag att redovisa åtgärder som vidtas för att uppnå målet samt att redovisa andelen kvinnor och män som får produktionsstöd och andra former av filmstöd. Regeringen har begärt redovisning om eventuella skillnader i villkor för kvinnor respektive män som arbetar som konstnärer. har som ett av sina uppdrag att bevaka konst- Skr. 2002/03:140 närernas ekonomiska och sociala situation genom att löpande förse regeringen och andra intressenter med underlag om utvecklingen inom området. har av regeringen fått i uppdrag att redovisa en omvärldsanalys och därvid göra en sammanfattande bedömning av tillståndet inom området. Nämnden skall även redogöra för metoder som ligger till grund för arbetet samt redogöra för eventuella skillnader i villkor mellan manliga och kvinnliga konstnärer. Regeringen kommer att överväga möjligheterna att fördjupa och nyansera analysen av skillnader i kvinnliga och manliga konstnärers situation. 23 Ungdomspolitik (PO 29) Regeringen kommer att genomföra en översyn av ungdomspolitiken. Ett av målen med översynen är att få jämställdhetsperspektivet att genomsyra politikområdet. Regeringen kommer att genomföra en översyn av ungdomspolitiken och dess målstyrningssystem. Översynen skall ta sin utgångspunkt i en fördjupad analys av flickors och pojkars levnadsförhållanden, till- sammans med en attityd- och värderingsstudie. De framtida kvantitativa och kvalitativa målen och indikatorerna samt själva målstyrningssystemet för politikområdet kommer att analyseras ur ett jämställdhetsperspektiv. Målet är att jämställdhetsperspektivet skall genomsyra all verksamhet inom politikområdet. Regeringen avser att lämna en skrivelse eller proposition till om hur ungdomspolitiken bör utvecklas. Fördelningen av medel på fritidsområdet ur ett jämställdhetsperspektiv Regeringen avser att fortsätta uppmuntra kommunernas arbete med att analysera fördelningen av medel på fritidsområdet ur ett jämställdhets- perspektiv. fick i samband med ungdomspolitiska propositio- nen i uppdrag att analysera utvecklingen av upplevelseindustrin och lämna förslag till insatser. Särskild hänsyn skulle då tas till att kvinnors/flickors initiativ får rättmätigt utrymme och tas tillvara. Upp- draget har redovisats i rapporten växa i rocken (25/01). Rapporten visar bland annat att pojkar och män är kraftigt överrepresenterade i musiklivet, trots att båda könen uppenbart har samma intresse för både utövande och lyssnande av musik. Rapporten framför att ojämlikheter i fördelningen av kommunala stöd till fritidsverksamhet kan vara en av orsakerna till skillnaden. Regeringen avser att fortsätta uppmuntra kommunernas arbete med att analysera fördelningen av medel på fritids- Skr. 2002/03:140 området ur ett jämställdhetsperspektiv. 24 Folkrörelsepolitik (PO 30) Inom folkrörelsepolitiken har jämställdhetsfrågor en framskjuten plats, såväl i generella som specifika insatser på folkrörelseområdet. När det gäller specifika insatser kan bidragen till idrotten respektive kvinno- organisationerna nämnas. Regeringen avser att fortsätta arbetet för att folkrörelserna skall vara tillgängliga för alla på lika villkor. Flickor och pojkar, kvinnor och män måste ha tillgång till idrottsrörelsen på lika villkor. Regeringen har uttalat att en fri och självständig idrottsrörelse bör ges ett aktivt stöd inriktat på bl.a. sådan verksamhet som ger lika möjligheter för kvinnor och män. Idrottsrörelsen har gjort framsteg när det gäller jämställdhet, inte minst tack vare ett eget offensivt program. En hel del återstår dock att göra innan svensk idrott kan kalla sig jämställd. Regeringen gav 2000 i uppdrag att, i samverkan med , leda ett treårigt projekt vars övergripande syfte är att verka för en rättvis fördelning av samhällets samlade resurser för olika idrottsverksamheter såväl inom som utom den organiserade idrotten. Regeringen har vidare ställt som ett krav för de ytterligare medel som tillförs svensk idrott att idrottsrörelsen satsar mer på flickors idrottande. Regeringen avser att utreda hur folkrörelser nu integrerar ett jäm- ställdhetsperspektiv i sin verksamhet och hur stödet till kvinno- organisationer kan stärkas. Mot bakgrund av att det nuvarande stödet till kvinnoorganisationerna inte uppfattas som ändamålsenligt avser regeringen att tillsätta en utredning med uppdrag att se över systemet och föreslå förändringar. En sådan utredning bör ha sin utgångspunkt i stödets effekter vad gäller kvinnors vilja och möjligheter till egen organisering, dvs. ett folkrörelse- perspektiv och även ta i beaktande olika minoritetsgruppers möjligheter till organisering, Den skall undersöka hur man kan komma tillrätta med de brister som föreligger i nuvarande system och hur folkrörelser och föreningar som får statliga bidrag främjar jämställdhet i sin verksamhet. Bostadspolitik (PO 31) Jämställdhetsperspektivet skall lyftas fram i översynen av plan- och bygglagstiftningen. Regeringen har tillkallat en kommitté med uppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen (dir. 2002:97). Kommitténs förslag skall tillgodose kraven på främjande av en långsiktigt hållbar utveckling. Kommittén skall därvid bl.a. överväga och redovisa åtgärder för att stärka demokrati- och rättighetsperspektiven i plan- och bygglagstift- ningen. Däri ingår att kommittén vid sina överväganden skall beakta målen om jämställdhet mellan kvinnor och män. Miljöpolitik (PO 34) Miljöpolitiken är av generell vikt för människor. På en del områden har miljöpolitiken dock könsmässigt skilda betydelser och effekter. viktigt att uppmärksamma sådana skillnader och anpassa miljöpolitiken så att den blir rättvis för båda könen och ger önskad effekt. Regeringen strävar mot att integrera jämställdhetsperspektivet i arbetet med och Habitat. för och Habitat lägger i sitt slut- betänkande (SOU 2003:31) fram förslag som bl.a. bygger på de insatser som tidigare behandlats i avsikt att stärka kvinnors deltagande i besluts- processen och i samhällslivet generellt. breddas till andra frågor än traditionella miljöfrågor. rörande folkhälsa, jämställdhet och socialt ansvarstagande exempel på en Kommitténs betänkande bereds i I det internationella arbetet inom Habitat lyfts kvinnors möjligheter att träffa avtal och stå för hyresavtal etc. fram när det gäller markanvändning och boende. Regeringen överväger insatser för att stärka jämställdhetsperspektivet i det kommunala och lokala naturvårdsarbetet. jämställdhetsfrågan bättre kan integreras i naturvårdsarbetet skall öka. En satsning på ett program för kommunala och lokala naturvårdsåt- gärder är aviserad att starta . Såväl jämställdhets- som integrations- aspekter skall finnas med när denna satsning genomförs. att det är idéer, önskemål och kreativitet i kommunerna, och hos lokala aktörer inom dessa, som skall vara drivkraften i de lokala projekten. Programsatsningen skall ses som ett sätt att stimulera kommunernas Skr. 2002/03:140 medverkan i arbetet att uppnå fastlagda mål som berör naturvården. Möjligheten att integrera jämställdhetsaspekter i lokala projekt är mycket upp till lokala initiativtagare och kreatörer av bra projekt. Underifrån- perspektivet är viktigt att upprätthålla. Andra områden där jämställdhetsaspekterna bör integreras är i natur- vårdsarbetet är förvaltning av skyddade områden och friluftslivet. Det är långt ifrån givet att kvinnor och män har samma syn, erfarenheter och önskemål om hur natur och naturområden bör skötas, förvaltas och iordningställas för olika upplevelser och aktiviteter. Överhuvudtaget behövs mer kunskap om hur jämställdhetsfrågan bättre kan integreras i naturvårdsarbetet. Regeringen överväger ökade insatser för att kvinnors och mäns hälsa skall beaktas i samma grad vid riskbedömningar av livsmedel. Forskningen om konsekvenserna för kvinnor respektive män av kemiska ämnen i livsmedel skall intensifieras. Särskilda restriktioner finns för hur kvinnor bör äta fisk från vissa områden. Det rör sig t.ex. om fisk med höga halter av t.ex. kvicksilver (metylkvicksilver), organiska miljöföroreningar (DDT, PCB, dioxiner m.fl.) eller radioaktivt cesium. Det är inte acceptabelt att hälften av befolkningen inte kan äta ett livsmedel som enligt är speciellt betydelsefullt för folkhälsan. Det är viktigt att beakta kvinnor och män respektive flickor och pojkar när man gör riskbedömningar. Det saknas tillräcklig kunskap om vilken effekt många av dessa ämnen kan komma att ha . Det är angeläget att forskning intensifieras rörande den effekt dessa typer av ämnen kan ha på kvinnor och män respektive flickor och pojkar och att dessa ämnen och substanser i möjligaste mån ersätts av alternativ som inte är skadliga för människan och miljön. Regeringen har genom sitt arbete med en miljöorienterad produkt- politik pekat på dessa effekter och fortsätter i samråd med olika intressenter, såväl nationellt som inom EU att utveckla olika instrument som kan vara behjälpliga i detta sammanhang. Insatserna inom forskning och utveckling av renare teknik samt främjande av befintlig teknik bör öka. Det är också något som det av regeringen aviserade centrumet för miljöteknik bör beakta. Regeringen skall verka för en stärkt jämställdhetsinriktning i FN:s miljöprogram. Regeringen kommer att verka för att FN:s miljöprogram () skall analysera organisationens aktiviteter med målsättning att värdera hur kvinnor påverkar miljöpolitik och att säkerställa utveckling och genom- förande av miljöpolicies som möter kvinnors behov. kommer att Skr. 2002/03:140 föreslå att globala miljöministerforum diskuterar kvinnor och miljö och 2005 fattar framåtblickande beslut i frågan efter kvinno- konferensen i . Indikatorer om jämställdhet efter Regeringen kommer att verka för att jämställdhetsindikatorer utarbe- tas och används i FN:s arbete för hållbar utveckling. Efterlevnaden av de åtaganden som världens regeringar gjorde vid mötet i bör utvärderas på ett sådant sätt att effekterna för kvinnor och män tydliggörs. Av störst betydelse är de indikatorer som tagits fram av FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) och av . Dessa behöver utvecklas för att bättre återspegla ett jämställdhetsperspektiv. Genomförandeplanen från världstoppmötet i kommer att följas upp internationellt, främst i FN:s kommission för hållbar utveck- ling. Regeringen kommer i det sammanhanget att verka för att jämställd- hetsindikatorer utarbetas och används. Tioårigt ramverk av program för hållbar konsumtion och produktion Regeringen kommer att ge i uppdrag att utreda hur styrmedlen i miljöpolitiken påverkar kvinnor respektive män. Vid Johannesburgtoppmötet beslutades att FN skall utarbeta ett tioårigt ramverk av program för hållbara konsumtions- och produktions- mönster. Regeringen kommer att ge i uppdrag att utreda hur styrmedel i miljöpolitiken i påverkar kvinnor respektive män. I uppdraget skall ingå att formulera förslag på hur jämställdhets- hänsyn kan införas i styrmedlen för hållbara konsumtions- och produktionsmönster så att dessa slår lika mot kvinnor och män. Resultatet kommer att användas av regeringen i det fortsatta arbetet inom EU och FN för att ta fram handlingsprogram på olika nivåer. Övriga insatser inom det internationella miljösamarbetet Regeringen avser att fortsätta lyfta fram jämställdhetsfrågorna i det internationella miljösamarbetet. Många internationella miljöinsatser rör makroekonomiska och politiskt strategiska frågor. För många kvinnor, inte minst i utvecklingsländer, domineras tillvaron ännu av mer hushållsnära frågor, ofta inom en informell, penningfri handel och utan kontakt med globaliseringens uttrycksformer. I syfte att bidra till förbättringar i dessa kvinnors situation, avser regeringen att tydliggöra ett Skr. 2002/03:140 hushållsnära perspektiv på miljöfrågorna. Det kan handla om insatser