prop · GQ031d6 · 2003-01-01 00:00:00 — De tre säkerhetspolitiskt centrala processerna i är utvidgningarna av Europeiska unionen och Nato, samt utvecklingen av förhållande till EU och Nato. Det säkerhetspolitiska läget i vårt närområde är fortsatt gott. Men det säkerhetspolitiska läget i regionen kännetecknas också av organiserad brottslighet, illegal migration, narkotikahandel, miljöhot och vapenspridning. Vår sårbarhet för den nya sortens hot är i hög grad gränsöverskridande och kan endast mötas effektivt genom internationellt samarbete. har utvecklat ett brett säkerhetsfrämjande samarbete med , och . Samarbetet är centralt i Sveriges Östersjöpolitik. Det omfattar bland annat gränsbevakning, räddningstjänst, migrationspolitik och utvecklande av nationella försvarsförmågor under demokratisk kontroll. Samarbetet har kommit att omfatta även och . I samarbetet med dessa länder är bl.a. åtgärder för att förhindra spridning av nukleära ämnen viktiga. Det säkerhetsfrämjande stödet till , och avses att delvis fasas ut och övergå till ett grannlandsamarbete utan behov av utvecklingsstöd i samband med dessa länders EU-in- träde. Kopplingen till EU-medlemskapet är emellertid svag eller obefintlig inom vissa av de sektorer som samarbetet avser, som dessa områden är av stor vikt för svensk säkerhet. Detta gäller inte minst för totalförsvarsområdet där det finns mer långsiktiga behov av stöd. Likaså kan ett relativt omfattande stöd förutses vad avser och . Den mera intensifierade dialog mellan och som uppnåddes har fortsatt. Arbetet inom energidialogen har avancerat. En särskild bidragskonferens till stöd för miljö- och kärnsäkerhetsprojekt i Nordvästra hölls . EU har också inlett en mera strukturerad dialog om att skapa ett gemensamt europeiskt ekonomiskt utrymme. Striderna i och de många överträdelserna av de mänskliga rättigheterna där har kastat en skugga över strävan att bygga upp ett förtroendefullt och långsiktigt samarbete med . Det finns också ett antal frågetecken kring villkoren för det civila samhället, inte minst när det gäller medias möjligheter att arbeta fritt. Förbindelserna med länderna i är en prioriterad uppgift i svensk utrikespolitik. godkände ett nytt program för utvecklingssamarbetet med denna region. Programmet avser perioden 2002- 2003 och har som övergripande mål att främja en hållbar utveckling, fördjupad integration och partnerskap i och dess omgivningar utifrån samarbetsländernas behov och med utnyttjande av den svenska resursbasen. Samarbetet inriktas på gemensam säkerhet, fördjupning av demokratin, ekonomisk och social utveckling, miljö, samt utbildning och forskning. Tre riktlinjer skall styra: att främja EU-an- passningen i kandidatländerna och, vad gäller , och , främja systemförändringar och integration i europeiska samarbetsstrukturer, att främja relationerna med samt att låta jämställdhetsperspektivet prägla samarbetet. Det sker en tyngdpunktsförskjutning mot samarbetet med och där den fördjupade reformprocessen skapat förutsättningar för en god utväxling av de svenska insatserna på såväl regional som federal nivå. En viktig uppgift blir att fortsätta hjälpa kandidatländerna att utöka sin kapacitet att själva driva EU-anpassningen vidare enligt sina nationella handlingsplaner. är, i likhet med , en betydelsefull partner för EU och i formandet av en alleuropeisk säkerhetsordning. Samarbetet med syftar till att stödja den rollen. I är bristen på demokratiska framsteg och ekonomiska reformer, i kombination med en auktoritär regim, allvarliga problem för relationerna med och närmandet till . utvecklingssamarbete med behandlas under utgiftsområde 7 In- ternationellt bistånd. är en viktig biståndsgivare till , vars politiska och ekonomiska utveckling fortsatt är mycket långsam och bekymmersam. Transnistrien-problemet komplicerar situationen ytterligare. EU:s engagemang i södra har upprätthållits på den nivå som uppnåddes under det svenska ordförandeskapet, inte minst med tanke på områdets betydelse för den europeiska säkerheten. EU:s uppmärksamhet för länderna i har likaså ökat, särskilt i ljuset av händelserna och den därpå följande utvecklingen i . är centralt då det gäller att främja respekt för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättstatens principer. En viktig uppgift för är att stödja den fortsatta demokratiska utvecklingen i samt på . har gjort kampen mot terrorismen till en av sina viktigare frågor, och har härvid en särskild uppgift att se till att inte grundläggande demokratiska värden, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer sätts åt sidan. verkar för en starkare inriktning på kärnområden och stödjer en reformering och effektivisering av som övervakar att staterna följer den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Samarbete i , och Det nordiska samarbetet har inriktats på tre huvudområden; samarbetet inom , samarbetet i EU-/EES-frågor och samarbetet med närområdet. Samarbetet inom omfattar också det traditionella samarbetet på kultur- och utbildningsområdet. har beslutat om en ny strategi för det nordiska samarbetet. Syftet är att fokusera insatserna på ett begränsat antal områden; teknologisk utveckling, välfärd, inre marknadsfrågor, avveckling av hinder för rörlighet mellan de nordiska länderna, samarbete med grannländer och -regi- oner samt miljö och hållbar utveckling. pågår arbetet med att förbereda ordförandeskap i det nordiska regeringssamarbetet. Viktiga uppgifter blir att föra vidare och utveckla samarbetet i Europafrågor och samarbetet med närområdet. Ar- betet med att underlätta rörligheten mellan de 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 nordiska länderna för enskilda medborgare kommer också att prioriteras. Det svenska ordförandeprogrammet kommer att presenteras i samband med session . De svenska och danska regeringarna fortsätter arbetet med att främja integrationen i . Stora resurser har lagts ner för att främja tillväxt och sysselsättning i regionen, bl.a. genom informationsinsatser och etablering av nätverk. Handlingsplaner har också utarbetats för att stärka integrationen med och . Olika slags hinder för rörligheten mellan länderna har därvid diskuterats och kunnat lösas. Arbete fortsätter även med att utveckla samarbetet i den syd-västskandinaviska regionen, särskilt mellan och dess anknytning till . En utredning pågår om de rättsliga förutsättningarna för att svenska gränskommuner skall kunna utveckla samarbetet med finska och andra utländska kommuner i gemensamma offentligrättsliga samarbetsorgan. Ett nordiskt-baltiskt samarbetsområde, liknande det nordiska, växer successivt fram. Ös- tersjöstaternas råd firade sitt 10-års- jubileum som organ för det multilaterala samarbetet mellan regionens regeringar. Rådets verksamhet har numera sin tyngdpunkt på praktiskt samarbete mellan fackdepartement och myndigheter, vilket sammantaget har stor utrikespolitisk betydelse. Det är särskilt angeläget att främja regionens tillväxtmöjligheter. Östersjömiljarden 2 utgör genom sin näringslivsfrämjande inriktning ett viktigt komplement till det stöd som lämnas inom ramen för det ordinarie utvecklingssamarbetet. stöder aktivt det danska EU-ordfö- randeskapets strävan att vidareutveckla EU:s Nordliga dimension (ND) och att förankra, permanenta och konkretisera detta initiativ inom EU-systemet. avsikt att särskilt framhäva den nordligaste delen av , det s.k. "arktiska fönstret" har också svenskt stöd. Som ordförande i kommer att fokusera på den nordligaste regionens rika utvecklingsmöjligheter. Genom sitt gränsöverskridande regionala samarbete skapar en utvidgad säkerhet i norr. För samarbetet med närområdet i och nordvästra har ett nytt program antagits med syfte att koncentrera insatserna till 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 större projekt och lägga ökad tonvikt på det ryska närområdet. Regeringen lägger stor vikt vid att fortsätta stödet till utveckling i och dess integration i Östersjösamarbetet, inte minst mot bakgrund av den kommande EU- utvidgningen. Som ett viktigt led i det arbetet har regeringen beslutat att inrätta ett generalkonsulat i . Krig och konflikter, såväl mellansom inomstatliga, drabbar civilbefolkningen hårdast och får svåra humanitära konsekvenser. Insatser för att bemöta sådana hot bör i första hand ske under FN:s ledning, på vars säkerhetsråd det ankommer att upprätthålla internationell fred och säkerhet. och säkerhetsråd utgör kärnan i den internationella rättsordningen; en ordning där rätt skall gå före makt i världspolitiken. Under arbete med terrorismbekämpning har 12 internationella konventioner antagits, varav är anslutet till 11. infördes lagstiftning som genomför den senaste konventionen, mot finansiering av terrorism vilken för del trädde i kraft . Samtliga EU:s tre pelare och ett flertal ministerråd är starkt engagerade i kampen mot terrorism. En kommitté som övervakar medlemsstaternas efterlevnad vad gäller terrorismbekämpning har etablerats av , "". En viktig uppgift för kommittén är också att vägleda medlemsstaterna gällande de åtaganden som säkerhetsrådets resolution medför. I enlighet med säkerhetsrådsresolutionerna och 1390 för terrorismbekämpning, har medlemsstaterna rapporterat till FN vilka åtgärder de vidtagit i kampen mot terrorism. Medlemsstaternas rapporter behandlas av kommittén. För att kunna förebygga konflikter på ett så tidigt stadium som möjligt och för att kunna bearbeta grundorsaker till väpnat våld, krävs att insatser inom olika politikområden koordineras och integreras på ett effektivt sätt. Det finns därför anledning att förbättra de olika organisationernas förmåga att samverka och finna en lämplig arbets- och ansvarsfördelning. EU:s kapacitet för krishantering och förebyggande av konflikter skall användas i enlighet med och måste också relateras till ett globalt sammanhang. Den skall kunna utnyttjas i insatser av såväl FN som , också i missioner utanför närområde. Väsentliga framsteg har gjorts inom EU med att bygga upp en gemensam kapacitet för såväl civil som militär krishantering samt för direkta och långsiktiga förebyggande åtgärder. verkar för att EU:s samarbete med FN och fördjupas inom områdena krishantering och konfliktförebyggande, som en uppföljning till de resultat som uppnåddes under det svenska EU-ordförandeskapet, då man formulerade ett ramverk för ett närmare samarbete. Detta omfattar bland annat en förstärkt politisk dialog och identifierar fyra konkreta områden (konfliktförebyggande, civil och militär krishantering, regionala frågor samt formerna för dialogen) där samarbetet inledningsvis kan koncentreras. En rad framsteg har redan gjort på dessa områden t ex när det gäller fältkoordination, informationsutbyte och gemensamma utbildningsinsatser. Fortsatt uppföljning kommer att krävas . Den regionala om konfliktförebyggande som stod värd för i blev ett bidrag till att ytterligare försöka fördjupa samverkan mellan bl.a. EU, FN och . Sanktionsinstrumentet är ett av få instrument tillgängliga för säkerhetsrådet att upprätthålla internationell fred och säkerhet. Det är därför av vikt att sanktionsinstrumentet förfinas och görs mer effektivt, att man söker undvika negativa effekter för civilbefolkningen och tredje part, samt att man underlättar för FN och dess medlemsstater att genomföra sanktionerna. har därför genomfört ett projekt i samarbete med FN, andra internationella organisationer, NGO, akademiker och andra stater för att ta fram konkreta förslag i form av en man kan underlätta genomförande och övervakning av riktade sanktioner. Projektet, som är en fortsättning på tidigare liknande projekt av och , kallas Stockholmsprocessen och kommer att slutföras . har inom både FN och EU initierat att rättssäkerhetsaspekterna skall bättre beaktas vid sanktioner riktade mot individer. pågår överläggningar om hur effektiviteten skulle kunna ökas beträffande genomförande och övervakning av riktade sanktioner, i syfte att FN och dess medlemssta- ter på detta sätt skall stärka sanktionsinstrumentet som ett medel att använda för att upprätthålla internationell fred och säkerhet. Karaktären och omfattningen av FN:s fredsfrämjande insatser har utvidgats. Mandaten har stärkts och breddats och inbegriper delvis nya arbetsuppgifter, till exempel i Kosovo. Ett annat exempel är där svensk trupp under FN-mandat (ISAF) bidragit till att förbättra säkerhetssituationen för befolkningen i och en tryggare miljö för internationella och enskilda organisationer att verka i. FN:s behov av att snabbare än kunna erhålla militära och civila resurser för krisinsatser kvarstår. SHIRB- , den multinationella militära beredskapsstyrka för FN-insatser som bidragit till att skapa, kunde sättas in i fält i missionen i . skall verka aktivt för den fortsatta uppföljningen av rapporterna om de allvarliga misslyckandena i och . presenterade generalsekreteraren en rapport om förebyggande av väpnade konflikter. I rapporten framhåller generalsekreteraren att förebyggandet av väpnade konflikter tillhör en av medlemsstaternas främsta skyldigheter enligt FN:s stadga. Det är särskilt viktigt att det internationella samfundet stödjer nationella ansträngningar för att förebygga väpnade konflikter och för att förstärka egen kapacitet på området. För är konfliktförebyggande en högt prioriterad uppgift också på global nivå. skall verka aktivt för att rapportens rekommendationer genomförs och har tilldelats en roll som facilitator i denna process. Även post-konfliktin- satser måste ges ökad uppmärksamhet. 1990-talets stora världskonferenser inom FN har tillsammans med Millenniumdeklarationen skapat en bred bas för det globala samarbetet. ägde fyra internationella konferenser rum under FN:s ledning, om de minst utvecklade länderna, om boendefrågor, om hiv/aids samt världskonferensen mot rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och relaterad intolerans. Förberedelser och genomförandet av dessa konferenser ägde rum under det svenska ordförandeskapet vilket gav en möjlighet att spela en central och tongivande roll. Konferenserna har lett till ett breddat och fördjupat samarbete inom en rad centrala områden, t.ex. skall stödet till de minst utvecklade länderna utökas, fler internationella och regionala organisationer kommer att fördjupa sitt en- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 gagemang i boendefrågor och en rad åtaganden har gjorts för att hejda den katastrof som spridningen av hiv/aids har lett till. Nationella strategier skall utvecklas, de smittade och sjuka få ökat stöd, en global fond har inrättats för att ge nödvändigt stöd till de mest drabbade länderna. Det är ett viktigt led i internationella solidaritetsarbete att aktivt delta i den långsiktiga uppföljningen av konferenserna. Detta gäller också de två konferenser som hållits , den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering som hölls i i och världstoppmötet för hållbar utveckling i . Folkrätten befinner sig i en dynamisk utveckling med ökad inriktning på individens rättigheter och säkerhet. Till exempel ratificerade den Internationella brottmålsdomstolens stadga. kvarstår betydelsen av de mer traditionella folkrättsliga frågorna som rör säkerhetspolitiken, till exempel havsrätten, den humanitära rätten och folkrätt. Arbetet för att stärka de mänskliga rättigheterna och demokratin är en prioriterad uppgift för svensk utrikespolitik, och som genomsyrar hela vårt agerande. Detta synsätt präglar agerande i globala och regionala fora och de bilaterala kontakterna med andra länder. verkar för alla människors möjligheter att åtnjuta de mänskliga rättigheterna utan några former av diskriminering. Barnets rättigheter, kvinnans rättigheter samt rättigheterna för personer som tillhör minoriteter måste särskilt beaktas för att lika förutsättningar ska föreligga. Vi arbetar för ett totalt avskaffande av dödsstraffet och av alla former av tortyr. stödjer insatser för att införa och upprätthålla ett rättssystem med rättsliga garantier och göra slut på det utbredda bruket av straffrihet. Vi prioriterar även insatser som främjar demokratin, särskilt tanke- och yttrandefrihet, föreningsfrihet och allmän rösträtt. Den har vid ett flertal tillfällen uttryckt oro över de konsekvenser som ett amerikanskt beslut att ensidigt gå vidare med planerna på ett strategiskt missilförsvarssystem riskerar att få på det internationella nedrustnings- och icke-spridningsarbetet. sade ensidigt upp (), vilket beklagades från svensk sida. har uppmanat att fortsätta konsultationer med särskilt och för att komma fram till en gemensam lösning som bi- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 drar positivt till nedrustnings- och icke-sprid- ningsarbetet. har också uttalat att det är oacceptabelt att andra länder utnyttjar de amerikanska missilförsvarsplanerna som förevändning för kärnvapenupprustning och för att blockera framsteg på nedrustningsområdet. har fortsatt att spela en aktiv roll inför och under det första förberedande mötet års översynskonferens för NPT, vilket ägde rum i . hade utsetts till ordförande för detta första viktiga möte i den nya översynscykeln. - tillsammans med övriga Ny agendaländer kommer att vara fortsatt pådrivande i arbetet med att genomföra de överenskommelser om kärnvapennedrustning som gjordes vid översynskonferensen . kommer också att fortsätta dialogen med kärnvapenstaterna om konkreta nedrustningsåtgärder, samt arbete för att uppnå universell anslutning till och efterlevnad av NPT. verkar, bland annat genom EU, för att Fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT) skall kunna träda i kraft och medverkar i förberedelsearbetet inför ikraftträdandet bland annat genom att leda en arbetsgrupp med särskilt ansvar för avtalets verifikationsfrågor. och har arbete pågått på att ta fram en internationell uppförandekod mot spridningen av missiler. och EU har deltagit i arbetet och hoppas att det ska kunna slutföras . Nedrustningsarbetet vad gäller biologiska och kemiska vapen måste fullföljas. anser att det är av stor vikt att den biologiska vapenkonventionen stärks, och stödjer detta arbete. Avseende konventionen mot kemiska vapen är det av största vikt att de länder som fortfarande har kemiska vapen förstör dem i enlighet med de tidsramar som konventionen uppställer. arbetar också aktivt inom det växande internationella samarbetet för att främja en ansvarsfull exportkontrollpolitik i alla länder. Vårt land är också engagerat i ansträngningarna med att komma till rätta med okontrollerad spridning och illegal handel med lätta vapen, som i dagens inomstatliga konflikter särskilt hårt drabbar civilbefolkningen. Arbetet kommer att fokuseras på att genomföra den internationella handlingsplan som antogs vid 2001-års om illegal handel med lätta vapen i alla dess aspekter, samt på att upprätthålla och EU:s höga profil på området. En fråga som kommer att lyftas fram särskilt av är DD&R (Disarmament, Demobilisation and Reintegration). stöder och deltar aktivt i arbetet att utarbeta regleringar av Explosiva Lämningar av Krig och fordonsminor i enlighet med det mandat som gavs vid den andra översynskonferensen för CCW . fortsätter också sitt engagemang i de internationella organ som är relevanta för nedrustning och icke-sprid- ning, exempelvis , Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW), () samt den förberedande kommissionen för provstoppsavtalets genomförandeorganisation (CTBT PrepCom). Ett vidgat internationellt ekonomiskt utbyte Ett viktigt arbete har initierats av FN:s generalsekreterare kring företagens etiska ansvar i deras globala verksamhet, till exempel när det gäller situationen för mänskliga rättigheter, arbetsvillkor och en god miljö. stödjer arbetet med "Global Compact" ekonomiskt och deltar aktivt i dialogen där. riktlinjer för multinationella företag är ett annat viktigt instrument. Regeringen har skapat projektet ansvar för att främja dialogen med det svenska näringslivet kring etiska frågor rörande deras globala verksamheter. Utrikeshandel utgör en stark drivkraft för ekonomisk tillväxt och utveckling såväl globalt som inom EU och nationellt. Öppna, stabila, rättvisa och legitima spelregler för världshandeln är av stor betydelse för ett litet, utrikeshandelsberoende land som . arbetade under det svenska EU-ordfö- randeskapet för att en ny WTO-runda skulle kunna lanseras vid i . Så skedde också. Mö- tet blev en stor framgång för EU och i och med att WTO:s 142 medlemmar beslöt inleda en ny, bred förhandlingsomgång som gavs namnet Dohadagordningen för utveckling. Dagordningen är upplagd med fokus på utvecklingsfrågor. Dessa omfattar liberaliseringar av handeln med jordbruksprodukter, tjänstehandel, marknadstillträde (bl.a. tullsänkningar) för industrivaror i synnerhet för utvecklingsländer, immaterialrättsligt skydd (dvs. regler för t ex patent). Vad gäller upprättandet av multilaterala regelverk för investeringar, konkurrens, insyn i offentlig upphandling samt handelsprocedurer ska förhandlingar inledas efter WTO:s nästa ministerkonferens, som ska hållas i , , , under förutsättning att man där kan nå enighet om formerna för dessa förhandlingar. För svenskt vidkommande lägger vi särskild tyngd vid ett avtal om insyn i offentlig upphandling för att därmed främja god samhällsstyrning och motverka korruption samt ett avtal om att förenkla handelsprocedurer och på så vis undanröja krånglig tullhantering, vilket i sin tur medför stora besparingar i den internationella handeln. I antogs även en särskild deklaration (deklarationen om TRIPS och hälsa) för att visa att inte står i vägen för att ge t ex HIV/AIDS-sjuka i fattiga länder tillgång till läkemedel. Även denna var en stor framgång. och EU:s förslag i om hur WTO skulle engageras för att främja mänskliga rättigheter i arbetslivet vann inte gehör. Diskussionen i WTO bidrog dock till att kunde upprätta en kommission för att analysera den sociala dimensionen av globaliseringen. WTO deltar i kommissionens arbete som fäster stor vikt vid. Ett genomgående tema i förhandlingarna är tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad (för att hjälpa att delta i förhandlingarna). Ökningar i WTO:s tekniska bistånd har för detta syfte genomförts. är den största enskilda bidragsgivaren till WTO:s särskilda fond för tekniskt bistånd. Doha-förhandlingarna ska avslutas , dvs. Ett positivt resultat kommer att få stor betydelse för de fattiga ländernas förmåga att dra full nytta av det globala handelssystemet. Den nya förhandlingsrundan ställer krav på förankring av och EU:s ståndpunkter i . Utöver detta har en särskild referensgrupp inrättats för dialog med fackföreningsrörelsen, näringslivet och ett antal frivilligorganisationer. Syftet med detta arbete är dels att informera om frågor som är föremål för förhandlingar i WTO, dels att inhämta synpunkter på dessa frågor från deltagarna i gruppen och därigenom förbättra beslutsunderlaget för regeringen. En ny strategi för samarbetet mellan och för det kommande decenniet presenterades av kommissionen . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 sättningen är att stärka samarbetet mellan och och betydelsen av handel och investeringar lyfts därvid fram tillsammans med konkreta förslag. gjordes en uppföljning av regeringens Asienstrategi vilken presenteras i rapporten (Ds 2002:24). Uppföljningen konstaterar att efter och inträde som nya WTO-med- lemmar och med en ny förhandlingsrunda kommer betydelse som handelspartner och handelsaktör att öka. liksom EU:s förbindelser med stärks ytterligare genom inrättandet av ett frihandelsområde mellan och och genom förhandlingar om associerings- och frihandelsavtal med . förhandlade EU och fram ett associations- och frihandelsavtal som är det mest långtgående och ambitiösa av det här slaget. I enlighet med budgetpropositionen har ambitionsnivån för handels- och investeringsfrämjandet höjts.