prop · GQ031d8 · 2003-01-01 00:00:00 — Kvinnors utbildning har generellt sett störst genomslag på familjens levnads- och hälsostandard, ity att utbildade kvinnor är mer benägna att sända sina barn till skolor. Målet för det svenska hälsobiståndet är att skapa förutsättningar så att hälsovården i u- länder omfattar hela befolkningen, är av god kvalitet och bygger på jämlikhet och jämställdhet. Stödet skall vidare bidraga till att hälso- och sjukvården fungerar varaktigt och effektivt, samt att den påverkar andra sektorer i riktning mot en bättre folkhälsa i hela samhället. Prioritet har därför givits insatser för hälsoreformer (främst hälsosystems- och läkemedelsfrågor), sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt sådana folkhälsofrågor som berör sambanden mellan hälsa, utveckling och minskad fattigdom. stöder bland annat WHO:s arbete med att utveckla strategier och åtgärder för att nå Millenniemålen om sänkt mödra- och barnadödlighet. I detta sammanhang pågår arbete med en strategi för att bättre stödja ländernas arbete med program för reproduktiv hälsa Ohälsa hämmar ekonomisk tillväxt och är en viktig bidragande orsak till fattigdom. En fungerande hälsovård som är tillgänglig även för de fattiga är därför angelägen. Kultur- och mediesamarbetet avser att skapa förutsättningar för kulturell mångfald, skapande verksamhet och en hållbar utveckling baserad på de mänskliga rättigheterna. Kulturen är en stark kraft som i samverkan med media ger människor möjlighet att visa fram och diskutera och därmed makt att påverka sin situation, vilket är en betydelsefull dimension av fattigdomsbekämpning. Kultursamarbete påverkar främjandet av värderingar som tolerans, jämlikhet mellan kvinnor och män, ickevåld och ömsesidig förståelse väsentliga element för att demokrati och mänskliga rättigheter skall kunna frodas. Fortsatt prioritet ges till det samarbete som bedrivs inom ramen för ett rättighetsperspektiv och med det bredare syftet att befrämja framväxten av ett mångkulturellt och hållbart samhälle. Infrastruktur, näringsliv, urban utveckling och finansiella system Målet för verksamhetsgrenen är att skapa förutsättningar för och bidra till en hållbar tillväxt genom utveckling av infrastruktur, näringsliv och handel, urban utveckling och finansiella system. Infrastruktur, näringsliv och urban utveckling är prioriterade och särskilt viktiga områden för att uppnå målsättningen om hållbar utveckling. Hänsyn till klimatproblematik bör i större utsträckning integreras i det svenska utvecklingssamarbetet. Förutsättningarna för, och utformningen av, stödet har starkt påverkats av avregleringar och en ökad ägarspridning i många av samarbetsländerna. Detta har medfört att statens roll i ökad utsträckning blivit att skapa förutsättningar för privata investeringar inom inte minst infrastruktur sektorn. En del av biståndet har inriktats på att underlätta för länderna att genomföra denna process på ett transparent och ansvarsfullt sätt. En annan viktig del är att öka förutsättningarna för privat resursmobilisering. I detta sammanhang är de höga riskerna som investerar upplever ett hinder för utvecklingen. Med de nya fristående garantiinstrumentet har Sida fått möjlighet att minska risknivåer och därmed skapa förutsättningar för ökad intern resursmobilisering. Verksamheten inom näringslivsutveckling syftar till att stärka förutsättningarna för ett konkurrenskraftigt näringsliv i samarbetsländerna. Samarbetet med näringslivs- och handelsinstitutioner har ökat. har ökad uppmärksamhet lämnats åt att stärka 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 kapacitet att delta i t.ex. WTO förhandlingar liksom åt utveckling av institutioner som är nödvändiga för ett effektivt handelsutbyte och för att ska kunna dra nytta av det tillträde man har till exportmarknader. Detta arbete kommer att intensifieras. utveckling och bostadsförsörjning är ett område som ökar snabbt p.g.a. den snabba urbaniseringen i utvecklingsländerna. Målet är att stödja utvecklingen av hållbara städer, som fungerande ekonomiska tillväxtmarknader, som fungerande sociala system med lokal demokrati och som ett ekologiskt hållbart system för vatten, sanitet, avfallshantering och transport. Arbetet inom den finansiella sektorn bör koncentreras till grundläggande ram- och regelverk, finansiella marknader och institutioner; finansiell krishantering, och riskkapitaltillförsell. Nya former för stöd inom sektorn har utvecklas så som till exempel ett mentorskapsprogram mellan Riksbank och den ugandiska . Inom ramen för försöksverksamheten med de fristående garantierna har Sida utvecklat nya former för att stödja infrastrukturprojekt liksom även utvecklingen av lokala kapitalmarknader. Målet för verksamhetsgrenen, som omfattar naturbruk samt föroreningar och övrigt miljöskydd, är att skapa förutsättningar för tillväxt och bättre levnadsvillkor genom ett långsiktigt, hållbart och produktivt nyttjande av naturresurser. har beredningar genomförts, eller påbörjats, av nya större landsbygdsinsatser i , , , , , och . Dessa insatser kännetecknas alla av helhetssyn, decentralisering av resurser till den nivå som berörs och medverkan av lokal förvaltning, civila samhället och privata sektorn. Verksamhetsgrenens fokus har flyttats från produktion baserad på förnyelsebara resurser till att fokusera på mer generella förutsättningar för att skapa tillväxt på landsbygden. Verksamheten har därför vidgats till att omfatta även handels- och marknadsaspekter, liksom utveckling av tillväxtfrämjande institutioner såsom rådgivning och finansiering, legala ramverk och demokratiska lokala organisationer. Klimat-, ozon- och kemikaliefrågorna tillsammans med rätten till ren 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 luft, rent vatten och fungerande sanitet är områden som prioriterats . Prioritet bör även fortsättningsvis ges till breda insatser för landsbygdsutveckling. Insatser behövs för att stödja ekonomiska, legala och institutionella reformer och utveckla kapaciteten på alla nivåer i syfte att skapa tillväxt på landsbygden och bekämpa fattigdomen. Fortsatt stöd till förstärkningar av nationella miljöförvaltningar bör prioriteras. Naturresursfrågorna berör ofta flera länder och regionala insatser är därför av stor betydelse. Integrerad vattenresursförvaltning bör även fortsättningsvis vara ett prioriterat område. I detta sammanhang vill regeringen särskilt nämna stödet till kapacitetsuppbyggnad och nätverksbyggande genom , vars sekretariat etablerats som en mellanstatlig organisation med säte i . Även markanvändning, inklusive insatser för bekämpning av ökenspridning, bör fortsatt ges hög prioritet. Frågor om skog och avskogning bör därvid ges särskild uppmärksamhet. Sida har etablerat en miljöenhet, SENSA, (Swedish Environmental Secretariat in ), inledningsvis knuten till svenska ambassaden i . Uppgifterna skall bl.a. vara att identifiera och stärka synergier mellan olika Sida-fi- nansierade verksamheter, utveckla kontakter med och verka för erfarenhetsutbyte mellan aktörer i och i samt stärka regionala processer för hållbar utveckling. Genom att ansluta sig till de globala miljökonventionerna, t.ex. konventionen om biologisk mångfald, klimatkonventionen, och om långlivade organiska föroreningar, har förbundit sig att genom olika insatser stödja u- länderna i deras genomförande av konventionerna. har ett arbete genomförts för att utveckla system för hur sådana insatser bättre kan integreras i det bilaterala biståndssamarbetet. Även har antagit riktlinjer för hur sådan integrering bör genomföras. Enligt regeringens uppfattning bör denna fråga ges fortsatt prioritet . Målet för verksamheten är att stödja länder som genomför ekonomiska reformprogram syftande till ekonomisk tillväxt och fattigdomsbekämpning. Stödet skall utgöra ett in- citament till fortsatta reformer och anpassas till specifika behov och förutsättningar i enskilda länder. För att uppnå och vidhålla makroekonomisk stabilitet och tillväxt som fattigdomsarbetet fokuseras och blir mer resultatorienterat krävs att reformprocessen fortsatt fördjupas och mer inriktas på strukturella och institutionella reformer. Utformning och genomförande av budgeten är central i detta avseende. Stödet till ekonomiska reformer skall i enlighet med riktlinjer för stödformen ges till fattiga länder, som genomför ekonomiska reformprogram med tydlig inriktning på fattigdomsbekämpning. Traditionellt har stödet givits till fattiga och skuldtyngda länder. Alltefter som länderna har börjat erhålla skuldlättnad under och () skuldlättnadsinitiativ, det s.k. Heavily Indebted Poor Countries (HIPC) initiativet, har emellertid fokus på att bidra till att täcka ländernas externa finansieringsgapet minskat. Detta har möjliggjort att resurserna istället kan användas för budgetstöd. Syftet är att stödja ländernas arbete med att bekämpa fattigdom i enlighet med ländernas egna prioriteringar uttryckta i nationella fattigdomsstrategier. Den gradvis förändrade inriktningen på stödet mot utökat budgetstöd medför att delvis nya krav ställs på Sida. Frågor som rör länders budget och budgetprocesser, deras betalningssystem och mer generellt deras finansiella styrsystem kommer allt mer i fokus vid beredningen av stöd till ekonomiska reformer. Stödet ges i huvudsak till länder med vilka bedriver långsiktigt utvecklingssamarbete och ges i samordning med , IMF och andra givare. fattade regeringen beslut om att lämna stöd till insatser på för , , , och (utöver tidigare redan beslutat stöd). Regeringen fattade dessutom beslut om att lämna 27 miljoner i ett bidrag till för att stödja kapacitetsuppbyggande arbete på skuldområdet i fattiga och skuldtyngda länder. Därutöver har lämnat ett bidrag om till Institute (WBI) för att gemensamt med institutet samfinansiera ett utbildningsprogram inom området. Sida har arbetat för att öka kunskaperna om finansiell styrning genom bland annat olika utbildningsinsatser samt bildat en arbetsgrupp för att bland annat vidareutveckla metoder och arbetssätt för denna typ av stöd. Regeringen har prioriterat och internationellt verkat för en långsiktig lösning på skuldfrågan för de fattigaste och mest skuldsatta länderna. Huvuddelen av de länder under HIPC-initiativet som ännu inte fått något beslut om skuldlättnad befinner sig i eller har avslutat militära konflikter. Den svenska inställning är att den flexibilitet som redan finns inom ramen för initiativet skall utnyttjas så att länderna erhåller skuldlättnad. För att möjliggöra för länderna att påbörja sitt ekonomiska reformarbete efter en konflikt har IMF inrättat en bilateral fond för att mjuka upp de inledande hårda lånen innan landet får tillgång till IMF:s mjuka utlåning. har stött detta arbete och lämnat bidrag till fonden för att finansiera subventioner för kvalificerande länder under de två första kvartalen 2002 om . Regeringen avser att bidra till HIPC-initia- tivet successivt under dess genomförande. För svenskt vidkommande lämnas bidrag i form av stöd till den fond som administreras av och som skall användas för att finansiera beslutade skuldlättnader under initiativet till internationella finansiella organisationer som saknar möjlighet att finansiera dessa kostnader självt. har beräknat att det existerar ett finansieringsgap i fonden om en knapp miljard US-dollar. överförde ett bidrag till IMF för att täcka den svenska delen av finansieringsuppgörelsen av fondens deltagande under HIPC-initiativet. Drygt hälften av bidraget finansieras genom att deponerat ett räntefritt lån hos IMF. Regeringen kompenserar även vissa av de kostnader som uppstår i samband med skuldavskrivningar inom . Målet för verksamhetsgrenen är att stärka utvecklingsländernas forskningskapacitet och främja forskning inriktad på utveckling och fattigdomsbekämpning. Detta sker genom stöd till forskningssamarbete med och mellan utvecklingsländer, stöd till internationell forskning med inriktning på 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 utvecklingsländer och u-landsrelaterade problem, samt till u-landsforskning i . Sidas bidrag följs upp av aktiv medverkan i de internationella forskningsprogammens styrelser och policyskapande organ. För att säkerställa forskningens relevans för utveckling och fattigdomsbekämpning, har Sida bl.a. inom de av Sida stödda programmen verkat för ökat u-landsinflytande och för orientering mot de fattigaste ländernas problem och behov. Den inhemska forskningskapaciteten har främjats genom ökat stöd till högre utbildning och forskning i några av de fattigaste samarbetsländerna. I flera av dessa länder har Sida givit stöd till uppkoppling mot Internet för att främja deltagande i det internationella vetenskapliga informationsutbytet. Den expansion av forskningssamarbetet som inleddes i och med de nya riktlinjerna 1998, har fortsatt om än i långsammare takt . insatser har etablerats i , och . Flera samarbetsprogram har reviderats eller utvärderats . Resultatet av dessa ligger till grund för framtida planerad inriktning av programmen. Sålunda utvidgas skogsforskningen medan delar av torrområdesforskningen fasas ut. En av de mest framgångsrika forskargrupperna inom epidemiologi i finns med Sidas stöd i . genomfördes också en analys av forskning och forskarutbildning vid samhällsvetenskapliga fakulteter i . Denna analys visar bl.a. på den synergi som kan uppnås genom koppling av bilateralt och regionalt samarbete. På grund av den kraftiga expansionen av forskningssamarbetet har Sida utarbetat en metodhandbok . Utgifterna för forskningssamarbetet genom Sida ökade från till 886 miljoner . Sida förutser behov av ökat stöd till globalt forskningssamarbete, mot bakgrund av ökat behov av stöd till kunskap, kunskapsutveckling och tillämpningar för att tillhandahålla globala offentliga nyttigheter. Detta bör enligt Sida ske parallellt med ökning av insatser för att främja forskning i samarbetsländerna och länkar mellan nationella, regionala och internationella organisationer. Förutom fortsatt stöd till internationella program för forskning om hälsa, jordbruk, miljö, klimat, basvetenskaper och social utveckling avser Sida utreda möjligheterna 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 till samarbete med FN: s fackorgan. Dessa har en normativ roll och kan identifiera för angelägna forskningsområden. Humanitärt bistånd och konfliktförebyggande Målet för det humanitära biståndet är att möta akuta behov för att lindra följderna av väpnade konflikter i enlighet med internationell humanitär rätt och naturkatastrofer, som långsiktigt hållbara lösningar så långt som är möjligt skall eftersträvas, bl.a. genom lokal kapacitetsutveckling. I ökande grad betonas analys av konfliktaspekter i beredningen av humanitära insatser. Den nya tidens inomstatliga konflikter tenderar att drabba civilbefolkningen särskilt hårt och har tvingat miljontals människor i internflykt. I det nya säkerhetsbegrepp som utvecklas står individens säkerhet i centrum. Den humanitära verksamheten syftar i stor utsträckning till att stärka skyddet av civila i konfliktsituationer. Särskilda behov av skydd och bistånd för utsatta grupper, som barn, kvinnor, äldre och funktionshindrade har uppmärksammats. I sina rapporter om skydd av civila i väpnade konflikter (senast ) har FN:s generalsekreterare efterlyst en ny skyddskultur, i vilken statliga och icke-statliga aktörer respekterar den internationella humanitära rättens regler. har diskuterat hur skyddet av civila kan stärkas i samband med genomförande av fredsoperationer. Effektivt skydd förutsätter partnerskap mellan alla berörda aktörer. och flyktingkommissarie har genom och viktiga skyddsmandat. Samspelet mellan den humanitära rätten, de mänskliga rättigheterna och flyktingrätten kan utvecklas ytterligare i syfte att stärka skyddet för drabbade civilbefolkningar. Brott mot den internationella humanitära rätten har också påverkat de humanitära aktörerna, som genom sin närvaro i konfliktområden ofta utsätts för stora risker. Inom FN verkar och EU för förbättrad säkerheten för humanitär personal. Det humanitära biståndet är ett av Sidas största verksamhetsområden. Huvuddelen av det humanitära biståndet för kanaliserades via svenska och internationella enskilda organisa- tioner, internationella rödakorssystemet och FN. har stora insatser krävts i samband med omfattande naturkatastrofer. Jordbävningarna i och krävde många människoliv. De visade också på nationella brister vad gäller förebyggande och beredskap. Merparten av det humanitära biståndet har dock, liksom tidigare, använts vid humanitära katastrofer i samband med väpnade konflikter. Biståndet till (inklusive ) minskade från till till följd av den fortsatta övergången från humanitärt bistånd till mer långsiktigt utvecklingssamarbete på västra . Biståndet till ökade något till . De största mottagarna är , , och . svarade för 16,7.procent . utgör fortsatt en stor mottagare i regionen men genom avslutningen av den stora infrastrukturinsatsen efter orkanen förväntas andelen minska ytterligare. Det humanitära biståndet till ökade från 21.procent till 29.procent , vilket förklaras av en kraftig ökning av det humanitära biståndet till till . Den dramatiska utvecklingen i ställde stora krav på internationell humanitär samordning. Trots svåra omständigheter kunde en allvarlig humanitär kris undvikas och grunden läggas för ett omfattande flyktingåtervändande. I den treåriga strategi för det svenska biståndet till som antogs av regeringen förutses det humanitära biståndet ligga kvar på en fortsatt hög nivå. Regeringen beslutade att förlänga den humanitära strategin för t.o.m. längst . Under innevarande år kommer resultatredovisningen av biståndet att utvecklas ytterligare och analysen av principiella frågeställningar kring bistånd och konflikt att fördjupas. Näringslivets roll i samband med humanitära katastrofer får ökad uppmärksamhet. I stöttade svenska företag humanitära operation med en uppskattad insats för mobiltelefoni. Det ökade intresset från näringslivet bör tas tillvara och samarbetet mellan svenskt näringsliv och de humanitära organisationerna fördjupas ytterligare. Genom anslaget finansieras insatser inom konflikthantering. av Sidas 21 viktigaste länder befinner sig i väpnad konflikt eller i en fredsbyggande fas. En tydlig konfliktmedvetenhet är därför central för biståndet. DAC:s riktlinjer för bistånd i konfliktsituationer har varit en utgångspunkt för Sidas egna strategier för stöd till konfliktförebyggande och fredsfrämjande verksamhet. En översiktstudie har genomförts i syfte att stärka Sidans förmåga att integrera ett konfliktperspektiv vid insatser i konfliktområden. Studien kom fram till att antalet insatser inom konflikthanteringsområdet ökat markant . och dominerar, med dialogfrämjande insatser som framträdande stödform. Oväntat stora humanitära behov har lett till att Sida genom omdisponeringar fått tillföra ytterligare medel till det humanitära anslaget. Förutsedda minskade utbetalningar efter Mitch-insatsen motiverade en minskning av årets humanitära anslag till . Nya oväntade behov i form av massivt flyktingåtervändande i , hotande svältkatastrof i södra och försämrad humanitär situation i och har dock redan tidigt under innevarande budgetår tvingat fram nya omdisponeringar. Framöver förväntas livsmedelskrisen i södra ta ytterligare stora medel i anspråk, liksom även re-integreringen av flyktingar i . Den nya situationen i har öppnat för nya möjligheter att nå ut till internflyktingarna och stödja landets fredsprocess. Det allvarliga humanitära läget på de ockuperade områdena kvarstår. Sidas totala engagemang inom området konflikthantering har ökat, vilket påverkar utrymmet på anslaget. Tabell 3.8 visar den totala volymen som går till enskilda organisationer. Tabell 3.8 Utvecklingssamarbete genom enskilda organisationer Lokala och internationella enskilda 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Målet för verksamhetsgrenen Enskilda organisationer är att främja utvecklingen av ett livskraftigt och demokratiskt civilt samhälle och stärka lokala samarbetsorganisationer i utvecklingsländer genom stöd till samarbete och erfarenhetsutbyte mellan svenska enskilda organisationer och lokala organisationer i dessa länder. Sida skall verka för att de svenska enskilda organisationerna betonar organisations- och kunskapsuppbyggnad samt lokal kompetensutveckling. Det civila samhällets organisationer spelar en betydande roll inom utvecklingssamarbetet och kan bidra till att minska fattigdomen genom bl.a. ekonomisk-social verksamhet, opinionsbildning och genom att bidra till demokratisering. Genom stöd till svenska enskilda organisationer vill regeringen bidra till utvecklingen av väl fungerande organisationer och organisationsformer i utvecklingsländerna. De svenska enskilda organisationerna har erfarenheter av förenings- och verksamhetsutveckling, liksom i många fall av internationell opinionsbildning, som kan vara till nytta också för organisationerna i utvecklingsländerna. Enskilda organisationer kan genom påverkans- och stödarbete på ett effektivt sätt lokalt och globalt medverka i arbetet för att minska fattigdomen. för stöd till enskilda organisationer omfattar endast medel för insatser som initieras och planeras av de svenska enskilda organisationerna själva. Utöver detta beslutar Sida om insatser där organisationerna anlitas som genomförare. Genom verksamhetsgrenen finansierades utvecklingsinsatser i mer än 100 länder via tolv större svenska enskilda organisationer med vilka Sida bedriver ett långsiktigt samarbete baserat på fleråriga så kallade ramavtal. Av organisationerna med ramavtal fungerar fem som kanaler till mindre svenska enskilda organisationer. Inom verksamhetsgrenen fortsätter även förskjutningen från den traditionellt största sektorn undervisning mot insatser med fokus på mänskliga rättigheter och demokrati. Sidas roll är att i dialog med de svenska enskilda organisationerna stödja deras arbete med att kvalitetssäkra verksamheten på såväl policysom metodnivå. Detta görs bl.a. i samband med beredningar, uppföljningar och resultatanalyser. Genom systemrevisioner och kapacitetsstudier medverkar Sida till att förbättra metoder för styrning och kontroll. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 har det tidigare påbörjade metodarbetet, syftande till att finna former för att mäta resultat av stöd till organisations- och kapacitetsuppbyggnad hos lokala samarbetsorganisationer fortsatt. Inom ramen för detta arbete har utformandet av en modell för organisationsanalys slutförts. I enlighet med regleringsbrevet för har ett förslag till kriterier för urval av ramorganisationer utarbetats av Sida. Sida skall fullfölja det inledda arbetet och redovisa kriterierna . Nya ramorganisationer kan komma att tillföras ramorganisationskretsen som ett resultat av arbetet med urvalskriterier. Dialogen mellan enskilda organisationer och Sida om det civila samhällets roll i utvecklingssamarbetet har fortsatt i samband med ett antal studier som genomförts i anslutning till utarbetandet av urvalskriterier. Studierna behandlar frågor kring biståndets roll i framväxten av det civila samhällen i syd, statens och de enskilda organisationernas samarbete i internationellt utvecklingssamarbete samt trender i det civila samhället. Ett seminarium, som behandlade frågor kring de tre studierna, hölls med företrädare för svenska enskilda organisationer. arrangerade Sida en konferens på temat De enskilda organisationernas roll i samhällen i förändring. Representanter för 75 asiatiska och 75 svenska enskilda organisationer deltog. Konferensen resulterade i att nya kontakter knöts mellan och . Önskemål uttrycktes att en uppföljande konferens med liknande inriktning skall hållas i . Förslaget att anordna en konferens där asiatiska och svenska enskilda organisationer skulle mötas har sitt ursprung i regeringsskrivelsen för en svensk Asienstrategi inför 2000-talet. De enskilda organisationerna spelar också en viktig roll i att bidra till information och opinion kring utvecklingsfrågor i . har bidrag för information i förmedlats till 31 organisationer.