prop · GQ03101 · 2003-04-03 00:00:00 — Det är en ökning med i volym sedan1993, varav ett par procent inföll (diagram 9.5).Diagram 9.5 Produktion av statliga utbildningstjänster och forskning 1993-2002,volymförändringarIndex 1993=100Utbyggnaden har skett och har främst gällt de mindre ochmedelstora högskolorna ute i landet. Dessutom har flera nya högskolortillkommit. Men även de största universiteten, dvs. de i , , och , som tillsammans svarar för en tredjedel av den totalaproduktionen, hade på grund av sin storlek en liknande utveckling som områdetsom helhet. NäringslivstjänsterProduktionen av näringslivstjänster uppgick till 2002.Räknat i fasta priser är det en liten nedgång jämfört med året innan.Produktionsvolymen har sammantaget minskat (diagram9.6).Diagram 9.6 Produktion av statliga näringslivstjänster 1993-2002,volymförändringarIndex 1993=100Kommunikationstjänsterna, som svarar för av den totalaproduktionen inom näringslivstjänsterna, har stigit med närmare en femtedelunder nioårsperioden.Avskrivningarna på de statliga vägarna och järnvägarna, som påverkarproduktionsvärdet, har uppgått till av produktioneninom näringslivstjänsterna. var andelarnasärskilt höga. Den beskrivna utvecklingen för kommunikationer respektivenäringslivstjänster totalt förklaras därför till stor del avavskrivningskalkyler.Exempel på andra näringslivstjänster än kommunikationer är lantmäteri ochskogsvård. Produktionen av sådana tjänster har sammantaget minskat kraftigt ivolym . Nedgången har varit spridd på många olika myndigheter. Samhällsskydd och rättskipningInom området samhällsskydd och rättskipning producerades tjänster till ett värde av . Det innebär en marginell nedgång i volym sedan1993 (diagram 9.7).Diagram 9.7 Produktion av samhällsskydd och rättskipningstjänster 1993-2002,volymförändringarIndex 1993=100Polisväsendet svarar för av produktionen inom området. Under1990-talets andra hälft har polistjänsterna successivt minskat något i volym,sammantaget . tycks dock denna trend vara bruten ochpolistjänsterna har ökat något under 2001 och 2002.Rättskipning, där såväl domstolar som kronofogdar ingår, svarar för knappt enfjärdedel av produktionsvärdet inom området som helhet. I motsats till de flesta statliga verksamhetsområden har produktionen ökat i volym under perioden1995-2000, med närmare en femtedel. in tycks dockha inneburit en nedgång.Inom kriminalvårdsmyndigheterna, med knappt en femtedel av produktionsvärdet,minskade däremot produktionen fyra sista år för att därefteröka igen. Allmänna förvaltningstjänsterAv de statliga verksamhetsområdena visar de allmänna förvaltningstjänsterna denkraftigaste nedgången sedan 19938. Verksamheten har minskat med närmare enfjärdedel till 2002. Myndigheterna inom området ekonomi,planering, skatter och tullar har sammantaget minskat produktionen under iprincip (diagram 9.8).Diagram 9.8 Produktion av allmänna statliga förvaltningstjänster 1993-2001,volymförändringarIndex 1993=100Utvecklingen påverkas dock av sådana strukturella förändringar som attByggnadsstyrelsen lades ned 1994 och att alla departement samlades till en endamyndighet, , 19979. Korrigerat för detta reduceras nedgången ide allmänna förvaltningstjänsterna till sedan 1993.Den beskrivna utvecklingen avseende i diagram 9.8 förklaras helt avRegeringskansliet, där produktionen, på det sätt som den mäts i den officiellastatistiken, tillfälligt påverkades av ökade omkostnader i samband medförsäljningen av Teliaaktier. Diagram 9.9 visar utvecklingen avtjänsteproduktionen i rensat för kostnaderna i samband medaktieförsäljningen.Diagram 9.9 Produktion av tjänster vid , skattemyndigheter,länsstyrelser och övriga allmänna statliga förvaltningstjänster 1993-2002,volymförändringarIndex 1993=100Regeringskansliet, skattemyndigheterna och länsstyrelserna svarar för mer änhälften av produktionen inom de allmänna förvaltningstjänsterna.Regeringskansliets tjänster har, i motsats till annan statlig verksamhet, ökatunder 1990-talets andra hälft. En förklaring till detta är att EU-medlemskapet,och särskilt ordförandeskapstiden, har inneburit en ökad arbetsbelastning förRegeringskansliet.Så gott som alla andra myndigheter på området kan påvisa nedgångar underperioden. Skattemyndigheterna, med drygt en femtedel av den totala produktionen, har t.ex. minskat sin produktion med närmare en fjärdedel . Även i länsstyrelserna, som tillsammans svarar för , harverksamheten minskat. handlar det om en nedgång på drygt en femtedel. Vård, social trygghet och omsorgInom området vård, social trygghet och omsorg producerades tjänster för 22miljarder kronor . Det är en nedgång med i volymsedan 1993 (diagram 9.10).Diagram 9.10 Produktion av vård, sociala trygghetstjänster och omsorg 1993-2002, volymförändringarAdministrationen av socialförsäkringar svarar för hälften avproduktionskostnaderna och de statliga arbetsmarknadsåtgärderna för enfjärdedel. Resterande verksamhet inom området bedrivs av myndigheter inom social omsorg, som t.ex. och . Inomhälso- och sjukvård finns bl.a. , Läkemedelsverket ochSmittskyddsinstitutet.Det är framför allt myndigheterna inom arbetsmarknadsområdet, dvs.arbetsförmedlingar, och länsarbetsnämnder, som svarar för produktionsminskningen. Tjänstevolymen har minskat med nästan hälften sedantoppåret 1993.Nedgången på området som helhet motverkades av att produktionen inom de allmänna försäkringskassorna ökat . Utvecklingen förstärks av attPremiepensionsmyndigheten började sin verksamhet 1998 och bidrar därefter tilluppgången. Sammantaget har verksamheten inom vård, social trygghet och omsorgutanför arbetsmarknadsområdet ökat . KulturInom området fritidsverksamhet, kultur och religion producerades tjänster förknappt . har produktionen minskat medknappt en femtedel. Nedgången förklaras helt av att vissa kyrkliga tjänster, som tidigare räknats som statliga i nationalräkenskaperna, efter i samband med kyrkans separation från staten, i stället ingår som en del avhushållens intresseorganisationer. Om hänsyn tas till huvudmannaskapsbytet varproduktionsvolymen ett par procent större 2002 än tidigare.De statliga museerna svarar tillsammans för en tredjedel av produktionsvärdetoch är den största enskilda myndigheten. Eftersom av och verksamhet finansieras via anslag,räknas även de till det statliga kulturområdet, trots att de drivs i bolagsform.10Riksrevisionsverkets iakttagelser10 iakttagelserRiksrevisionsverket (RRV) bedriver revision genom årlig revision ocheffektivitetsrevision. Den årliga revisionen avslutas genom uttalanden irevisionsberättelser till regeringen om bl.a. myndigheternas årsredovisningar.Inom effektivitetsrevisionen granskas effektiviteten i statliga åtaganden ochstatlig verksamhet. RRV lämnar även en årlig rapport till regeringenmed en samlad redovisning av revisionens iakttagelser och slutsatser baserat påden årliga revisionen av myndigheterna, särskilda studier,effektivitetsgranskningar och regeringsuppdrag samt RRV:s remissyttranden.I detta kapitel görs en genomgång av flertalet av de rapportereffektivitetsrevisionen lämnade och regeringens åtgärder medanledning av dessa.Kapitlet innehåller även redovisning av revisionsberättelser med invändningavseende 2002. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med bedömningen av vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas medanledning av invändningarna.10.1 Effektivitetsrevisionens iakttagelserEffektivitetsrevisionen har avslutat nio egeninitierade granskningar . Nedan redovisas sammanfattningar av dessa rapporter tillsammans med regeringens bedömningar med anledning av RRV:s slutsatser. Därutöver redovisas en rapportfrån . Effektivitetsrevisionen genomför även studier på uppdrag avregeringen. har fyra sådana studier avslutats, vilka sammanfattasnedan.I syfte att stärka kontrollen av hanteringen av statliga medel anvisaderiksdagen sammanlagt för perioden - 1999 på anslagetKontrollfunktionen i staten. RRV har haft ett flertal uppdrag inom ramen för det s.k. kontrollprojektet. Nedan redovisas sju av de åtta rapporter som avslutatsunder . Regeringen avser att lämna en skrivelse med ensamlad och fördjupad uppföljning av anslaget Kontrollfunktionen i staten.Egeninitierade granskningar miljö - bidrag till en internationellgranskning(RRV 2001:35)RRV har deltagit i ett internationellt revisionssamarbete för att granskagenomförandet av Helsingforskonventionen om skydd av miljö.Bakgrunden är de internationella aspekterna av miljöproblem. Varjeland har svarat för sin egen granskning. RRV:s rapport redovisar verkets bidragtill revisionssamarbetet och behandlar de två stora problem som orsakas avföroreningar från landbaserade utsläppskällor, nämligen övergödning ochförekomsten av miljögifter. Syftet med publiceringen är att för en svenskläsekrets presentera den samlade beskrivning som tagits fram i projektet av detsvenska miljöarbetet för Östersjön.RRV konstaterar att när det gäller övergödning har inte uppfyllt målenbeträffande utsläpp av näringsämnen och det kommer att dröja länge innan målenkan nås. Den största källan till övergödning är växtnäringsläckage frånjordbruket. En viktig del av de statliga åtgärderna för att minska jordbruketsmiljöpåverkan menar RRV är de bidrag som jordbruksföretag kan få för attgenomföra miljöåtgärder. RRV:s granskning av miljöstöd till minskning avkväveläckage visar att miljöeffekterna var avsevärt mindre jämfört med ombidragen i högre grad styrts till de jordbruksintensiva områdena, t.ex. Skåneoch län.På HELCOM:s lista över stora utsläppskällor har tre s.k. hot spots somutgörs av utsläpp från jordbruksområden i . RRV:s granskning tyderpå att har långt kvar innan dessa "hot spots" kan avföras. RRVkonstaterar dock att en av de två "hot spots" som gäller utsläpp frånavloppsreningsverk har avförts från listan.När det gäller miljögifter visar RRV:s studie att det är svårt att kopplaförändringar av miljögiftshalter i till specifika utsläpp. Det innebär svårigheter när det gäller att följa upp hur väl har lyckats leva upptill sina åtaganden om minskade utsläpp. Uppföljningen av målen försvåras ävenav att själva målformuleringarna innehåller oklarheter.Regeringen vill framhålla att åtgärder vidtas kontinuerligt inom jordbruket föratt minska utsläppen av kväve och fosfor, framför allt i de södra delarna avSverige där utsläppen är störst. Sedan granskningen genomfördes har förändringar av miljöersättningarna vidtagits som bl.a. innebär att den läckagebegränsandeeffekten avsevärt förbättrats. genomförda beräkningar indikerar attutlakningen från jordbruksmark främst i har minskat . har vidare pekat ut ytterligare områden enligt nitratdirektivet, förvilka åtgärdsprogram är under utarbetande. När det gäller miljögifter harSverige uppnått HELCOM-målet om 50 procents reduktion, tack vare skogsindustrins drastiskt minskade utsläpp av klorerade organiska ämnen. Tillsyn av behandlingshem för barn och ungdomar (RRV 2002:6)RRV har granskat tillsynen av HVB-hem (hem för vård eller boende) för barn ochunga. Syftet med granskningen har varit att undersöka tillsynsmyndigheternasförutsättningar att bidra till kvalitet i vården av barn och ungdomar påHVB-hem. Granskningen tar sin utgångspunkt i länsstyrelsernas tillsyn, menbelyser också kommunernas löpande tillsyn av enskilda HVB-hem samtSocialstyrelsens roll som övergripande tillsynsmyndighet.RRV anser i granskningen att HVB-hemmen bör besökas oftare i tillsynen samt attregeringen bör klargöra ansvarsfördelningen i tillsynen mellan länsstyrelser och kommuner. Enligt RRV bör regeringen klarlägga behovet av tillsyn på områdetsamt överväga att i lag ange en minimigräns för tillsynens omfattning. Det finns vidare enligt RRV ett behov av att utveckla kunskapen om och uppföljningen avHVB-vården.Regeringen har 2002 givit i uppdrag att förbättra möjligheternaatt bedriva en effektiv tillsyn över HVB inom på ett likartatsätt i hela landet samt att skapa möjligheter för att kontinuerligt följautvecklingen av HVB såväl nationellt som regionalt. skall inomramen för uppdraget utforma ett instrument för normering till stöd för tillsynen över HVB som drivs i enskild eller regi. skall vidareföreslå vilken kunskap och information som behövs för att löpande kunna följautvecklingen av HVB-vården. Uppdraget skall genomföras i samverkan medlänsstyrelserna, vilka har värdefull kompetens genom sitt regionalatillsynsansvar inom område.Regeringen anser att tillsynen av den sociala barn- och ungdomsvården behöverutvecklas och förstärkas ytterligare. Enligt regeringen förutsätter dock dettaatt tillsynen sätts in i sitt sammanhang då tillsyn och normering utgör delar av en process mellan flera aktörer med både stödjande och kontrollerande inslag.Regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning med uppdrag att utarbetaförslag till en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Regeringen anser att frågan om tillsynens framtida roll och funktion bör utgöra en del av denna utrednings uppdrag.När det gäller frågan om behov av riskbedömningar som grund för tillsynsarbetetöver HVB är det enligt RRV viktigt att i en analys av upptäckta brister beaktavilka faktiska förutsättningar länsstyrelserna har att upptäcka allvarligabrister i verksamheten. RRV kan konstatera att många länsstyrelser saknar enriskbedömning som utgångspunkt för prioriteringar i tillsynen.I likhet med RRV anser regeringen att effektiviteten i tillsynen över HVB-vården bör öka inom ramen för nuvarande resurser. För att åstadkomma detta börlänsstyrelsernas prioriteringar i tillsynsarbetet i större utsträckning utgåfrån en samlad strategi och riskbedömning. Regeringen avser att uppdra åtlänsstyrelserna att utarbeta sådana strategier. Upphandling vid (RRV 2002:10)RRV redovisar i rapporten vid ett antal brister iKustbevakningens rutiner och förfarande vid upphandling. RRV konstaterar bl.a.att det förekommer allvarliga brister i dokumentationen samt itillämpning av lagen (1992:1528) om offentlig upphandling.I regleringsbrevet gavs därför i uppdrag att, senastden , redovisa de åtgärder som myndigheten vidtagit med anledning av RRV:s rapport.Kustbevakningen lämnade en redovisning till RRV över deåtgärder som vidtagits med anledning av de brister som RRV konstaterat.Kustbevakningen har sedan denna rapport lämnades vidtagit ytterligare åtgärder,vilka redovisas i skrivelse till regeringen den 29 januari 2003.Bedömningen av de åtgärder som redovisar är att dessa påtagligtskärper kraven på dokumentation i samband med upphandling. Vidare bör enförbättrad information om befintliga avropsavtal skapa förutsättningar för attdessa avtal blir kända även regionalt. Inrättandet av en ny tjänst(upphandlingsansvarig) med ansvar för att informera, samordna och kontrollerahela myndighetens upphandlingar bör skapa förutsättningar för attKustbevakningens upphandlingar genomförs i enlighet med lagen om offentligupphandling. En upphandlingsansvarig inom myndigheten bör också kunna ge råd och stöd för de inom myndigheten som har till uppgift att handla upp olika varoroch tjänster.Under förutsättning att myndigheten genomför de föreslagna åtgärderna fullt utoch att det nya regelverket efterlevs bör de åtgärder som föreslås innebära attmyndighetens upphandlingar genomförs i enlighet med lagen om offentligupphandling och bidra till att konkurrensen tillvaratas på ett mer effektivtsätt.Försvarsdepartementet har haft kontakter med RRV som gör motsvarande bedömning.Ingen plats för ungdomar - Konsekvenser av platsbristen vid de särskildaungdomshemmen inom (RRV 2002:13)RRV har i rapporten plats för ungdomar - Konsekvenser av platsbristen vidde särskilda ungdomshemmen inom , lämnat förslag som syftar till att lösa platsbristen inom (SiS). RRVser bl.a. behov av olika åtgärder i syfte att minska inflödet till SiS ochframhåller i det sammanhanget vikten av att det finns tillräckliga resurser iskola, skolhälsovård, barnomsorg och socialtjänst för att skapa möjligheter atttidigt upptäcka problem. RRV menar också att om ungdomarnas vårdbehov skall vara utgångspunkt för vård och organisering kräver detta ändrade incitament så attformerna för samverkan mellan berörda aktörer förändras. Det behövs merlångsiktiga lösningar och mål inom barn- och ungdomsvården för att skapaförutsättningar för en vård av hög kvalitet.Regeringen har i budgetpropositionen tillfört SiS extra resurser föratt kunna utöka antalet platser vid de särskilda ungdomshemmen. Enligtregeringens bedömning är underlaget för mer genomgripande reformer inom densociala barn- och ungdomsvården allt för begränsat. De komplexa sambanden inomområdet kräver en omfattande analys. Det handlar alltså bl.a. om SiS roll ivårdkedjan. Regeringen har därför i propositionen Stärkt skydd för barn iutsatta situationer m.m. aviserat en utredning med syfte att ta fram ettunderlag till en nationell handlingsplan för den sociala barn- ochungdomsvården. Försvarets omstrukturering(RRV 2002:14)RRV har granskat vissa inslag i Försvarsmaktens anskaffning och avveckling avmateriel samt personalförsörjning. Syftet har varit att identifiera ochanalysera risker i Försvarsmaktens fortsatta förändringsarbete.Enligt RRV finns det risk för att det ekonomiska utrymmet för anskaffning avförsvarsmateriel av olika skäl inte räcker till för de planerade anskaffningarna . RRV menar också att arbetet med att öka den s.k. spårbarhetenmellan en investering i ett materielobjekt och den förmåga som investeringenavser att stärka bör intensifieras. RRV menar vidare att det finns risk för attmaterielavvecklingen inom försvaret fördröjs samt att kunskapen om befintligmateriel i förråden är bristfällig. Anledningen till detta är bl.a. brister istödsystemen och att upprättandet av avvecklingsskrivelser vid ofta tar mycket . När det gäller kunskapsbristen ombefintlig materiel i förråden framhålls bl.a. att stödsystemen inte angermaterielens status och att kringmateriel vid delutgallringar ofta inte blirföremål för avveckling.I frågan om Försvarsmaktens personalförsörjning anser RRV att det finns enbetydande risk för att myndigheten har otillräcklig kunskap om kompetenslägetinom organisationen samt har begränsade möjligheter attåtgärda kompetensbrister framöver. Anledning till detta, enligt RRV, är attFörsvarsmaktens personalredovisningssystem har brister som begränsarmyndighetens möjligheter att överblicka och analysera personalsituationen samtatt Försvarsmakten inte genomfört annan uppföljning. Enligt RRV är det därförviktigt att Försvarsmakten i högre grad än tidigare använder de mertraditionella styrinstrument som står tillbuds för att behålla personal med förverksamheten angelägen kompetens. Som traditionella styrmedel kan bl.a. nämnasen mer individuell lönesättning, förflyttningsskyldighet för anställda medfullmakt, yrkesväxling till annat arbete inom Försvarsmakten samt minskadrörlighet på tjänster där kontinuitet är särskilt viktigt.Regeringen menar att det finns skäl att noga följa upp RRV:s slutsatser.Indikationer finns på att framtida ekonomiskt utrymme för materielförsörjningeninte räcker för nu planerade anskaffningar. I processen inför nästaförsvarsbeslut kommer problemet att behandlas i ett helhetsperspektiv. En del iarbetet är att ta fram en samlad strategi för materielförsörjningen. Regeringenhar bl.a. gett ett antal uppdrag till Försvarsmakten avseende utveckling avspårbarheten från Försvarsmaktens uppgifter, krav på operativ förmåga, olikaoperativa funktioners utveckling till en omsättning i materielförsörjning samtForskning och Teknologiutveckling (FoT). Beträffande risken för kunskapsbrist om befintlig materiel i förråden och för att materielavvecklingen försenas harFörsvarsmakten redovisat planerade och redan vidtagna åtgärder. Dessa åtgärderomfattar systematisk uppföljning av avvecklingsbesluten samt en påbörjadutveckling av stödsystemen. Regeringens bedömning är att dessa åtgärder går irätt riktning.Regeringen har även gett ett antal uppdrag till Försvarsmakten avseendeutveckling och implementering av ett nytt personalförsörjningssystem medanledning av försvarsbeslutet. Försvarsmaktens arbete sker i nära samverkan medFörsvarsdepartementet inom ramen för ett uppföljningsprojekt. Försvarsmakten har redovisat planerade och redan vidtagna åtgärder. Enligt regeringens mening ärdetta ett av de områden som måste följas upp särskilt under den fortsattareformeringen av Försvarsmaktens personalförsörjningssystem. Vidare följerregeringen kontinuerligt upp avvecklingen av materiel och personal. Att etablera sig i - en granskning av introduktionsverksamheten förflyktingar och deras anhöriga(RRV 2002:15)RRV har granskat introduktionsverksamheten för flyktingar och deras anhöriga som har fått uppehållstillstånd. Syftet med granskningen har varit att undersökadels i vilken mån kommunernas introduktionsverksamhet kan anses ha underlättatför nyanlända invandrare att etablera sig i , dels vilka hinder det finns för nyanlända invandrare att tillgodogöra sig introduktionen.RRV:s bedömning är att introduktionsverksamheten harutvecklats i positiv riktning i flera kommuner, där egen försörjning och tilltro till individernas egen förmåga står i fokus på ett självklart sätt. RRV anserdock att det finns utrymme för väsentliga förbättringar avseendeintroduktionsverksamhetens förmåga att ge flyktingar och deras anhörigaförutsättningar att snabbt och effektivt etablera sig i samhället när det gäller samverkan mellan olika inblandade aktörer i "migrationskedjan",individanpassning, incitament samt uppföljning.Regeringen delar RRV:s bedömning. Flera åtgärder har redan vidtagits som svararmot vad RRV för fram när det gäller behov av förbättringar.RRV konstaterar också att har genomfört insatser enligtuppdrag i regleringsbrev att utveckla introduktionen och att verketgenomfört uppföljningar av den centrala överenskommelse om utveckling avintroduktionen för flyktingar och andra invandrare som träffats mellanIntegrationsverket, , , ochSvenska har i sin senaste rapport till regeringen ,Utveckling av introduktionen för nyanlända invandrare (Integrationsverketsrapportserie 2003:2), redovisat att utvecklingen av introduktionen präglas avhöga ambitioner. kan se en tendens till att fler kommunerbörjar erbjuda en individualiserad introduktion till alla nyanlända invandraresom har behov av sådan. Verket menar att en förutsättning för att kunnatillmötesgå de skiftande individuella behoven är att utbudet av insatser ärtillräckligt stort och flexibelt. Detta ställer höga krav på samverkan mellanberörda aktörer, både regionalt och lokalt.I november 2001 tillsatte regeringen en särskild utredare för att, utifrån etthelhetsperspektiv, göra en översyn av mottagande av och introduktion förflyktingar (dir. 2001:87). Översynen skall även omfatta systemet för statligersättning till kommunerna för flyktingmottagandet samt i relevanta delarmottagandet av asylsökande. En av huvudinriktningarna för utredaren är attidentifiera, analysera och förklara hinder för egenförsörjning, delaktighet ochen långsiktigt hållbar integration, såväl i mottagande- ochintroduktionsverksamhetens innehåll och organisation som i relevanta lagar ochförordningar. Regeringen har överlämnat RRV:s rapport till utredningen.Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Hur mottas de asylsökande?- Den organiserade verksamheten för asylsökande inom (RRV 2002:19)RRV har granskat i vilken utsträckning som s.k. organiseradeverksamhet ger de asylsökande en meningsfull sysselsättning och förbereder deasylsökande för kommunens introduktionsverksamhet eller underlättar ettåtervändande. Granskningen har visat att det finns behov av förbättringar av den organiserade verksamheten. Brister finns bl.a. vad gäller svenskundervisning,individualisering, praktik i samhället och hälsoundersökningar.