prop · GQ0397 · 2003-05-28 00:00:00 — Enligt artikel 3 skall ändringarna i artiklarna 1 och 2 träda i kraft i den månad som följer efter medlemsstaternas antagande av bestämmelserna i beslutet i enlighet med deras respektive konstitutionel- la bestämmelser. Medlemsstaterna skall till rådets generalsekretariat an- mäla när de genomfört sina respektive nationella förfaranden. Enligt artikel 4 skall ändringsbeslutet offentliggöras i Europeiska ge- menskapernas officiella tidning. 4.2.3Sveriges tillträde till beslutet om ändring av valrättsakten Regeringens förslag: godkänner beslutet om ändring av val- rättsakten. Skälen för regeringens förslag: Frågan om införande av ett valsystem som bygger på för medlemsländerna gemensamma principer och som ger medlemsstaterna möjlighet att tillämpa sina egna nationella Prop. 2002/03:97 bestämmelser har, som ovan har nämnts, diskuterats i rådet . Resultatet av förhandlingarna innebär att valrättsakten ändras i flera vik- tiga avseenden. Den viktigaste ändringen innebär att medlemsstaternas företrädare i kommer att väljas enligt principer som är gemensamma för alla medlemsländer. Så har inte varit fallet tidigare och den främsta förklaringen till det är att medlemsländerna vid val till Euro- paparlamentet har velat tillämpa ett valsätt som så långt som möjligt lik- nar det som används vid val till de nationella församlingarna. Att de di- rektvalda företrädarna nu kan att väljas enligt principer som är gemen- samma för alla, som det finns ett utrymme att tillämpa natio- nella regler, måste betraktas som en förbättring och ett framsteg för det europeiska samarbetet. Ytterligare en viktig ändring är att det nu blir förbjudet att vara ledamot av ett nationellt parlament och av , något som alltså enligt nuvarande bestämmelser i valrättsakten uttryckligen är tillåtet. För svenskt vidkommande uttalades redan i samband med det första svenska valet till att vart och ett av uppdragen som riksdagsledamot och företrädare i är emellertid i sig så betungande att dubbla mandat redan av den anledning- en knappast kan komma i fråga. Man bör därför kunna räkna med att om en riksdagsledamot blir invald i , han eller hon från- träder uppdraget som riksdagsledamot (prop. 1994/95:154, s. 32). Detta synsätt återspeglas nu alltså i ändringsbeslutet. Härtill kommer att ändringen innebär att det blir möjligt att hålla val till också . Nuvarande period, , är för svenskt vidkommande olycklig såtillvida att skolornas sommarlov då har inletts och många har påbörjat sina sommarsemestrar. I det senaste valet till uppgick t.ex. det svenska valdeltagandet till medan det genomsnittliga valdelta- gandet i hela EU uppgick till . I rådet har det förts diskussioner om att flytta valet till men någon enighet har inte kunnat nås, främst på grund av svårigheterna att hitta en i samtliga länder helgfri period . När det nu blir möjligt att hålla valet också ökar naturligtvis möjligheterna att nå enighet om att flytta valet. Det bör framhållas att ändringen endast innebär att det blir möjligt att hålla valet förutom , juni eller juli också . Att flytta valet förutsätter som ovan har framgått, förutom att skall höras, ett enhälligt beslut i rådet. Ändringen innebär alltså ingen ändring i sak; valet till kommer liksom tidi- gare val att hållas . Det svenska valet kommer att hållas . Det ankommer enligt 10 kap. 2 § regeringsformen på att godkänna beslutet om ändring av valrättsakten. Enligt regeringens upp- fattning finns, som framgår av det ovan anförda, goda skäl för att tillträda beslutet. Regeringen föreslår därför att godkänner rå- dets beslut av och av om änd- ring av valrättsakten. Ett tillträde till ändringsbeslutet föranleder ändringar i vallagen Prop. 2002/03:97 (1997:157) och i lagen (1994:1500) med anledning av anslut- ning till Europeiska unionen. Ändring i vallagen (1997:157) Regeringens förslag: Vallagen ändras på så sätt att uppdraget som le- damot av inte är förenligt med att vara ledamot av ett nationellt parlament, domare eller justitiesekreterare i gemenskapernas förstainstansrätt, ledamot i centralban- kens direktion, , tjänsteman eller annan anställd i ak- tiv tjänst i organ som är knutna till Europeiska gemenskapernas insti- tutioner, eller i . Skälen för regeringens förslag: Genom bestämmelserna i 18 kap. 71 § vallagen genomförs valrättsaktens bestämmelser (artikel 6) om vilka ämbeten och uppdrag som är oförenliga med uppdraget som ledamot av Reglerna syftar till att säkerställa att de som skall företräda väljarna i i vissa viktiga avseenden är opar- tiska och oberoende. Som ovan har framgått görs genom beslutet om ändring av valrättsak- ten ändringar i fråga om vilka ämbeten och uppdrag som är oförenliga med att vara ledamot av ; några uppdrag och ämbeten tillkommer, några tas bort. De som tillkommer är ledamot av ett natio- nellt parlament, domare eller justitiesekreterare i gemenska- pernas förstainstansrätt, ledamot i direktion, , tjänsteman eller annan anställd i aktiv tjänst i organ som är knutna till Europeiska gemenskapernas institutioner, eller i Euro- De uppdrag och ämbeten som tas bort är sådana som har anknytning till Europeiska kol- och stålgemenskapen som har upphört att gälla. Beslutet om ändring av valrättsakten föranleder således ändringar i 18 kap. 71 § vallagen på så sätt att de nya oförenliga ämbetena och upp- dragen bör läggas till i bestämmelsen medan de ämbeten och uppdrag som har anknytning till Europeiska kol- och stålgemenskapen bör tas Det svenska genomförandet av den aktuella bestämmelsen i valrättsak- ten ändrades , (prop. 2001/02:53, bet. 2001/02:KU8, rskr. 2001/02:147). Lagändringarna var föranledda av ett avgörande i (beslut , dnr 1999:4) som gällde frågan när dåvarande statsrådet , som kandiderade till vid valet , senast behövde lämna regeringen för att vara valbar i Europaparlamentsvalet. att det enligt vallagen var förhållandena på valdagen som avgjorde om en kandidat var valbar eller inte, men att den avgörande tidpunkten enligt valrättsaktens bestämmelser om med uppdraget oförenliga ämbeten eller uppdrag inträder först i och med att den valde tillträder sitt uppdrag i Eu- lagändringar innebär att den som kandiderar i valet till och som innehar ett ämbete eller uppdrag som är oförenligt med uppdraget som ledamot i mentet inte behöver frånträda sitt ämbete eller uppdrag förrän han eller Prop. 2002/03:97 hon tillträder uppdraget i . Regeringens nu lagda för- slag innebär naturligtvis inte någon ändring i detta avseende. Enligt den inledande artikeln i ändringsbeslutet (artikel 1.1) skall bl.a. orden företrädare i ersättas med ledamot av Euro- paparlamentet. I vallagen används genomgående och i ett flertal para- grafer uttrycket företrädare i . Mot bakgrund av att regeringen har beslutat direktiv till en parlamentariskt samman- satt kommitté med uppdrag att lämna förslag till en helt ny vallag (dir. 2003:37), lägger regeringen inte nu fram något förslag till ändring av vallagen i aktuellt hänseende. Ändring i lagen (1994:1500) med anledning av Sve- riges anslutning till Europeiska unionen Regeringens förslag: Rådets beslut /772/EG, Euratom av den 25 och av om ändring av akten om all- männa direkta val av företrädare i , som utgör en bilaga till beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom, läggs till i punkten 11 i förteckningen över fördrag och andra instrument i 4 § anslutningsla- Skälen för regeringens förslag: I tillämpas den principen att ett internationellt avtal som har tillträtt inte blir en del av den svenska rätten, utan på ett eller annat sätt måste införlivas med svensk rätt för att bli gällande inför svenska domstolar och andra myn- En sådan metod är inkorporering. Inkorporering innebär att det i en lag eller annan författning anges att det internationella avtalet eller delar av det skall gälla i . Detta innebär i sin tur att avtalsbe- stämmelserna, utan att omarbetas, överförs till svensk rätt och blir direkt tillämpliga som svensk författningstext. En annan metod är transforme- Denna metod innebär att det internationella avtalet eller delar av det omarbetas till svensk författningstext. Mot bakgrund av detta dualistiska synsätt i på förhållandet mellan svensk rätt och traktaträtt ansågs det krävas någon form av natio- nell lagstiftning för att anslutningsfördrag skulle kunna införli- vas med svensk rätt (prop. 1994/95:19, del 1, s. 500). stämmelser om anslutning har därför tagits in i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unio- nen, den s.k. anslutningslagen. I anslutningslagen föreskrivs att anslut- ningsfördraget och de grundläggande fördragen m.m. gäller här i landet med den verkan som följer av fördragen (2 §). Vidare föreskrivs i 3 § i lagen att gemenskapens beslut gäller här i landet i den omfattning och med den verkan som följer av bl.a. de fördrag som anges i 4 §. I 4 § räk- nas de fördrag och andra instrument upp som avses i 2 och 3 §§ och i punkten 11 anges valrättsakten. Mot denna bakgrund bör paragrafen nu ändras genom att rådets beslut /772/EG, Euratom av 2002 och av läggs till i punkten 11. att beslutet införlivas med svensk rätt och blir gällande här i landet. bör framhållas att lagändringen närmast är av redaktionell karaktär och att beslutet om ändringar i valrättsakten inte förutsätter någon överlåtelse Prop. 2002/03:97 av beslutanderätt till EG. De lagändringar som är föranledda av beslutet om ändringar i valrätts- akten skall träda i kraft vid ändringsbeslutets ikraftträdande. Enligt arti- kel 3 i beslutet skall ändringarna i artiklarna 1 och 2 få verkan i den månad som följer efter medlemsstaternas antagande av be- stämmelserna i beslutet i enlighet med deras respektive konstitutionella bestämmelser. Vidare skall medlemsstaterna anmäla till rådets general- sekretariat när de har genomfört respektive nationella förfaranden. Det kan inte nu förutses när samtliga förutsättningar för ikraftträdande av ändringsbeslutet är uppfyllda. Det bör därför ankomma på regeringen att bevaka detta och besluta när lagändringarna skall träda i kraft. 5Redovisning av valsedlar som saknar partibe- teckning Den fria nomineringsrätten är en central princip i det svenska valsyste- met. Enligt den fria nomineringsrätten har väljarna möjlighet att före ett val bilda ett nytt parti. För att det skall vara möjligt för väljarna att rösta på det nya partiet skall det enligt 9 kap. 12 § vallagen i varje röstningslokal finnas blanka valsedlar som väljarna kan skriva till partiets beteckning och dess kandidater på. En blank valsedel utan tillskriven partibeteckning är emellertid ogiltig enligt 18 kap. 10 § vallagen. Sådana valsedlar redovisas inte särskilt i den offentliga valstatistiken utan ingår i gruppen ogiltiga valsedlar. 1998 och uppgick antalet ogiltiga valsedlar till omkring 113 500 respektive 82 200. Enligt var av dessa ogiltiga på grund av att de saknade partibeteckning. I den allmänna debatten har det framförts krav på att de valsedlar som saknar partibeteckning skall betraktas som giltiga eller att de i vart fall skall redovisas särskilt. Grunden för detta är att man anser att den väljare som röstat blankt utfört en aktiv valhandling för att ge uttryck för sitt missnöje med det politiska systemet. Det har också föreslagits att valsed- lar som saknar partibeteckning skulle kunna ingå i underlaget för att be- stämma olika spärrnivåer, t.ex. spärren mot små partier i riksdagsval eller spärren för tilldelning och utläggning av fria valsedlar. Regeringens förslag: Valsedlar utan partibeteckning skall redovisas i den offentliga valstatistiken. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna har inte haft något att erinra mot förslaget. Val- myndigheten och i län har haft synpunkter på den lagtekniska utformningen av förslaget. vid har anfört att valsedlar utan partibeteckning bör betraktas som giltiga och därmed påverka mandatspärren (4%-spärren) men däremot inte mandatfördelningen. Skälen för regeringens förslag: Vårt valsystem är utformat på ett så- dant sätt att den väljare som genom att rösta vill ge uttryck för ett miss- nöje med det befintliga politiska systemet har två olika alternativ att välja emellan; antingen kan väljaren rösta blankt, dvs. använda en valsedel utan partibeteckning, eller också kan väljaren på den blanka valsedeln ange en påhittad partibeteckning av typen . I det förra fallet är valsedeln ogiltig, i det sistnämnda är den giltig. För att folkstyrelsen skall kunna behålla en hög legitimitet bland med- borgarna är det viktigt att missnöjessignaler av det aktuella slaget fångas upp och tas om hand av valsystemet. Detta är särskilt viktigt när det gäll- er valsedlar utan partibeteckning eftersom dessa vid de senaste valen har uppgått till ett betydande antal och många väljare dessutom synes ha gjort ett både aktivt och seriöst val då de röstat blankt. författningsutredning har i delbetänkandet (s. 53 f.) redogjort för vilka konsekvenserna skulle ha blivit om de blanka valsedlarna val hade betraktats som giltiga. Enligt de av utredningen redovisade uppgifterna skulle sammanlagt 15 mandat ha blivit obesatta i sju lands- tingsfullmäktige och sammanlagt 234 mandat skulle ha blivit obesatta i 205 kommunfullmäktige, d.v.s. det skulle ha lett till ett flertal tomma stolar. Utredningen har också redovisat vilka konsekvenserna skulle ha blivit om de blanka valsedlarna hade ingått i underlaget för att bestämma olika spärrnivåer, t.ex. spärren mot små partier i riksdagsval eller spärren för tilldelning av fria valsedlar. Enligt de redovisade uppgifterna skulle de blanka valsedlarna inte ha förändrat valresultatet om de hade ingått i un- derlaget för att bestämma spärrnivån för representation i riksdag eller . De blanka valsedlarna skulle däremot ha fått bety- delse om de hade ingått i underlaget för att bestämma spärrnivån för till- delning av fria valsedlar vid riksdagsvalet och vid val till . Staten svarar nämligen för kostnaden för valsed- lar till partier som vid något av de senaste två valen till dessa församling- ar har erhållit mer än en procent av rösterna i hela landet (6 kap. 8 och 10 §§ vallagen). Vid riksdagsval överskred Pensionä- rers Intresseparti SPI den aktuella spärren med endast 257 röster. I va- let förekom, som har framgått, enligt mer än 100 000 blanka valsedlar. Detta parti skulle alltså inte ha kvalificerat sig för tilldelning och utläggning av fria valsedlar vid riksdagsvalet om valsedlar utan partibeteckning hade ingått i underlaget för att be- stämma den aktuella spärrnivån. Vid val till låg partiet Sarajevo-Listan endast 43 röster över spärren. Antalet ogiltiga röster i detta val uppgick till 59 077. Inte heller detta parti torde alltså ha kvalificerat sig för tilldelning och utläggning av fria valsedlar vid valet till om valsedlar utan partibeteckning hade ingått i underlaget för att bestämma spärrnivån. Det svenska valsystemet bygger på den uttalade förutsättningen att väl- Prop. 2002/03:97 jarna vid val röstar på ett parti och att de har möjlighet att avge en sär- skild personröst, 3 kap. 7 § regeringsformen. Ytterligare en grundläggan- de förutsättning för valsystemet är att det är de politiska partierna som skall bära upp verksamheten i de valda församlingarna. Det representati- va styrelseskicket bygger med andra ord på att väljarna vid val till dessa församlingar röstar fram ledamöter som företräder ett parti. En ordning som innebär att valsedlar utan partibeteckning får delta vid mandatför- delningen eller att de på annat sätt tillåts påverka valsystemets spärrnivå- er skulle strida mot dessa grunder. Mot denna bakgrund delar regeringen författningsutredningens upp- fattning att valsedlar utan partibeteckning även i fortsättningen bör vara ogiltiga och att de inte heller bör tillåtas påverka de olika spärrnivåerna i valsystemet. I stället bör, på det sätt som utredningen har föreslagit, val- sedlar som saknar partibeteckning redovisas särskilt i den offentliga val- statistiken. Detta förutsätter naturligtvis att de valsedlar som saknar par- tibeteckning också räknas, i vart fall av som skall göra den slutliga sammanräkningen av valresultatet. Som ovan har nämnts kan väljare som önskar ge uttryck för ett missnö- je med det befintliga politiska systemet, förutom att rösta blankt, också välja att på en blank valsedel ange en påhittad partibeteckning av typen . 1998 förekom omkring 4 400 valsedlar med påhittade partibeteckningar och till skillnad från valsedlar som helt saknar partibeteckning, är sådana valsedlar, med nuvarande ut- formning av partibegreppet i regeringsformen, giltiga. Bl.a. för att göra det möjligt att särskilja sådan proteströstning från röster på partier som verkligen eftersträvar representation i den församling valet avser, har författningsutredning föreslagit att det skall införas ett system med offentliga valförberedelser som innebär att de partier som önskar delta i allmänna val måste anmäla detta senast före valet. Ut- redningens förslag om offentliga valförberedelser har fått ett i huvudsak positivt mottagande av remissinstanserna (dnr. Ju/2001/8524). Ett flertal remissinstanser har dock haft synpunkter på den lagtekniska utformning- en. Regeringen har därför beslutat att den parlamentariskt sammansatta kommitté som har fått i uppdrag att lämna förslag till en helt ny vallag på nytt skall överväga frågan om införande av offentliga valförbe- redelser (dir. 2003:37). Regeringen gör bedömningen att förslagen inte kommer att innebära ökade kostnader för staten. 7.1Förslaget till lag om ändring i vallagen (1997:157) 14 och 15 §§ Ändringarna innebär att det skall ske en särskild och officiell redovisning av antalet valsedlar som är ogiltiga därför att de saknar partibeteckning, se avsnitt 5. Ändringen innebär att uppdraget som ledamot av är oförenligt med att vara ledamot av ett nationellt parlament, domare eller justitiesekreterare i gemenskapernas förstainstansrätt, leda- mot i Europeiska direktion, , tjänsteman eller annan anställd i aktiv tjänst i organ som är knutna till Europeiska gemenskapernas institutioner, eller i . Ämbeten och uppdrag som har anknytning till Europeiska kol- och stålgemenska- pen som har upphört att gälla tas bort från bestämmelsen. 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska uni- onen Ändringen innebär att beslutet /772/EG, Euratom av Europeiska unionens råd av och av om ändring av valrättsakten läggs till i punkten 11. tas beslutet av Europe- iska gemenskapernas råd av bort eftersom det inte längre har någon verkan. Valsystemet för val av ledamöter Resolution om utarbetandet av ett förslag till ett valsystem som omfattar gemensamma principer för val av le- damöter med beaktande av resolutionsförslaget från de Vries om ett enhetligt valsystem vid val av ledamöter (/96), med beaktande av sina betänkanden om en enhetligt valordning och i synnerhet resolutionerna av och , med beaktande av rättsakten om allmänna direkta val av företrädare i , som utgör en bilaga till rådets beslut av den 20 sep- tember 1976, med beaktande av den tyska regeringens förslag av under regeringskonferensen om en enhetlig valordning, där de vik- tigaste delarna i resolutionen av togs upp, med beaktande av artikel 138.3 i EG-fördraget och den ändring som införs i och med Amsterdam-fördraget, med beaktande av artikel 148 i arbetsordningen, med beaktande av betänkandet från utskottet för institutionella frå- gor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor och medborgarrätt (A4-0212/98), och av följande skäl: A.I och med Amsterdam-fördraget införs begreppet principer som är gemensamma för alla medlemsstater och man följer därmed den linje som angav redan i den resolution som antogs av par- lamentet , i vilken man inte uttryckligen föreslog ett enhetligt valförfarande utan endast allmänna riktlinjer. B.Den brittiska regeringen lade inför det brittiska parlamentet fram ett lagförslag om att införa en regional och proportionell valmetod för valet till . C.De nya medlemsskapsförhandlingarna kommer troligtvis att leda till tio nya medlemmar i unionen. D.Bland medlemsstaterna råder stor enighet om fastställandet av ett an- tal gemensamma principer. E.Dessa principer skall i första hand genomföras på nationell nivå i en folkens och staternas union, och antalet ledamöter som skall väljas i varje medlemsstat skall säkerställa att folken i staterna som slutit sig samman i gemenskapen representeras på ett korrekt sätt. Parlamentet välkomnar den överenskommelse som ingicks under re- geringskonferensen om att fastställa ett antal gemensamma principer; är övertygat om att vissa bestämmelser kan träda i kraft redan vid nästa val till , i synnerhet vad gäller fastställandet av en nedre procentspärr, oförenlighet och åtgärder för att öka jämställdheten mellan män och kvinnor, medan en stegvis förändring är lämpligare i andra fall, 2.anser att det råder stor enighet om införandet av det proportionella systemet, som därför bör införas i gemenskapens valsystem, 3.konstaterar att införandet av ett valsystem med geografiska valkretsar inte kan genomföras på ett enhetligt sätt och att man bör fastställa val- kretsarna på grundval av de olika medlemsstaternas respektive befolk- ningsmängd; betonar emellertid att ett system med territoriella valkretsar inte får påverka principen om proportionella val enligt artikel 2 i försla- get till rättsakt, 4.anser att för att en gemenskapspolitisk medvetenhet och gemenskaps- politiska partier skall kunna utvecklas skulle ett visst antal procent av mandaten kunna fördelas enligt den proportionella valmetoden inom ra- men för en gemensam valkrets för alla medlemsstaternas territorium, 5.konstaterar att det bör vara frivilligt att fastställa en nedre procent- spärr, och att denna spärr i vilket fall som helst inte bör överstiga 5 pro- cent av de avlagda rösterna på nationell nivå, 6.tar hänsyn till att förslagsrumsvotering medför ökat valdeltagande, men anser att det bör vara upp till medlemsstaterna att välja om de vill tillämpa förslagsrumsvotering eller ej, 7.anser att vid upprättande av europeiska listor måste jämställdheten mellan män och kvinnor beaktas, och att det först och främst är de poli- tiska partierna som skall genomföra detta, 8.föreslår att valet till skall hållas månad, för att på så sätt möjliggöra ett så stort valdeltagande som möjligt genom att undvika att valet hålls under skolornas sommarlov som börjar i många av medlemsstaterna, 9.rekommenderar att antalet valdagar reduceras i så hög utsträckning som möjligt i syfte att komma överens om en enda dag, eller om det är omöjligt, maximalt , till exempel och söndag, 10.begär att rådet behandlar förslaget nedan och antar det möjligt så att det kan träda i kraft , 11.uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution samt det bifogade förslaget till rättsakt till rådet, kommissionen och medlems- staternas parlament och regeringar. EUROPEISKA UNIONENS RÅD, som är sammansatt av företrädare för medlemsstaterna och som beslu- tar enhälligt, som beaktar artikel 138.3 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (artikel 190.4 i det konsoliderade fördraget), som beaktar artikel 21.3 i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, som beaktar artikel 108.3 i Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, som beaktar förslag, som beaktar samtycke, som avser att verkställa bestämmelserna i fördraget angående valord- ningen, HAR BESLUTAT OM de bestämmelser som bifogats detta beslut och rekommenderar medlemsstaterna att anta bestämmelserna i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Detta beslut och de bifogade bestämmelserna skall offentliggöras i Eu- ropeiska gemenskapernas officiella tidning. Medlemsstaterna skall genast anmäla till generalsekreteraren i Europe- iska gemenskapernas råd när de har avslutat det förfarande som enligt deras konstitutionella bestämmelser krävs för att anta de bestämmelser som har bifogats detta beslut.