prop · GQ031d5 · 2003-01-01 00:00:00 — Förutsättningar för en polisverksamhet som i högre grad kan bidra till en ökad lagföring har skapats genom konkreta satsningar på underrättelseledd polisverksamhet och en ökad diskussion om behovet av att utöka och förbättra spaningsverksamheten. Utredningsverksamheten för de prioriterade brottstyperna bedöms som tillfredsställande. inkom 1 141 935 brottsärenden till polismyndigheterna, en minskning . Antalet inkomna ärenden var det lägsta sedan åtminstone 1997. anmälda tillgrepps- och skadegörelsebrott var den huvudsakliga orsaken till detta. Utvecklingen har inneburit en tydlig förskjutning av den anmälda brottsligheten från förmögenhetsbrott utan interaktion mellan gärningsman och offer till våldsbrott och andra interaktionsbrott. Det innebär att polisen får in allt fler ärenden med tydligare utredningsuppslag, vilket rimligen inneburit att ökade resurser gått till utredningsverksamheten. Antal redovisade utredningstimmar visar på en allt större tidsåtgång för utredning av våldsbrott och en minskad tid för tillgrepps- och skadegörelsebrott. Enligt Brottsförebyggande rådets statistik klarades cirka 314 900 brott upp 2001. Det är av alla polisanmälda brott. Jämfört med 2000 är uppklaringsprocenten oförändrad och nivån är samma . Uppklaringen har dock minskat sett över en längre tidsperiod. presenterade Varför har brottsuppklaringen minskat? En analys av orsakerna (2002:4). konstaterar att andelen uppklarade brott har minskat . Speciellt tydlig och konsekvent har minskningen varit . Andelen uppklarade brott låg som högst på . Därefter minskade den successivt till som lägst . klarades av de anmälda brotten upp. menar att en ökning av uppklaringen i hög grad handlar om att tillföra resurser. Genomströmningstidens utveckling tyder inte på några signifikanta förändringar. De flesta större förändringar kan enligt mycket sannolikt härledas till att ett relativt fåtal äldre ärenden avslutats i större eller mindre utsträckning än föregående år. Antalet ärenden i balans fortsätter att minska. har antalet minskat , från 160 566 till 136 996 ärenden. Antalet ärenden redovisade till åklagare, exklusive trafikbrottsärenden, har minskat , från 127 284 till 118 231 ärenden. redovisar flera skäl. Det viktigaste är att polisen har fått ökade möjligheter att fatta beslut om nedläggning av ett ärende. Dessutom har antalet anmälda tillgrepps- och skadegörelsebrott minskat. Andra förklaringar sägs vara brister i utredningskompetens och effektivitet inom närpolis- organisationen, orsakade av tidigare omorganisationer, kompetensbortfall och resursbrist. Ett annat viktigt skäl är det ökade antalet våldsbrottsutredningar, eftersom de normalt tar att utreda och kräver mer resurser än andra typer av brott. vidtar olika åtgärder för att förbättra utredningsverksamheten. Det är angeläget eftersom polisen har stor del i resultatet för rättskedjan. noterar att effekterna av utvecklingsarbetet ännu bara märks i begränsad omfattning. Det är förståeligt mot bakgrund av att polisen är en stor organisation. Det tar tid innan stora förändringar får genomslag. är det viktigt att utredningsverksamhetens resultat förbättras. Allmänhetens förtroende för polisen baseras till stor del på förmågan att klara upp brott. Viktiga åtgärder för att öka antalet uppklarade brott är till exempel att polisen fortsätter att satsa på en utveckling av underrättelseledd polisverksamhet och den s.k. andra linjen. Det sistnämnda begreppet syftar på det arbetssätt som innebär att poliser med utredningskompetens kopplas in i omedelbar anslutning till att ett brott har begåtts. Enligt regeringen bör polisen med denna arbetsmetod snabbare kunna klara upp ett större antal brott. har t.ex. i projektet i visat att med brottsutredare i tjänst och vidtas snabbare och bättre utredningsåtgärder. ökar rättssäkerheten som en följd av att målsägande, vittnen och misstänkta kan förhöras i nära anslutning till brottstillfället. arbetar med att sprida erfarenheterna från projektet. Viktigt är också det pågående arbetet med att utveckla de långtgående förstahandsåtgärderna och att bredda och förstärka den polisiära förundersökningskompetensen. Det utvecklingsarbete som polisen bedriver är en förutsättning för ökad lagföring. Det finns emellertid begränsningar för hur långt polisen ensam kan komma på området. Samarbetet med framför allt åklagarväsendet är av avgörande betydelse. gav regeringen i uppdrag till och Riksåklagaren att utveckla formerna för sin samverkan (dnr Ju1996/3067/F2). som har gått har en rad åtgärder vidtagits. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ingens bedömning är dock att det fortfarande finns mycket att göra för att effektivisera brottsutredningsverksamheten. Det finns skäl att närmare överväga vilka ytterligare övergripande åtgärder som kan behöva vidtas i fråga om brottsutredningsverksamheten utöver de som anges i regeringens beslut (se avsnitt 4.4.5). Antalet ärenden som har redovisats till åklagare har minskat. utvecklar i årsredovisningen de skäl som styrelsen menar gör att antalet ärenden redovisade till åklagare har minskat. Regeringen ser positivt på att på detta sätt visar att den har tagit frågan på allvar. DNA-undersökningar utförs vid både och . På regeringens uppdrag har myndigheterna redovisat en utredning med förslag som genom ökad samverkan skall höja effektiviteten. Förslagen bereds i . började polisen bygga upp en kriminalunderrättelseverksamhet. Syftet var att förbättra kunskapen om brott och brottsutveckling samt bakomliggande faktorer till brott, men också att öka underrättelseverksamheten för att bättre bekämpa den grova och gränsöverskridande brottsligheten. har verksamheten också inriktats mot mängdbrottsligheten. Polismyndigheterna har börjat anställa personer med kompetens utanför den traditionella polisutbildningen. Det behövs enligt ytterligare utvecklingsarbete innan underrättelseverksamheten i hela landet har fått den inriktning och de resurser som krävs för väl fungerade verksamhet. Ut- vecklingen visar att många polismyndigheter är på rätt väg. Metoden med underrättelseledd polisverksamhet har fått genomslag vid flera polismyndigheter även om utformning, förutsättningar och omfattning varierar. Ett problem är enligt att kriminalunderrättelsetjänsten generellt sett ännu inte har en tillräcklig koppling till den operativa verksamheten. har genomfört en inspektion av kriminalunderrättelseverksamheten vid fyra polismyndigheter och . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 En central del i studien gäller samverkan mellan och polismyndigheterna på det här området. Slutsatsen i rapporten är att i den utsträckning verksamheten inte fungerar tillfredställande är den huvudsakliga anledningen brister i styrningen. Ett grundläggande problem på operativ nivå är enligt rapporten att endast en liten del av den information som lämnas till de olika underrättelseenheterna är värderad. Regeringen ser positivt på att kriminalunderrättelsetjänsten får en allt viktigare roll eftersom den är ett konkret uttryck för det problemorienterade arbetssättet. Underrättelseledd polisverksamhet ger bättre underlag för beslut både om prioriteringar och åtgärder. Det gäller inte minst för bekämpningen av mängdbrottslighet. Dessutom ökar på ett naturligt sätt insikten om behovet av kompetens inom t.ex. kriminologi och statistik. har polisen anställt fler personer med akademisk bakgrund inom dessa och andra områden. Enligt regeringens uppfattning har dessa specialister en viktig övergripande roll. De kan komplettera den polisiära erfarenheten med de teoretiska aspekter som är viktiga för polisorganisationens kunskap om brottslighet och därmed för ökad framgång i brottsbekämpningen. Det är därför viktigt att specialisterna ges utrymme att arbeta efter de teorier och metoder som deras akademiska utbildning har givit dem. Kriminalunderrättelseverksamheten är en relativt ny verksamhet inom svensk polis och det finns utrymme för att förbättra den. Regeringen ser därför positivt på att på eget initiativ har genomfört en inspektion av denna verksamhet. Rapporten understryker behovet av förbättrad styrning. har med den innebörden föreslagit en ändring av förordningen med instruktion för . Ärendet bereds i . Inspektionen tar också upp nödvändigheten av att information som lämnas till underrättelseenheterna är värderad. I ett avseende är det en operativ fråga som ansvarar för. I ett större perspektiv handlar det emellertid också om utvecklingen av polisens kompetens. Ökad framgång i brottsbekämpningen förutsätter att polisen ständigt höjer sin kompetens. Möjligheten att fatta väl underbyggda beslut om inriktning och åtgärder påverkas självfallet av kvaliteten i beslutsunderlaget. För att kartläggningar och hotbilder skall ha hög trovärdighet är det viktigt att poliser inser betydelsen av t.ex. att information värderas. Enligt regeringens bedömning kan inspektionsrapporten ha en viktig funktion att fylla i polisens fortsatta utveckling av kriminalunderrättelseverksamheten. Det gäller både inom polismyndigheterna och i förhållandet mellan och polismyndigheterna. Antalet brottsmisstänkta ungdomar i åldrarna , har minskat . Minskningen kan förklaras av färre förmögenhetsbrott, främst färre misstänkta för stölder och snatterier från butiker och varuhus och i viss mån ett minskat antal av andra typer av tillgrepps- och skadegörelsebrott. En undersökning bland landets elever i årskurs nio (BRÅ 2000:17), om självdeklarerad brottslighet, indikerar att en minskad faktisk brottslighet kan antas. En annan förklaring till det minskade antalet anmälda ungdomsbrott kan enligt vara att en ökad prioritering av tungt kriminellt belastade ungdomar och ungdomsgäng har lett till minskade insatser mot den större gruppen ungdomar i riskzonen. En ytterligare förklaring är att arbetsbelastningen förmodligen minskat möjligheten att i samband med utredning av ett ungdomsbrottsärende få klarhet i fler brott än det som är under utredning. Kunskap om utvecklingen av den faktiska och rapporterade ungdomsbrottsligheten är enligt av mycket stor betydelse för ett framgångsrikt polisarbete. Styrelsen anser därför att orsakerna till statistikens bild av en mycket kraftig minskning av den rapporterade ungdomsbrottsligheten bör analyseras mer utförligt vid polismyndigheterna. Antalet inkomna ungdomsbrottsärenden fortsatte också att minska. var antalet 22 779. Antalet ärenden redovisade till åklagare och socialförvaltning har varit relativt och var 24 097 . Genomströmningstiden var densamma som 2000 (), men den varierar mellan olika län. Ökningar av genomströmningstiden märks främst bland de sju polismyndigheter som fått hjälp med att utreda ärenden i balans. Den längre genomströmningstiden vid dessa polismyndigheter beror förmodligen delvis på att äldre ärenden i balans avslutats . Majoriteten av polismyndigheterna har arbetat brottsförebyggande tillsammans med andra organisationer. i och har t.ex. satsat på brottsförebyggande projekt för att minska antalet personrån bland ungdomar. När unga har begått brott är det viktigt att samhället reagerar snabbt och konsekvent. Det är också viktigt att unga som begår brott får den hjälp och det stöd från samhället som de behöver. Det är som har huvudansvaret för detta. Samverkan mellan polis och socialtjänst bör utvecklas ytterligare. Det är viktigt att polisen motverkar nyrekrytering till s.k. kriminella karriärer genom att identifiera unga gärningsmän. Det har ett stort värde för både den unge och samhället. Regeringen delar uppfattning att kunskap om utvecklingen av såväl den faktiska som anmälda ungdomsbrottsligheten är av mycket stor betydelse för ett framgångsrikt polisarbete och att orsakerna till den minskade ungdomsbrottslighet som statistiken tyder på därför bör analyseras mer utförligt av polismyndigheterna. Genomströmningstiden för ungdomsärenden var 2001 densamma som 2000. Att den tidigare ökningen har stoppats är positivt. Det är en fortsatt angelägen uppgift för och polismyndigheterna att minska genomströmningstiden. Att bekämpa ungdomsbrottsligheten särskilt att förebygga den är en fortsatt viktig uppgift för polisen. skall enligt regleringsbrevet redovisa det brottsbekämpande arbete som har bedrivits när det gäller ungdomar i åldrarna . Antalet anmälda våldsbrott har ökat i förhållande till 2000. Ökningstrenden för anmälda misshandelsbrott fortsätter, liksom den kraftiga ökningen av anmälningar avseende brottet olaga hot. Antalet och andelen vålds- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 brottsärenden redovisade till åklagare har minskat. Utredningskostnaden per ärende redovisat till åklagare har minskat, liksom genomströmningstiden. Ökningen av antalet anmälda våldsbrott är oroväckande. Utvecklingen av polisens nyckeltal skall tolkas med försiktighet eftersom definitionen av våldsbrott har ändrats till att också omfatta olaga hot. Våldsbrott mot kvinnor och barn Antalet anmälda misshandelsbrott mot kvinnor ökade under nästan . har emellertid antalet anmälningar legat på en ganska nivå. Antalet anmälda våldtäkter och sexuella ofredanden har ökat 2001 jämfört med . Antalet anmälda brott om olaga hot och ofredande mot kvinnor har ökat tydligt. Överträdelserna av besöksförbud har ökat från ca 2 800 till ca 3 400. De flesta polismyndigheterna har redovisat åtgärder som vidtagits för att förbättra verksamheten på detta område. Insatser har genomförts för att förbättra utbildning och samverkansformer. Särskilda åtgärdskalendrar har utarbetats för att förkorta handläggningstiderna. Fler familjevåldsenheter och särskilda utredare har tillförts polismyndigheterna på olika håll i landet. har antalet anmälda misshandelsbrott mot barn ökat kraftigt. Ökningstakten för anmäld misshandel mot barn har dock avstannat . De anmälda sexualbrotten mot barn har ökat. har varit en av nio pilotmyndigheter i det projekt som () har bedrivit inom ramen för den av antagna strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . Arbetet med att sprida och förverkliga intentionerna i har påbörjats , främst i form av utbildningsinsatser. Polismyndigheternas rapportering av vad som har gjorts för att införa i arbetet visar emellertid att tillämpningen av konventionen än så länge varken har fått genomslag i myndigheternas handlingsplaner, operativa verksamhet eller i personalutbildningen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Barnpornografibrotten ökar och har fått en allt större global spridning, bl.a. genom Internet. samlar in och systematiserar anträffade barnpornografiska bilder i ett digitalt referensbibliotek. Svensk polis är ensam om att ha en databas av detta slag och lämnar därför information om barnpornografiska bilder till utländska polismyndigheter. har påbörjat uppbyggnaden av ett liknande system. Polisens brottsbekämpande arbete avseende våld mot kvinnor och barn har fortsatt hög prioritet. Regeringen bedömer att den vidareutveckling av bl.a. arbetsmetoder, samverkansformer och utbildning som pågår bör leda till förbättrade verksamhetsresultat. Det är viktigt att polisens ambitiösa och kunskapsbaserade insatser mot familjevåld fortsätter. Det finns fortfarande behov av att vidareutveckla polisens förmåga att göra hotbildsbedömningar. Det gäller inte minst utsatta kvinnor och barn. En fortsatt utveckling behövs också av den tekniska utrustning som har betydelse för utsatta kvinnors skydd. har i delbetänkandet Nationell handlingsplan mot våld i nära relationer (2002:71) lämnat förslag inom detta område. och polismyndigheterna bör aktivt arbeta vidare med att göra till en del i all polisverksamhet. Kunskaperna om hur barnpornografibrotten kan hanteras har ökat vid polismyndigheterna. Genom det utvecklade samarbetet mellan myndigheterna och genom det digitala referensbiblioteket med barnpornografiska bilder har möjligheterna att identifiera offer och förövare förbättrats avsevärt. Handel med människor för sexuella ändamål På regeringens uppdrag rapporterar om frågor som rör internationell handel med kvinnor. har 19 förundersökningar inletts. De har avsett koppleri eller grovt koppleri som kan härledas till människohandel. Sju av de 19 förundersökningarna har lett till fällande domar mot totalt 12 personer. har fem förundersökningar inletts. Att det inte har blivit fler beror enligt delvis på otillräckliga personalresurser på lokal nivå. i har beslutat att bilda en grupp som särskilt skall fokusera på denna brottslighet. Arbetet kommer att ske i nära samarbete med . Inom ramen för aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i finns en expertgrupp för handel med kvinnor. Expertgruppen leds av och . Den fokuserar på operativt och konkret polissamarbete, t.ex. utbyte av kriminalpoliser. ser mycket allvarligt på de uppgifter som framkom om förekomst av handel med barn till . har därför gjort en kartläggning av omfattningen av och rutinerna kring s.k. ensamkommande barn. Resultatet av kartläggningen kommer att följas upp i samarbete med och andra berörda myndigheter. Handel med människor är en cynisk form av brottslighet. Det är viktigt att alla polismyndigheter har god kunskap om hur dessa brott kan förebyggas och utredas. Det är positivt att , inte minst genom , fortsätter att sprida kunskaper och erfarenheter till polismyndigheterna och även till andra myndigheter och ideella organisationer. Genom insatser av och genom åtgärder som vidtas vid gränskontrollen är det möjligt att upptäcka misstänkt brottslighet och i samarbete med polisen bekämpa den. Det internationella samarbetet har en viktig roll. Polisväsendets och samlade ansträngningar för att genom internationellt samarbete motverka denna brottslighet bör därför fortsätta med oförminskad kraft. Utländska kvinnor som prostituerar sig i och som kan ha varit föremål för människohandel kan avvisas från bl.a. på den grunden att de inte har tillräckliga medel för sin vistelse och hemresa. Regeringen har uppmärksammat att en ny ordning kan behövas och gavs därför i uppdrag (dir. 2000:81) att utreda om möjligheterna till lagföring kan underlättas när det gäller fall av människohandel samt ta ställning till vilka möjligheter som finns att ge offren för människohandel rättsligt och annat stöd så att de kan bistå i utredningar. nande sitt slutbetänkande Människosmuggling och offer för människohandel (SOU 2002:69) . I betänkandet föreslås bl.a. att det skall införas en bestämmelse i utlänningslagen om att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får ges en utlänning om det med hänsyn till genomförandet av förundersökning eller huvudförhandling i brottmål kan anses befogat. Det föreslås också att den som beviljats sådant tillfälligt uppehållstillstånd skall ha rätt till samma hälso- och sjukvård som asylsökande utlänningar har. Brott med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska eller homofobiska inslag samt olaga diskriminering Antalet anmälda brott avseende hets mot folkgrupp har minskat till 744, jämfört med 865 . Antalet anmälda fall av olaga diskriminering har minskat till 217, vilket är det lägsta antalet . var antalet anmälda fall av olaga diskriminering 265. Flera polismyndigheter, däribland och , redovisar att verksamheten inom området har prioriterats och att planerade insatser har genomförts. Några polismyndigheter, bl.a. polisen i och , har redovisat framgångsrika insatser mot extrema grupperingar med rasistiska värderingar. Inom området rasistiska och främlingsfientliga brott har ett regionalt samarbete utvecklats. Inom ramen för ett sådant samarbete kan myndigheterna t.ex. ha en gemensam strategi och polistaktik för aktioner mot sammankomster med nazistbesläktade organisationer och bistå varandra med resursförstärkning. har tillsammans med Sä- kerhetspolisen anordnat en konferens för särskilt utsedda kontaktpersoner vid samtliga polismyndigheter, och representanter för de tre polisutbildningarna. Kontaktpersonerna har bl.a. till uppgift att sprida information och arbeta med att förbättra intern och extern samverkan. Många myndigheter, däribland de tre största, har gjort egna kartläggningar och utarbetat brottsförebyggande strategier och handlingsplaner. Utbildningen har i regel inte fokuserat på grunden för rasistiska yttringar utan varit mer inriktad på hur dessa ärendetyper skall handläggas. Det är enligt svårt att påvisa mätbara resultat, men de tre storstadslänen 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 och ett antal andra myndigheter uppger att personalen har fått ökad kunskap om och uppmärksamhet på dessa brottstyper. Arbetet kommer att drivas vidare, främst genom fler konferenser, fortsatt utveckling av lokala strategier och handlingsplaner samt ytterligare utbildningsinsatser. Säkerhetspolisens kartläggning av brott med koppling till rikets inre säkerhet har fortsatt . I sina rapporter presenterar Säkerhetspolisen statistik över främlingsfientliga, rasistiska och homofobiska brott samt övriga brott med koppling till den högerextrema vit maktmiljön. Säkerhetspolisen uppger att kvaliteten på de anmälningar som gås igenom för kartläggningen successivt har blivit avsevärt bättre jämfört med då kartläggningen inleddes i mitten på 1990-ta- let. anser att det är en återspegling av den ökade kompetensen hos poliser som kommer i kontakt med denna brottslighet. Bekämpningen av denna brottslighet har fortsatt hög prioritet för polisväsendet. Det är viktigt att och polismyndigheterna fortsätter att uppmärksamma och vidta åtgärder för att förbättra bekämpningen av nu aktuell kriminalitet, inklusive brottet olaga diskriminering. Att Säkerhetspolisen uppger att anmälningarnas kvalitet successivt har blivit avsevärt bättre jämfört med då Säkerhetspolisens kartläggning inleddes är positivt. Det är viktigt att de anställda och de studerande vid den polisiära grundutbildningen har god kunskap om grunden för dessa yttringar och om situationen för de grupper som utsätts för sådana brott. Detta anges också i regleringsbrevet . Det är viktigt att och polismyndigheterna förstärker och höjer kunskapen på detta angelägna område. Antalet narkotikabrottsärenden har ökat från 22 172 till 23 626 ärenden. Antalet anmälda narkotikabrott har ökat , efter en minskning . Antalet ärenden redovisade till åklagare har ökat (från 15 813 till 17 011 ärenden), liksom antalet beslag. Några polismyndigheter uppger att arbetet inom narkotikaområdet har fått stå tillbaka för annan verksamhet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Polismyndigheterna har främst inriktat sitt arbete på ungdomar i syfte att förhindra nyrekrytering, eget bruk på gatunivå och fortsatt grövre drogmissbruk. Överlåtelsebrotten har minskat kraftigt . Emellertid kan en ökning av anmälda överlåtelsebrott 2001 noteras för ett antal polismyndigheter som har arbetat aktivt mot grova narkotikabrott. Antalet och mängden beslag har ökat för ringa narkotikabrott. Det är ett möjligt resultat av polismyndigheternas fokusering på att motverka nyrekrytering och missbruk bland främst ungdomar och på gatunivå. Dessutom kan ökningen av beslag ha sin förklaring i att tillgången på alla typer av narkotika är större än tidigare, vilket är fallet i hela EU. Regeringen beslutade om en handlingsplan mot narkotika. Som ett led i arbetet har regeringen givit och i uppdrag att från sina respektive utgångspunkter granska polisens bekämpning av narkotikabrott. Flera nyckeltal visar att polisen även höll arbetet mot narkotikabrott på en hög nivå. har emellertid noterat att några polismyndigheter har känt sig tvungna att minska resurserna för narkotikabekämpning. Det är illavarslande inte minst mot bakgrund av de uppgifter som finns om att ungdomars missbruk av narkotika ökar. Polisen bedriver ett viktigt arbete genom problemorienterade, riktade insatser i de skolor där det är befogat. skall polisen motverka den grova, organiserade narkotikabrottsligheten. Regeringens uppdrag till och kommer att ge en god bild av polisens bekämpning av narkotikabrott. Därigenom får regeringen ett bra underlag för att bedöma hur denna viktiga polisiära uppgift bör vidareutvecklas. Beträffande verksamhet hänvisas till avsnitt 4.6.2.