prop · GQ031d25 · 2003-01-01 00:00:00 — De utredningar och rapporter som presenterats avseende kust- och insjöfisket, vattenbruket, det fria handredskapsfisket m.m. och därmed sammanhängande frågor skall då behandlas. Det svenska miljömålsarbetet har betydelse för fiskeripolitikens framtida utformning och verksamheten vid . pågår därför ett arbete med att se över målen för veksamhet. Frågor kring säkra livsmedel har även stått i fokus. Regeringen anser att det är viktigt att konsumenterna kan lita på att de livsmedel som de konsumerar är säkra. Det är därför glädjande att den helhetssyn på livsmedelskedjan som länge varit en hörnsten i den svenska politiken nu alltmer slår igenom även på gemenskapsnivå. Ett tydligt bevis på detta är att den nya allmänna livsmedelslag som antagits av och Europeiska unionens råd även omfattar djurfoder. Det finns numera en medvetenhet om att djurfodrets egenskaper har stor påverkan på det slutliga livsmedlet och att föroreningar i fodret förs över till livsmedlet. Det är därför viktigt att regelverket blir tydligt och enhetligt. Den nya Europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten (EFSA) som inrättades kommer att bistå lagstiftarna med vetenskapligt och tekniskt stöd. Dess ansvarsområden omfattar alla frågor som direkt eller indirekt kan påverka livsmedelssäkerheten. Även vetenskapliga frågor inom t.ex. djurskydd och genetiskt modifierade organismer (GMO) kommer att hanteras av myndigheten. Rättsakten om den allmänna livsmedelslagen och den Europeiska livsmedelsmyndigheten har behandlats mycket snabbt av ministerrådet och . Det svenska ordförandeskapet prioriterade denna fråga och lade en god grund till det fortsatta arbetet genom att medlemsstaterna kunde enas om en politisk överenskommelse om gemensam ståndpunkt . Det slutgiltiga beslutet fattades av rådet efter att lämnat sitt yttrande i den andra läsningen . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 En mycket stor del av livsmedelsområdet är totalharmoniserat inom EU. Det innebär att det inte är tillåtet för enskilda medlemsstater att ha vare sig strängare eller mer liberala bestämmelser. Det arbete som inleddes med att Europeiska kommissionen presenterade sin vitbok om livsmedelssäkerhet har pågått i oförminskad hastighet . Detta arbete, som omfattar såväl nyreglering som modernisering av det befintliga regelverket, prioriteras högt av både kommissionen och övriga medlemsstater. Förutom det beslut som nämnts ovan har även bl.a. beslut om regler för kosttillskott fattats. Arbetet fortskrider när det gäller exempelvis modernisering av hygienreglerna, förbättrad märkning med bl.a. en lista över allergiframkallande ingredienser som alltid skall anges i märkningen, och regler för märkning av genetiskt modifierade livsmedel och foder. Ett flertal ytterligare förslag förväntas presenteras av kommissionen. Det gäller t.ex. ytterligare regler för livsmedelskontrollen och en översyn av reglerna för livsmedelstillsatser och för gränsvärdessättning för bekämpningsmedelsrester i livsmedel. Eftersom det är allmänt känt att kostvanorna har stor betydelse för hälsa och välbefinnande anser regeringen att det är viktigt att satsa särskilt på barn och ungdomar. Det anslag som anvisats för konsumentstärkande åtgärder har därför även använts bl.a. till projekt riktade till just barn och ungdomar. beslutade om en ny regional utvecklingspolitik i enlighet med regeringens proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Målet för politiken är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Livsmedelspolitiken har av regeringen pekats ut som ett politikområde som skall bidra till uppfyllandet av politikens mål. Inom politiken utgör de regionala tillväxtprogrammen basen för det långsiktiga arbetet för en hållbar regional utveckling. Företrädare inom politikområdet skall därför inom ramen för arbetet med de kommande regionala tillväxtprogrammen bidra till att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 medlemskap i innebär ett åtagande att tillämpa det regelverk som gäller för den gemensamma jordbrukspolitiken. För att effektivisera samordningen av jordbruksadministrationen beslutade regeringen att formalisera samverkan dels mellan länsstyrelserna, dels mellan länsstyrelserna och . Sju samverkansregioner har identifierats med en länsstyrelse med särskilt samordningsansvar i respektive region. De samordningsansvariga länsstyrelserna skall verka för kvalitets- och effektivitetsförbättrande åtgärder i hanteringen av jordbruksadministrationen. De samordningsansvariga länsstyrelserna skall se till att möjligheten av samordning av t.ex. information till brukaren, SAM-handläggning, stödhandläggning av övriga stöd, fältkontrollverksamhet och kompetensutveckling av olika slag prövas. Regeringen beslutade att inrätta ett samverkansråd vid . Ledamöterna i rådet kommer från de samordningsansvariga länsstyrelserna och från . skall behandla frågor om samverkan, övergripande planering och styrning samt andra frågor av strategisk betydelse. och länsstyrelserna har gemensamt tagit fram en förteckning över de utvecklingsprojekt inom IT-området som tillsammans skulle utgöra ett förbättrat handläggnings- och kontrollsystem inom stödadministrationen. Flera åtgärder bör enligt myndigheterna vidtas varvid relativt stora investeringar krävs. Sammanlagt har dessa kostnader beräknats till . Besparingarna beräknas till när åtgärderna får full effekt. Besparingarna är hänförliga i första hand till länsstyrelserna, men också till . I budgetpropositionen för anfördes att en koncentration av hanteringen av djurbidragen till skulle prövas. Regeringen anser emellertid att en koncentration av djurbidragssystemet till bör anstå tills vidare eftersom det pågår en översyn av djurbidragssystemet inom ramen för förhandlingarna om halvtidsöversynen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Ett beslut i förhandlingarna väntas . Stöden till jordbruket och hanteringen av stödansökningarna regleras i EU-förordningar samt i nationell lagstiftning. Möjligheterna till regional tillämpning är således begränsade. Skillnader i bedömningar beträffande jordbruksstöd förekommer dock då kontrollverksamhet och beslutsfattande till stor del sker på olika länsstyrelser. och länsstyrelserna har därför gemensamt genomfört en rad åtgärder för att minimera dessa skillnader. En av dessa åtgärder är kvalitetsprojektet . Syftet med projektet är att öka kvaliteten och effektiviteten samt att säkerställa kontrollen av handläggningen av jordbruksstöden för att undvika sanktioner. har aktiviteterna fokuserat kring att ta hand om förbättringsförslag som framkommit samt att bedriva seminarier på samtliga län inriktade på förbättringar av processer och tydliggörande av mål. Ett fördjupat utredningsarbete har skett angående en förenklad SAM-blankett, enklare utbetalningsrutiner, logistiken i den årliga stödcykeln samt ett elektroniskt handläggarstöd. Arbetet med att genomföra förbättringsförslagen har fortsatt . genomfördes ett pilotprojekt för att möjliggöra ansökan av EU-stöd via Internet för lantbrukare (). Projektet avsåg att förbättra kvaliteten på ansökningarna, att öka servicen genom förenklad ansökan för lantbrukarna samt att minska kostnaderna för länsstyrelserna. Resultatet av projektet var positivt. har därför fått permanent status och det planeras att denna tjänst kommer att erbjudas till alla lantbrukare . Målet är minst 5 000 fullföljda ansökningar via webbtjänsten . EU:s krav på utbetalning av EU-stöd gäller bl.a. att utbetalningarna skall ske i rätt tid samt med rätt belopp. För att uppfylla dessa krav krävs insatser från i form av information och samordning av länsstyrelsernas arbete avseende jordbrukstöd. Samordningen är även viktig för att uppfylla kraven på likabehandling av jordbrukarna. Tryckta informationsbroschyrer är en viktig komponent i infor- En särskild informationsinsats gjordes i samband med lanseringen av . har det på länsstyrelserna byggts upp en ärendebalans med potentiella återkrav av EU-stöd, som kan leda till ekonomiska sanktioner. har i ett brev krävt att den uppkomna ärendebalansen skall vara avklarad . fanns det fortfarande knappt 8 000 återkravsärenden där beslut ännu inte fattats. Hur man prioriterat återkravshanteringen skiljer sig dock kraftigt mellan olika länsstyrelser. De flesta länsstyrelserna har prioriterat arbetet med återkraven, vilket medfört försenade utbetalningar till lantbrukarna och att många arbetsuppgifter som borde klarats av kommer att belasta verksamhet. Kommissionen har meddelat att man ser mycket allvarligt på den uppkomna situationen. Även regeringen har sett allvarligt på den uppkomna situationen och föreslog därför i proposition 2001/02:100 att anslaget 43:1 skulle ökas med varav skall fördelas mellan länsstyrelserna för arbete med återkrav av EU-stöd. beslutade i enlighet härmed. Växtinspektionen på svarar för de olika typer av verksamhet som genomförs för att kontrollera sundhetsläget i landet, hindra en vidare spridning av skadegörare samt för kvalitetskontroller av färska frukter och grönsaker. Växtinspektionens internationella deltagande har blivit alltmer aktivt, bl.a. på grund av de krav som ställts till följd av WTO (). Inom ramen för IPPC (Internationella växtskyddskonventionen) har fem globala standarder på växtskyddsområdet antagits, bl.a. en global standard för förpackningsvirke. Det totala antalet globala standarder uppgår nu till 17 stycken. I samverkan med CBD (konventionen för biologisk mångfald) håller sådana normer för genetiskt modifierade organismer som är av betydelse från växtskyddssynpunkt på att utarbetas. De särskilda reglerna för genetiskt modifierade organismer kommer att infogas som supplement till en redan existerande horisontell standard rörande riskanalyser för karantänskadegörare. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 des frågan av EU-länderna inte ha en sådan dignitet att en särreglering krävdes. å andra sidan tyckte motsatsen. Beslut om en supplementär standard kommer troligen att fattas . Samarbetet mellan IPPC och CBD rörande växtskydds- och biosäkerhetsfrågor har också intensifierats vad gäller hanteringen av främmande arter och genotyper. Flera svenska myndigheter, däribland (växtinspektionen), reglerar delvis hanteringen av främmande arter och genotyper. Det finns ett behov att se över dessa regler för att säkerställa ett mer heltäckande regelverk. Certifiering av utsäde innebär att det utsäde som skall saluföras i landet skall ha genomgått en oberoende och noggrann kvalitetskontroll. En- dast sorter som finns intagna på en nationell sortlista eller på gemenskapens sortlista får certifieras. Ett fullgott utsäde minskar behovet av att använda bekämpningsmedel för att åstadkomma en effektiv och hållbar växtodling i landet. Arbetet inom gemenskapen med att tillskapa regler rörande oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierat utsäde i traditionella växtsorter har ännu inte slutförts. En majoritet av medlemsstaterna har frivilligt åtagit sig att i samverkan med näringen organisera en offentlig kontroll syftande till att säkerställa frihet från oavsiktliga inblandningar. Kommissionens lagstiftningsförslag har diskuterats ett flertal gånger på verkställighetskommitténivå. Diskussionerna är nu inne i sin slutfas och beslut i frågan kommer eventuellt att fattas . kommer beslut rörande analys- och provtagningsmetoder att tas. Arbetet med att bygga upp en kontroll av inblandning av genetiskt modifierade organismer och att formulera gemensamma riktlinjer vad gäller tröskelvärden m.m. pågår också inom . Det har dock i detta sammanhang varit svårt att nå något resultat. Detta beror främst på att EU och har svårt att enas om vilka tröskelvärden för inblandningar som skall tillämpas. För att säkerställa att växtodlingen har tillgång till sådana växtsorter som möjliggör en anpassning till de allmänna odlingsförutsättningarna i landet och till behovet av uthållig växtodling, prövas bl.a. för intagning av en sort i en 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 officiell sortlista om sorten har tillfredsställande odlings- och bruksvärde. Som ett minimum skall följande egenskaper prövas i detta sammanhang: avkastningsförmåga, resistens mot skadliga sjukdomar, reaktioner på odlingsmiljön och kvalitetsegenskaper. Tillämpningen av EU:s gemensamma fiskeripolitik och nationella regleringar har bl.a. resulterat i beslut om nationellt program för insamling av data om fiskresurserna och fiskerinäringen, kraftiga minskningar, till följd av beståndssituationen, av tillåtna fångstmängder av vissa bestånd i de vatten som berör , redskapsregleringar och fisketider inom ramen för den långsiktiga förvaltningsplanen för torsken i , begränsningar för fisket efter torsk i , uppföljning av överträdelser, riktade insatser för att begränsa den svenska fiskeflottans kapacitet, skärpning av nationella fiskeregler i sjöar och längs kusten. Fiskeriforskningen, och särskilt dess beståndsuppskattningar, är en av förutsättningarna för en hållbar fiskeripolitik. Den vetenskapliga rådgivningen ligger till grund för såväl fastställandet av kvoter som för införandet av fiskeregler. Det internationella samarbete som krävs för att erhålla tillförlitligt underlag sker till stor del inom () med deltagande från samtliga kuststater runt , och övriga delar av nordöstra . , genom , bidrar i första hand med data från undersökningar avseende torsk, sill och skarpsill i och /samt räka, havskräfta och hummer i /. verkar kontinuerligt för att trovärdigheten och kunskapen inom ICES förstärks. Genom den nya rådsförordningen om insamling av data kommer tillgången på relevanta uppgifter av biologisk, ekonomisk och social natur att öka. Insamlingen kommer att skapa förbättrade förutsättningar för att kunna be- döma konsekvenserna av skilda beslut inom fiskeriförvaltningen. Det svenska programmet för datainsamlingen är beslutat och sträcker sig över perioden 20022006. har tilldelats för den svenska delen av finansieringen. Som en konsekvens av tillämpning av försiktighetsprincipen skall långsiktiga förvaltningsplaner upprättas. finns sådana planer för ett flertal viktiga fiskbestånd. har planen för torsken i utökats med ytterligare regler och begränsningar. Maskstorleken har ökats, torskgarnens längd har begränsats, sommarstoppet för riktat torskfiske har förlängts och ett totalt fiskeförbud i den 15 beslutades. Slutligen beslutades även att den tillåtna mängden bifångst av torsk i småskaligt trålfiske minskas från till . infördes ett antal begränsningar för fisket efter torsk i . Dessa omfattar ett fiskestopp och selektiva åtgärder för att minska uttaget av icke könsmogen torsk i aktuella fisken. har även utformningen av regler för fisket i och diskuterats. EU arbetar för tillfället med att ta fram rådsförordningar för långsiktiga bevarandeåtgärder för hotade bestånd. verkar för att befintliga planer utvecklas och att fler bestånd skall regleras genom förvaltningsplaner baserade på försiktighetsprincipen. Fiskets miljöfrågor är en betydelsefull del i arbetet med en ansvarsfull hushållning med fiskresurserna så att de ger långsiktigt hållbar avkastning. Utgångspunkten för detta arbete är såväl de åtgärder som beslutats inom ministerrådet som de av antagna miljökvalitetsmålen (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). De tidsbestämda miljökvalitetsmålen skall uppnås inom en generation. Konkreta delmål, åtgärder och strategier har utarbetats för att vara uppfyllda . De miljömål med tillhörande delmål som har störst relevans för fisket är Hav i balans samt levande kust och skärgård och Levande sjöar och vattendrag, men även andra delmål såsom Storslagen fjällmiljö berör fisket. har fått en medelstilldelning om för delmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård avseende åtgärdsprogram för hotade arter, minskning av bifångster och anpassning av uttaget av fisk. En betydelsefull del i den ansvarsfulla hushållningen med fiskresurserna är en effektiv kontroll av hur beslutade kvoter och tekniska regleringar efterlevs. , som har det övergripande myndighetsansvaret för fiskerikontrollen, genomför den administrativa delen av fiskerikontrollen, bl.a. genom kontroll av loggböcker, fångstuppgifter m.m. Inom ramen för det satellitbaserade övervakningssystemet (VMS) kontrollerar verket positionsuppgifter för 85 fartyg. Kvalitetsförbättringar inom fiskerikontrollen har genomförts såsom rimlighetsbedömning vid dataregistrering, system för effektivare transportdokumentation, rapportering till Nordostatlantiska () samt system för korskontroll. ansvarar för den fysiska kontrollen och övervakningen av fisket som uppgick till av verksamhet. bedriver kontroll av fisket till sjöss samt landnings- och kvalitetskontroll i hamn i syfte att förhindra överskridande av artrelaterade fiskekvoter. har och gemensamt arbetat vidare med kvalitetshöjande åtgärder genom att införa första delen av ett riskanalysbaserat kontrollsystem för fiskerikontrollen till sjöss och i hamn. Detta innebär att ett nytt system för verksamhetsuppföljning och analys av fisket införs. Genom detta system har möjligheterna påtagligt förbättrats för bl.a. den del av verksamhet som inriktas mot det storskaliga fisket. Vidare har gjort särskilda satsningar på utbildning av fiskeriinspektörer och riktad kontrollverksamhet av yrkesfiskarnas användning av VMS-systemet. har vidare kunnat utreda fler överträdelseärenden än tidigare och även anmält fler överträdelser till åklagare. Av bl.a. kontrollskäl har fisket efter sill och skarpsill reglerats nationellt genom begränsningar av antalet fiskedagar och sommarstopp. Även makrillen var föremål för nationella regleringar som syftat till att förhindra kvotöverskridanden. Huvudsyftet med strukturpolitiken är att omstrukturera fiskerinäringen och att anpassa kapaciteten hos gemenskapens fiskeflotta till 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 För detta ändamål upprättas dels strukturprogram, dels s.k. fleråriga utvecklingsprogram (FUP) för respektive medlemsstat. Det nuvarande FUP-programmet förlängdes t.o.m. utgången av . På så vis kan gemenskapens flottpolitik integreras i arbetet med en reformering av fiskeripolitiken. Mot bakgrund av situationen i den del av den svenska fiskeflottan som huvudsakligen fiskar sill och skarpsill har ytterligare åtgärder krävts för att åstadkomma en kapacitetsneddragning. Till följd av detta beslutades att införa krav på utförsel av av den fartygskapacitet som förs in i det berörda fisket för att fartygstillstånd skall beviljas. I samma syfte genomfördes en tillfällig höjning av det maximala bidraget per bruttoton som kan beviljas i samband med att ett fartyg permanent förs ut ur fiskeflottan. har strukturprogrammet på fiskets område utanför Mål 1 för perioden 2006 börjat tillämpas. Efter att det nationella regelverket anpassats till de nya förutsättningarna och programkomplementet godkänts fattades de första besluten . som detta arbete skett har avslut och uppföljning av den gamla programperioden skett. De sista utbetalningarna av stöd skedde . Nationellt har beslutat, med hänsyn till beståndssituationen, om ett antal förändringar av fiskeregler i sjöar och längs kusten. Ändringarna avser bl.a. höjda minimimått i ålfisket, ökad maskstorlek och senareläggning av öringpremiären samt skydd av fem områden inom Koster-Väderöområdet från trålning efter räkor. På regional nivå är länsstyrelserna viktiga aktörer. Länsstyrelsernas arbete på fiskeområdet syftar till att medverka till en ansvarsfull hushållning med fiskresurserna och en utveckling av konkurrenskraftiga företag inom fiskerinäringen. Detta har skett genom en mängd fiskevårdsåtgärder samt handläggning av ansökningar om strukturstöd. Livsmedelstillsynen i har varit föremål för granskning av både och revisorer . revisorers skrivelse behandlades av 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 (2001/02:RR19, bet. 2001/02:MJU22, rskr. 2001/02:319 och 320) varvid gjorde ett antal tillkännagivanden till regeringen om statens styrning av livsmedelstillsynen. behandlade frågan i en rapport till regeringen. Regeringen anser att en väl fungerande livsmedelstillsyn är nödvändig för att livsmedlen skall vara säkra och för att konsumenterna skall kunna känna sig trygga. I bereds frågan om tillsynens framtida finansiering och organisation. En departementspromemoria kommer att läggas fram . Regeringen gav i uppdrag att kartlägga och analysera förutsättningarna för lokal och regional livsmedelsproduktion. presenterade en rapport. I denna lämnas ett flertal förslag som kan underlätta för existerande företag och stimulera tillkomst av nya företag. Förutom sedvanlig remissbehandling har arrangerat sju hearingar förlagda från i norr till i söder där livsmedelsföretagare, företrädare för organisationer, kommuner, myndigheter m.fl. givits möjligheter att framföra synpunkter. På grundval av tillgängligt underlag skall en departementspromemoria färdigställas . Regeringen har beviljat medel från anslaget 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet för exempelvis genomförande och utvärdering av försöksverksamhet med frukostservering till skolelever i låg- och mellanstadierna, återutgivning av kursmaterial om kost och matlagning till barn och ungdomar i skolåldern (), utbildning av restaurangpersonal och förbättrad information vid högskolerestauranger i syfte att ge gästerna bättre förutsättningar till ett näringsmässigt mer medvetet val, information och kursverksamhet om laktovegetarisk kost riktat till småbarnsföräldrar (), framtagning av en självutvärderingsmanual för skolor i syfte att underlätta skolornas arbete med att medvetandegöra eleverna om sambandet mellan kost och motion (), en vandringsutställning som skall belysa sambandet mellan råvaror, djurhållning, måltid och hälsa (Riksutställningar) samt för ett projekt syftat till att ta fram verktyg för kvalitetsmärkning av skolmat (KSLA). Ett flertal beslut har fattats av EU inom politikområdet. Det viktigaste var beslutet om att inrätta den Europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten och att skapa en allmän livsmedelslag. Regler om kosttillskott har också beslutats. Det primära syftet med reglerna är att ge konsumenterna säkra produkter. För att konsumenterna skall garanteras en hög skyddsnivå och kunna göra medvetna val måste de produkter som släpps ut på marknaden vara säkra och förses med adekvat och korrekt märkning. För vitaminer och mineraler anges i reglerna vilka substanser som får användas vid tillverkning av kosttillskott samt dagliga maximi- och minimihalter för dessa ämnen. reglerades kosttillskott nationellt och bestämmelserna varierade mycket mellan olika medlemsstater. Flera medlemsstater, däribland , saknade också nationella bestämmelser. Gränsvärden för dioxin i vissa livsmedel beslutades av ministerrådet . och erhöll ett nationellt undantag från gränsvärdet för fisk t.o.m. . Undantaget innebär att konsumenterna i dessa länder kan fortsätta att konsumera fisk även om den överstiger gränsvärdet. Konsumtion av fisk, särskilt fet sådan, ger goda hälsoeffekter och konsumenterna får tillräckligt skydd mot dioxinet genom de kostråd som finns i och . Regeringen tilldelade särskilda medel för att genomföra en kartläggning av dioxinhalten i fisk i svenska vatten. Syftet med kartläggningen är bl.a. att få fördjupad kunskap om dioxinhalterna i fisk så att kostråden kan uppdateras samt fastslå vilka fiskarter som inte överstiger det aktuella gränsvärdet och som således även fortsättningsvis kan säljas till övriga medlemsstater inom gemenskapen. Resultaten publiceras löpande på webbplats och slutrapporten beräknas vara färdig . och forskare vid har undersökt halterna av det cancerframkallande ämnet akrylamid i vissa livsmedel. Man konstaterade att halterna i vissa produkter, t.ex. chips och pommes frites var mycket höga. Rönen väckte stor uppmärksamhet och vid WHO:s och FAO:s gemensamma expertmöte kring akrylamid konstaterades även där att det behövs ytterligare kunskap kring uppkomsten av akrylamid i livsmedel