prop · GQ031d8 · 2003-01-01 00:00:00 — På området för försvarsmiljöinsatser har omfattande samarbete genomförts såväl med , , som . Bland de insatser som beretts och beslutats av Sida märks flera projekt för icke-spridning av massförstörelsevapen i . Inom beredskap mot olyckor och katastrofer har bl.a. ett projekt avseende hydrografisk undersökning i och samarbete med hamnmyndigheter i genomförts. På området för asyl- och migrationspolitisk kompetens har ett flertal projekt bedrivits, där regionala insatser och samverkan mellan flera länder varit viktiga inslag. För de insatser som beretts och beslutats inom fattades beslut om medan motsvarande belopp var . För insatser som beretts och beslutats av Sida var totalbeloppet för medan motsvarande belopp uppgick till . Det låga beloppet beror främst på att ett stort antal beslut fattade avsåg en treårsperiod. Medel för säkerhetsfrämjande insatser förväntas ligga fast på ungefär samma nivå . En viss minskning kan inte uteslutas. En fortsatt geografisk förskjutning av stödet på det civila området från , och till främst och kan förväntas. Kopplingen till EU- medlemskapet är dock mindre på andra samarbetsområden, som dessa insatser är av stor betydelse för svensk säkerhet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 gäller inte minst på totalförsvarsområdet, där det finns mer långsiktiga behov av stöd. Sammanfattningsvis kan sägas att det säkerhetsfrämjande samarbetet överlag har fungerat väl. Detta framgår av redovisning och annan rapportering från berörda myndigheter och andra genomförare, men också av de samtal med utförare, mottagare och representanter för berörda ministerier som genomförts inom ramen för interna översyn av det säkerhetsfrämjande stödet. Översynen har inkluderat ett stort antal samtal i och de baltiska länderna, fältbesök i , och liksom samtal i . Insatserna kan bedömas ha legat väl i linje med gällande riktlinjer. Övergången på flera områden från ett biståndsfinansierat samarbete till ett normalt och nära grannlandssamarbete mellan myndigheter är tydlig. Regeringens bedömning är att Sidas insatser har varit mycket värdefulla. Sidas erfarenhet av projektberedning ger en god grund för kvalitet i detta arbete, som också främst får anses vara en myndighetsfunktion. För det bilaterala samarbetet med , och på Försvarsmaktens område tas årsplaner fram , vilket regeringen bedömer som positivt. Detta gör stödet mer översiktligt och hållbart som långsiktigheten underlättar arbetet både hos genomförare och mottagare. Årsplanerna finansieras både från utgiftsområde 6 och 7. Fördjupande av demokratins kultur Att uppfylla målet om ett fördjupande av demokratins kultur i samarbetsländerna är en uppgift för både Sida och . har härvidlag fyllt en viktig funktion främst på de kulturella och akademiska områdena. Bland mycket annat har institutet arrangerat och stött projekt inriktade på barnkultur och barns rättigheter. Även projekt och utbyten inriktade på bl.a. jämställdhet, demokrati och media samt kulturpolitik har fått stöd. De olika stipendie- och utbytesprogrammen, inte minst inom ramen för Visbyprogrammet och Nya Visbyprogrammet, har bidragit till att främja det vetenskapliga, kulturella och samhälleliga utbytet mellan och samarbetsländerna. Visbyprogrammet finansieras ur anslaget för samarbete med . Sida har genomfört viktiga demokratifrämjande insatser, inte minst genom stöd till det civila samhället, till utvecklingen av lokalt självstyre, till rättssamarbete och till fria medier. Exempel på insatser är ett pilotprojekt inom lokalt självstyre i och fortsatt satsning på utbildning av journalister i regi av Fortbildning för journalister (). På medieområdet gavs stöd även till , som ger oberoende medieföretag i och lån till angelägna investeringar. Det decentraliserade samarbetet, liksom även det regionala samarbetet, har varit ett effektivt sätt att förstärka grannlandsrelationerna och att skapa värdefulla kontaktnät . En utvärdering som Sida låtit göra av det fördjupade vänortssamarbetet mellan kommuner i och andra länder visar att detta är unikt i ett internationellt perspektiv och fortsatt relevant. Dessutom har stöd getts inom rättsområdet. Här har samarbetet med de baltiska länderna vidareutvecklats mot att omfatta färre och större insatser. Samarbetet har haft stor relevans för ländernas EU-anpassning. Samarbete med enskilda organisationer skedde i alla de prioriterade länderna. Framför allt var det omfattande i , som hade tillgång till en särskild tilldelning av medel förvaltade av ForumSyd. En utvärdering konstaterar att stödet varit relevant för de vitryska organisationerna. Språk- och integrationsstödet, som lämnas för integration av de ryskspråkiga befolkningarna i och , har varit en angelägen insats som kommer att fortsätta . Sammanfattningsvis kan sägas att de insatser inom området fördjupande av demokratins kultur som har genomförts överlag har fungerat väl och varit relevanta för de mål regeringen ställt på verksamheten. Måluppfyllelsen har därigenom generellt sett varit god. Detta framgår bl.a. av rapporteringen från berörda myndigheter. Sida har låtit genomföra flera utvärderingar av insatser inom området. En sådan visar att stödet till lokalt självstyre i till stor del varit positivt och i vissa fall betydelsefullt för utvecklingen. rekommenderades bland annat att tydligare mål sätts upp på området samt bättre projektförberedelser. Det utbyte och samarbete inom kultur- och samhällsliv samt forskning och utbildning som stöds via är av stor betydelse inte minst för det civila samhället och i förlängningen för demokratiutvecklingen i stort i samarbetsländerna. De olika samarbets- och utbytesprogrammen bidrar till att främja vetenskapligt och kulturellt utbyte mellan och samarbetsländerna, vilket i sin tur förväntas ge vidgade kunskaper om demokrati och därmed stärka demokratins förankring i samhället. Områdets och insatsernas beskaffenhet gör det dock svårt att år för år dra några säkra slutsatser om samarbetets resultat. Stödjande av en socialt hållbar ekonomisk omvandling Den största delen av utvecklingssamarbetet med faller under målet att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling. Inom det ekonomiska området har insatser gjorts bl.a. inom offentlig förvaltning, näringslivsfrämjande och lantmäteri. I de baltiska länderna har stödet på flera områden fasats ut eller är på väg att fasas ut. Fortsatt stöd har givits till att stärka förvaltningen i länderna inom områden som har bäring på EU-integrationen. Insatser på lantmäteriområdet och fastighetsregistrering har genomförts i och . Båda länderna har antagit en ny jordabalk, vilket är av stor vikt för en fungerande fastighetsmarknad. Det näringslivsfrämjande stödet har varit betydelsefullt, framförallt i , bl.a. genom utbildning för företagsledare. Förvaltningsinsatser har kommit att bli en allt viktigare del i samarbetet med och . Det svenska stödet på det sociala området är betydande. Allvarliga problem kvarstår också i samarbetsländerna. Insatser har gjorts till stöd för hälso- och sjukvårdsreformer, uppbyggnad av socialtjänst och omsorg om utsatta grupper, framför allt utsatta barn och funktionshindrade. Insatser på det sociala området har i kandidatländerna en kompletterande roll till det omfattande stödet från EU, vars inriktning på det sociala området har varit begränsad. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 har genomförts bl.a. för att minska institutionaliseringen av funktionshindrade barn. Grundläggande system och strukturer finns på plats i de tre baltiska länderna. Även i och har insatser gjorts med inriktning på utsatta barn. En viktig del av arbetet i flera av länderna har varit satsningar på att utbilda socialarbetare. Det omfattande stödet till utvecklingen av socialt arbete i tio ryska regioner har fortsatt och börjar också resultat, t.ex. i form av ändrade värderingar och nya arbetsmetoder, att bli synliga. Stöd har också lämnats till hälsoreformer och mot smittsamma sjukdomar, bl.a. i form av två ungdomsmottagningar i och i samarbete med aktionsgruppen mot smittsamma sjukdomar inom Östersjöstaternas råd (). Även på det sociala området spelar det regionala samarbetet en stor roll. har svenskt stöd också börjat ges till () för insatser mot människohandel i de baltiska länderna och i . Insatserna rör bl.a. information och medvetandehöjande samt skydd och rehabilitering av offer. Att döma av utvärderingar som gjorts är stödet på både det ekonomiska och sociala området på hela taget väl inriktat och genomfört på ett bra sätt. På det ekonomiska området har de insatser som genomförts varit relevanta för att uppfylla målet genom att bidra till att utveckla de institutioner som är nödvändiga för en ekonomisk utveckling. Insatser på det sociala området har bidragit till att förbättra de sociala förhållandena i samarbetsländerna och utveckla förutsättningar för en positiv utveckling även på detta område. Stödjande av en miljömässigt hållbar utveckling Sida har inom miljösamarbetet prioriterat Baltic 21, Åtgärdsprogrammet för (HELCOM) samt EU:s miljöprogram för . Sida gjorde även insatser som syftar till en reformering av energisektorn i enlighet med målen för hållbar utveckling i . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Fokus har huvudsakligen varit på energieffektivisering och institutionell utveckling. På miljöområdet har samarbetet med kandidatländerna präglats av förberedelserna för EU-medlemskap. Det svenska stödet har varit inriktat dels på implementering av investeringsprojekt, dels på förvaltningsstöd. Fyra gåvoavtal har undertecknats, till det totala beloppet , och fem insatser har avslutats. Några av de avslutade projekten har lett till en fortsättningsfas, bland annat har Sidafinansierade projekt i och Kaunas blivit godkända för ISPA-finansiering. fattade Sida även beslut om att reservera till ett kommande avtal beträffande Sydvästra reningsverket i . Genom har stöd lämnats med inriktning på EU-integration för kandidatänderna. Detta innefattar bl.a. stöd till miljöförvaltningarna i , och . har förutsättningarna för samarbete i nordvästra förbättrats något jämfört och flera projekt utvecklats, bland annat rörande utbildning, miljöinformation och vattenvård. Samarbete vad gäller det civila strålskyddet genomförs av och var koncentrerat till att stärka kapacitet att hantera dessa frågor. Sida beslutade om samarbetsprogram med och . På det kärntekniska området har och fortsatt att prioritera insatser i och nordvästra . I har verksamheten inriktats på att fullfölja pågående projekt på kärnsäkerhetsområdet gällande anläggningsförbättringar och organisationsstöd åt . Nya projekt som påbörjats avser i första hand att förbereda och underlätta arbetet med att avveckla I. I har samarbetet fortsatt med inom området säkerhetsanalys, med inriktning mot en komplett säkerhetsrapport, den första i sitt slag i . Vid Kola kärnkraftverk fortsätter samarbetet på säkerhets- och brandanalysområdet. Regeringens allmänna bedömning är att de insatser som genomförts på miljöområdet varit relevanta för de mål som regeringen ställt på verksamheten och att måluppfyllelsen därigenom varit god. Insatserna på miljöområdet är i de flesta fall tunga, kapitalkrävande och fleråriga projekt. Effekterna av insatserna låter sig inte mätas i det korta tidsperspektivet utan är i allmänhet av mer långsiktig karaktär. Större investeringsprojekt som påbörjades , i bland annat avloppsvattenrening vid största utsläppskällor, och som delfinansierats av Sida, börjar nu ge resultat. HELCOM anser till exempel att det skett en anmärkningsvärd minskning av utsläpp från Haapsalu, , ett av Sidas första VA-projekt i . En annan betydelsefull del av miljöstödet avser att stödja reformprocessen och stärka miljöförvaltningarna genom institutionell kapacitetsutveckling. Av särskild betydelse är härvid långsiktigheten i åtagandena. Vidare har den regionala samverkan mellan nya EU-länder och , och stor betydelse och är av långsiktig karaktär. Även på det kärntekniska området löper många projekt . Det svenska stödet via SKI och SSI har varit koncentrerat till i och på ett effektivt sätt kompletterat internationella stödinsatser och därigenom bidragit till att väsentligen öka reaktorsäkerheten och strålskyddet vid detta kärnkraftverk. De svenska erfarenheterna från kan med fördel användas i det utökade samarbetet med de ryska kärnkraftverken i vårt närområde, och Kola kärnkraftverk. Även om villkoren för kvinnor och män ofta är formellt lika återstår mycket att göra innan målet och ett jämställt samhälle är uppnått både i och i samarbetsländerna. Den kvinnliga representationen på toppnivå inom politik och näringsliv är ofta oproportionerligt låg och generella löneskillnader kvarstår mellan könen. Utgångspunkten för utvecklingssamarbetet med är att jämställdhetsaspekten skall vara en integrerad del i alla Utöver det har dock ett antal insatser genomförts av både Sida och med ökad jämställdhet mellan könen som huvudsyfte. Exempel är bl.a. projekt inriktade på mannens relation till familj, barn och könsroller i och . Svenskt stöd har också gått till exempelvis utbildning av kvinnliga politiker, kvinnligt nätverksbyggande, utbildning i ledarskap och eget företagande för kvinnor i , projekt för att stärka kvinnors företagande i och samt en konferens för jämställdhetsexperter från de baltiska länderna, , och . Resultatet av satsningarna för att främja jämställdheten i samarbetsländerna har varit blandade. Ett svagt intresse hos både mottagare och hos de svenska genomförande parterna har ibland kunnat märkas. I frågan om integrering av ett jämställdhetsperspektiv i alla insatser har Sida kommit långt. har myndigheten också arbetat mer aktivt med att integrera jämställdhet i olika insatser, vilket även uppmärksammats i samarbetsländerna, bl.a. i , där detta kan beläggas genom en utvärdering som genomförts . Liksom har jämställdhetsfrågorna dock haft svårt att få genomslag inom det säkerhetsfrämjande stödet samt inom miljösamarbetet. I det senare fallet har dock ett arbete påbörjats för att öka kunskaperna om och i så fall hur jämställdhetsaspekter kan integreras. Inom Svenska institutets utbytesverksamhet har var femte expert varit kvinna, trots en uttalad ambition att nå en jämnare könsfördelning vid fördelningen av stöd. Utvärderingar av insatser från andra områden visar också att integreringen av jämställdhetsaspekter inte alltid är tillräcklig. () har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende Sida och . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 4.2 Anslagsöversikt för samarbete med Anslaget 9:1 Samarbete med omfattar anslagsposterna Samarbete med genom Sida, Samarbete med genom samt Övriga bidrag till samarbetet med . Eftersom samarbetet med är ett tvåårigt program som temporärt ingår i myndigheternas verksamhet belastas anslaget 9:1 med vissa förvaltningsutgifter. avses högst avdelas för förvaltningsutgifter. Anslaget 9:1 föreslås uppgå till . Av anslaget beräknar regeringen anslå till Sida, 90 miljoner 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 kronor till och till Övriga bidrag till samarbetet med . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden För anslaget 9:1 Samarbete med föreslås regeringen få göra ekonomiska åtaganden som tillsammans med tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst i enlighet med följande tabell. Tabell 4.4 bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Samarbete med genom Sida Huvuddelen av utvecklingssamarbetet med kanaliseras genom Sida. Sidas verksamhet spänner över ett brett fält. Insatserna omfattar allt från demokratistöd, institutionellt stöd på det ekonomiska och sociala området, näringslivsfrämjande insatser, insatser på miljö- och energiområdet samt säkerhetsfrämjande. Regeringen bedömer att Sidas insatser är av stort värde för samarbetsländerna och att de bidrar till en utveckling mot normalt grannlandssamarbete. Sidas bilaterala stöd utgör ett viktigt komplement till förmedlemskapsstöden i genomförandet av acquis communautaire (som sammanbinder staterna) i kandidatländerna. I och fungerar Sidas insatser genomgående i större eller mindre omfattning som ett stöd till ett närmande till EU. Regeringen beräknar anslå 500 miljoner kronor till Sida . Det övergripande målet för Svenska institutets insatser i har varit att fördjupa demokratins kultur i samarbetsländerna via insatser som också präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Insatserna har skett inom områdena kultur och samhälle samt utbildning och forskning. Sammantaget har institutet här en viktig funktion. De olika samarbets- och utbytesprogrammen bidrar till att främja utbytet mellan och samarbetsländerna, vilket i sin tur kan ge vidgade kunskaper om demokrati och därmed stärka demokratins förankring i samhället. Den tendens till förbättring av Svenska institutets årsredovisning som kunde noteras har inte fortsatt . Speciellt gäller detta redovisningen av måluppfyllelsen samt analysen av verksamheten. Vissa frågetecken finns därför gällande hur delar av verksamheten relaterar till målen. En dialog har inletts mellan och kring dessa frågor. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Regeringen bedömer dock att Svenska institutets insatser för en fördjupning av demokratins kultur i samarbetsländerna i huvudsak har varit ändamålsenliga. Regeringen beräknar anslå till institutets verksamhet inom områdena demokratins fördjupning samt utbildning och forskning i för . I samband med att kandidatländerna i blir medlemmar i skall det svenska utvecklingssamarbetet med dessa i princip avslutas. Finansieringen av Svenska institutets samarbete med dessa länder sker över anslaget för samarbete med , och en lösning för den framtida finansieringen är nu under behandling. Övriga bidrag till samarbetet med I denna anslagspost ingår bl.a. medel för samarbete och stöd på det kärntekniska området, medel för multilateralt stöd samt medel för säkerhetsfrämjande insatser. För att kunna bemöta den snabba utvecklingen i de Central- och Östeuropeiska länderna är det nödvändigt att det finns medel till regeringens disposition. Det är av vikt att stödja det samarbete som bedrivs genom internationella organisationer eftersom det kan uppstå synergieffekter genom samfinansiering mellan bilaterala och multilaterala program och projekt. Organisationerna skall huvudsakligen finansiera sin verksamhet genom ordinarie resurser, men regeringen avser även fortsätta att finansiera insatser som är av särskild betydelse för reformprocessen och hållbar utveckling och som är otillräckliga i det internationella utvecklingssamarbetet. bidrag till det nordiska miljöfinansieringsbolaget finansieras från denna anslagspost. Insatser inom ramen för det regionala samarbetet främst inom Östersjöstaternas råd, och avses även fortsättningsvis finansieras från denna anslagspost som komplement till den finansiering som sker via anslagsposterna till Sida och . Utgifter för administrativa kostnader i utrikesförvaltningen täcks av medel från denna anslagspost. I anslagsposten ingår även medel till i och juristhögskolan i 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 samt bidrag till Stiftelsen . Beträffande den säkerhetsfrämjande verksamheten bereds insatser på det civila området till största delen av Sida. Insatser på det militära området bereds främst av , men kan beredas av Sida, om de inte anses vara av särskild utrikes- eller säkerhetspolitisk vikt. Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för anslag 9:1 Samarbete med Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 4.8.29:2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier Länderna i har haft behov av finansiellt stöd för att påskynda reformprocessen. Detta avser bl.a. statliga kreditgarantier för lån från multilaterala finansieringsinstitutioner till investeringar samt exportkreditgarantier till vissa länder i . Medel har avsatts för att täcka garantiavgifter och eventuella skadeförluster. De nordiska regeringarna har beslutat att höja ramen för Nordiska investeringsbankens (NIB) miljöinvesteringslån, som är en viktig del av det förstärkta miljösamarbetet inom Nordliga dimensionen, från till . Med anledning av denna höjning bemyndigande regeringen att ställa ut garantier för finansiellt stöd till länder i till ett belopp om högst . Regeringen föreslår att godkänner ett statligt garantiåtagande om högst även för NIB:s miljöinvesteringslån. En årlig garantiavgift kommer att betalas till och belasta anslaget 9:2. beslutade att inrätta en särskild exportkreditgarantiram om för de baltiska länderna och . I samband med att ramen utvidgades till vidgades landkretsen med , och för affärer som samfinansieras med internationella finansiella institutioner. Syftet med ramen är att bidra till att utveckla näringsliv och infrastruktur i berörda länder samt att bidra till ett varaktigt samarbete mellan de berörda länderna och svenska företag. Regeringen har uppdragit åt () att administrera verksamheten. godkände en höjning av ramen till mot bakgrund av den utvärdering som genomfördes . Med hänsyn till den ekonomiska krisen i har dock denna höjda ram inte ställts till EKN:s förfogande. På anslaget finns avsatta för eventuella skadeförluster. Av dessa har utbetalats. I samband med utvärderingen av samarbetet med bad regeringen att avge en rapport med analys och bedömning av verksamheten. Som framgår av proposition 2000/01:119 i omvandling utvecklingssamarbete med , har omfattningen av den särskilda garantiverksamheten väsentligt gått tillbaka. Bakom denna utveckling ligger en successivt förbättrad risksituation på de baltiska länderna, vilket ökat möjligheterna att inom den ordinarie verksamheten möta efterfrågan på garantier, i förening med det dramatiskt försämrade riskläget på , då stängde större delen av garantigivningen för landet. Vad gäller övriga länder , och , där det finns ett krav på samfinansiering med internationella finansinstitutioner, hade några sådana projekt ännu inte kommit till stånd. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tendensen med en minskande omfattning av garantiverksamheten fortsatte även . Minskningen avtog i viss mån när EKN lättade något på sin restriktiva Rysslandpolicy, men verksamheten ligger som tidigare på en mycket låg nivå. Nya garantiförbindelser gjordes för jämfört med året innan, medan nya garantiutfästelser utfärdades för 2001 jämfört med . Det totala utnyttjandet av ramen gick ned från till . Garantigivningen inom den särskilda ramen är underkastad vissa restriktioner vid sidan av det gällande rambeloppet om . Dessa innebär att EKN måste tillse att de totala förlusterna inom den särskilda ramen inte kommer att överstiga den förlustreserv som avsatts. Eftersom förlustreserven redan till stor del är intecknad genom tidigare uppkomna skadefall och förlustrisker på utestående garantier, är EKN:s rörelseutrymme för ny garantigivning relativt begränsad. betalade EKN ut i skadeersättningar. Bortsett uppvisar en minskning av utbetalda skadeersättningar, vilket har sin naturliga förklaring bl.a. i att antalet skadeärenden minskar i och med att befintliga ärenden slutregleras som antalet nya ärenden inom ramen är mycket lågt. EKN bedömer dock att det finns en betydande risk för att skadeersättningarna åter tar fart. Regeringen föreslår att anvisas på anslaget 9:2 för för att de reservationer som finns på anslaget kan fortsätta att utnyttjas.