prop · GR0348 · 2003-12-29 00:00:00 — Regeringens proposition 2003/04:48 Åtgärder mot barnäktenskap och tvångsäktenskap Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslår regeringen lagändringar som syftar till att för- bättra skyddet för enskilda mot påtvingade och för tidiga äktenskap. Enligt regeringens bedömning finns det behov av att anpassa nuvaran- de regler om val av tillämplig lag vid hindersprövning till ändrade värderingar inom området. Reglerna föreslås ändrade på sådant sätt att hindersprövning för vigsel inför svensk myndighet alltid skall ske med tillämpning av svensk lag. Om ingen av parterna har anknytning till genom medborgarskap eller hemvist skall för var och en av dem även medborgarskapslandets eller hemvistlandets lag tillämpas. En konsekvens av ändringen är att ingen längre kan ingå äktenskap inför svensk myndighet utan särskilt tillstånd. Villkoren för att få ett sådant tillstånd föreslås också bli skärpta. Vidare föreslås en ny regel som förtydligar och förbättrar möjlighe- terna att vägra erkänna ett utländskt äktenskap som ingåtts under tvång eller som inte hade tillåtits vid en svensk hindersprövning. Propositionen innehåller också förslag till vissa lagändringar som skall förebygga att äktenskap ingås inför svensk myndighet i strid mot gällande ordning. Möjligheten till äktenskapsskillnad utan föregående betänketid föreslås utvidgad till att omfatta även fall då äktenskapet ingåtts under tvång eller i strid mot ålderskravet. Allmän åklagare skall kunna föra talan om äktenskapsskillnad i dessa fall. För att uppnå en enhetlig ordning flyttas vissa ärenden om tillstånd att ingå äktenskap från regeringen till länsstyrelse. Förslagen berör i tillämpliga delar också registrerade partnerskap. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i ................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1117) om 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap............................................. 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1993:305) om rätt att förrätta vigsel inom andra trossamfund än Ärendet och dess beredning............................................................. Ändrade regler om hindersprövning................................................ Ändrad huvudregel för lagvalet vid hindersprövning....... 4.3Beaktande av äktenskapshinder i utländsk lag vid svag 4.4Särskilda skäl skall krävas för tillstånd att ingå Enhetlig ordning för tillståndsprövningen ........................ Ny regel om erkännande av utländska äktenskap............................ Förbättrade möjligheter till äktenskapsskillnad utan betänketid..... 7.1Förbättrad kontroll av vigselförrättare och Förbättrad kontroll av trossamfund med vigseltillstånd ... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förslaget till lag om ändring i .............. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1117) om 10.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap........................................... 10.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:305) om rätt att förrätta vigsel inom andra trossamfund än Sammanfattning av departementspromemorian Svenska och utländska äktenskap, Ds 2002:54 ................................... Förteckning över remissinstanserna ...................................... Bilaga 5 Lagrådets yttrande ................................................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .81 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap, 3.lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rätts- förhållanden rörande äktenskap och förmynderskap, 4.lag om ändring i lagen (1993:305) om rätt att förrätta vigsel inom andra trossamfund än . 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 och 3 §§, 4 kap. 8 §, 5 kap. 5 § och 15 kap. 1 § skall ha följande lydelse. Den som är får inte Den som är får inte ingå äktenskap utan tillstånd av ingå äktenskap utan tillstånd av i det län där den un- myndighet som anges i 15 kap. 1 §. derårige har sitt hemvist. Tillstånd får meddelas endast om det finns särskilda skäl. Äktenskap får inte ingås mellan dem som är släkt med varandra i rätt upp- och nedstigande led eller är helsyskon. Halvsyskon får inte ingå äkten- Halvsyskon får inte ingå äkten- skap med varandra utan tillstånd av skap med varandra utan tillstånd av regeringen eller den myndighet som myndighet som anges i 15 kap. 1 §. Lydelse enligt SFS 2003:644 Vigselförrättaren skall genast sända underrättelse om vigseln till . Vid underrättelse om vigsel skall kontrollera att vigseln har föregåtts av hindersprövning och att vid denna prövning något hinder mot äktenskapet inte kommit fram. Om en sådan prövning inte har förekommit eller om vigseln har förrättats trots att det vid pröv- ningen kommit fram hinder mot äktenskapet, skall sän- da underrättelse om förhållandet till den som skall anmäla eller pröva frågor om disciplinansvar, åtalsanmälan, avskedande eller 1 Senaste lydelse 1994:1976. I de fall som avses i 5 kap. 5 § första stycket skall även underrätta allmän åklagare. En make har rätt till äktenskaps- skillnad utan föregående betänketid om det görs sannolikt att maken har tvingats att ingå äktenskapet eller om maken har ingått äktenskapet Om äktenskapet har ingåtts trots att makarna är släkt med varandra i skapet har ingåtts trots att makarna rätt upp- och nedstigande led eller är släkt med varandra i rätt upp- och är helsyskon, har var och en av nedstigande led eller är helsyskon, makarna rätt till äktenskapsskillnad har var och en av makarna rätt till utan föregående betänketid. samma gäller om äktenskapet har ingåtts trots att någon av makarna äktenskapet har ingåtts trots att nå- redan var gift eller partner i ett regi- gon av makarna redan var gift eller strerat partnerskap och det tidigare partner i ett registrerat partnerskap äktenskapet eller partnerskapet inte och det tidigare äktenskapet eller har blivit upplöst. partnerskapet inte har blivit upplöst. Föreligger tvegifte, har var och en av makarna i det tidigare äkten- skapet rätt att få detta upplöst genom äktenskapsskillnad utan föregående betänketid. Detsamma gäller om partnerskap registrerats trots att någon av partnerna då var gift. I de fall som avses i första stycket I fall som avses i första stycket kan talan om äktenskapsskillnad kan talan om äktenskapsskillnad föras även av allmän åklagare. föras även av allmän åklagare. fall som avser äktenskap som in- gåtts av underårig är socialnämnd- en i den kommun där personen är folkbokförd eller, om personen inte är folkbokförd här i landet, i den kommun där han eller hon vistas skyldig att på begäran lämna yttrande samt de upplysningar som kan vara av betydelse för frågans bedömning till åklagaren. socialnämnd som har tillgång till upplysningar som kan vara av be- tydelse i frågan är skyldig att lämna 2 Senaste lydelse 1994:1118. sådana på begäran av den social- nämnd som skall yttra sig. I ärenden om tillstånd till äkten- skap enligt 2 kap. 1 § skall länssty- relsen bereda den underåriges vård- nadshavare tillfälle att yttra sig, om det kan ske. Yttrande skall också inhämtas från socialnämnden i den kommun där den underårige har sitt hemvist. Meddelar tillstånd till äktenskapet, får beslutet över- klagas av den underåriges vårdnads- havare. En ansökan om tillstånd till äk- tenskap enligt 2 kap. 1 eller 3 § prövas av i ett län där en sökande är folkbokförd. Saknas en sådan behörig länsstyrelse prövas ansökan av i . I ärenden som rör underårig skall bereda den underåri- ges vårdnadshavare tillfälle att yttra sig, om det kan ske. Yttrande samt de upplysningar som kan vara av betydelse för frågans bedömning skall inhämtas från socialnämnden i den kommun där den underårige är folkbokförd eller, om den under- årige inte är folkbokförd här i lan- det, i den kommun där han eller hon vistas. En annan socialnämnd som har tillgång till upplysningar som kan vara av betydelse i frågan är skyldig att lämna sådana på be- gäran av den socialnämnd som skall yttra sig. I ärenden som rör halvsyskon skall in- hämta yttrande från . Ett beslut att tillåta en underårig att ingå äktenskap får överklagas av den underåriges vårdnadshavare. Denna lag träder i kraft . För äktenskap som har ingåtts före ikraftträdandet gäller bestämmelserna i 5 kap. 5 § i sin äldre lydelse. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1117) om Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap skall ha följande lydelse. Registrering får inte ske beträffande den som är eller dem som är släkt med varandra i rätt upp- och nedstigande led eller är hel- Registrering får inte heller ske Registrering får inte heller ske beträffande halvsyskon utan till- beträffande halvsyskon utan till- stånd av regeringen eller den myn- myndighet som anges i dighet som regeringen bestämmer. Registrering får inte ske av den som är gift eller som redan är registre- rad partner. Rätten till registrering av ett partnerskap prövas enligt svensk lag. Denna lag träder i kraft . 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äkten- skap och förmynderskap Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1904:26 s. 1) om vissa inter- nationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap1 dels att 1 kap. 2, 3 och 10 §§ skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 1 och 7 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 1 kap. 8 a §, av följande lydelse. Vill någon ingå äktenskap inför svensk myndighet, prövas hans rätt därtill enligt lagen i den stat där han är medborgare, om ej annat följer av vad som sägs här nedan. Vill en man och en kvinna ingå äktenskap inför en svensk myndig- het, skall det prövas om det finns något hinder mot äktenskapet enligt svensk lag. Om varken mannen eller kvinnan är svensk medborgare eller har hemvist i , skall det dess- utom prövas att var och en av dem har rätt att ingå äktenskapet enligt lagen i en efter eget val angiven stat där han respektive hon antingen är medborgare eller har hemvist. Om båda begär det och det finns sär- skilda skäl, får dock prövningen ske med tillämpning av enbart svensk lag även i sådant fall. Äktenskap som ingåtts utom riket enligt främmande lag anses giltigt till formen, om det är giltigt i den stat där det ingicks. Har äktenskap ingåtts inför diplomatisk eller konsulär tjänsteman eller annan, som av främmande stat förordnats att förrätta vigsel i annan främmande stat, anses äktenskapet också giltigt till formen, om det är giltigt i den stat som meddelat förordnandet. Även i annat fall än som avses i Även i annat fall än som avses i första stycket skall äktenskap som första stycket skall äktenskap som 1Senaste lydelse av lagens rubrik 1971:797 10 § 1998:367. 2Senaste lydelse 1973:942. 3Senaste lydelse 1973:942. ingåtts utom riket anses giltigt till formen, om det är giltigt i den eller de stater där mannen och kvinnan voro medborgare. ingåtts utom riket anses giltigt till Prop. 2003/04:48 formen, om det är giltigt i den eller de stater där mannen och kvinnan var medborgare eller hade hemvist. Ett äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag erkänns inte i 1.om det för äktenskapets ingående skulle ha funnits hinder mot det enligt svensk lag och minst en av parterna var svensk medborgare eller hade hem- vist i eller 2.om det är sannolikt att det har ingåtts under tvång. Vad som sägs i första stycket gäller inte om det finns särskilda skäl att erkänna äktenskapet. Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna i 1 kap. 8 a § tillämpas dock inte på äktenskap som har ingåtts före ikraftträdan- det. 2.Bestämmelserna i 1 kap. 1 § i sin nya lydelse tillämpas även om hindersprövning har begärts före . 3.Hindersprövning som gjorts före med tillämpning av utländsk lag gäller inte för vigsel efter , om den person som avser att ingå äktenskap är eller fråga är om äktenskap mellan halvsyskon. Förslag till lag om ändring i lagen (1993:305) om rätt Prop. att förrätta vigsel inom andra trossamfund än Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1993:305) om rätt att förrätta vig- sel inom andra trossamfund än skall ha följande lydelse. Om Kammarkollegiet finner att ett trossamfund som fått tillstånd att förrätta vigsel inte längre uppfyller kraven enligt 1 §, skall Kammarkol- legiet återkalla tillståndet. Uppfyller en vigselförrättare inte Uppfyller en vigselförrättare inte längre kraven enligt 2 § andra stycket eller missköter vigselförrät- stycket eller missköter vigselförrät- taren sin uppgift, skall Kammar- taren sin uppgift, skall Kammar- kollegiet återkalla förordnandet att med en sådan återkallelse skall stycket återkalla samfundets till- stånd att förrätta vigsel. Ett förordnande att vara vigselförrättare skall återkallas av Kammar- kollegiet, om samfundet begär det. Om en vigselförrättare avlider, skall samfundet anmäla detta till Kammarkollegiet. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Prop. Bestämmelser om vilket lands lag som skall tillämpas vid hinders- prövning och om erkännande av utländska äktenskap finns i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äkten- skap och förmynderskap (lag). har skett i mindre steg . I betänkandet Internationella familjerättsfrågor (SOU 1987:18) lade Familjelagssakkunniga fram ett förslag till en samlad lag om internatio- Betänkandets lagförslag innehöll bl.a. förändrade regler om hindersprövning. Familjelagssakkunnigas förslag har lett till lagstiftning i vissa delar, men inte i de delar som rör ingående av äktenskap. frågor om förändrade regler om lagval vid hindersprövning, lägsta äktenskapsålder och erkännande av utländska äktenskap har fortsatt. har i ett tillkännagivande gett uttryck för att det är angeläget att lagstiftningsåtgärder omgående kommer till stånd för att förhindra barnäktenskap och arrangerade äktenskap (bet. 2001/02:LU13, rskr. 2001/02:148). Inom har departementspromemorian Svenska och utländska äktenskap (Ds 2002:54) utarbetats. promemorians förslag finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Ju2002/7159/L2). De lagförslag som presenteras utgör en del av ett större åtgärds- program från regeringens sida. har allt mer upp- märksamhet riktats mot situationen för ungdomar som lever i en vardag av ofrihet, tvång, hot eller våld. Det är känt att vissa flickor och pojkar utsätts för extrem kontroll från sina anhöriga. En del lovas bort i arrangerade äktenskap redan som barn eller tvingas att gifta sig, andra utsätts för hot och tvång när de försöker leva som andra ungdomar. kan det vara fråga om att föräldrarna vill styra över familje- I andra fall kan det vara fråga om att de vill hindra den unge från att göra något, exempelvis att leva enligt sin sexuella läggning. Regeringen har vidtagit, och fortsätter att vidta, en rad åtgärder för att förbättra förhållandena för dessa ungdomar. Insatserna är i huvudsak inriktade på förebyggande arbete och ett bätt- re skydd av individen. Det rör sig bl.a. om förbättrad utbildning, ökade kunskaper inom omsorg, polis och socialtjänst, kunskapsseminarier, in- rättande av skyddat boende, bidrag till projekt som arbetar med jäm- ställdhets- och integrationsfrågor samt ett förbättrat rättsligt skydd i olika Förslagen i denna proposition rör i huvudsak endast civilrättsliga Frågan om gällande straffbestämmelser erbjuder ett tillfredsställande skydd mot barnäktenskap och tvångsäktenskap, kom- mer att övervägas i ett annat sammanhang. De nationella insatserna förenas också med internationellt arbete. har på humanitär grund agerat så att flickor och unga kvinnor som förts bort för tvångsäktenskap utomlands har kunnat återvända till och få skydd i . kommission för de mänskliga rättigheterna har och EU varit Prop. 2003/04:48 pådrivande i frågor om brott mot kvinnor. sammas frågorna och i diskuteras samordnade åtgärder mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den social- demokratiska regeringen, och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet lämnar de grundläggande förslagen utan invändningar. Förslaget om att inte erkänna ett utländskt äktenskap i vissa fall och förslaget om att utvidga möjligheterna till äktenskapsskillnad utan betänketid till att omfatta även tvångsäktenskap tillstyrks dock inte. I dessa delar anför Lagrådet sammanfattningsvis följande. Lagrådet ifrågasätter om det finns behov av en bestämmelse om att inte erkänna ett utländskt barnäktenskap, och om den tillgodoser de syften som anges. Vidare befarar Lagrådet att den föreslagna regleringen i enskilda fall kan leda till oklarhet om en persons civila status. Lagrådet anser att frågan om införandet av en rätt till omedelbar äktenskaps- skillnad respektive ett icke-erkännande av utländska äktenskap i fall av tvångsäktenskap bör belysas i ett vidare perspektiv innan ställning tas till förslagen. Lagrådets synpunkter i dessa delar behandlas i avsnitten 5 och 6. Regeringen gör härvid en annan bedömning än Lagrådet. I vissa delar efterfrågar fördjupade redogörelser och klar- göranden. Lagrådet har också ett par synpunkter på lagtextens utform- ning. Regeringen har i dessa delar beaktat Lagrådets synpunkter och i huvudsak tillgodosett dem. Regeringen återkommer i avsnitten 5 och 6 samt i författningskom- mentaren till Lagrådets synpunkter. I förhållande till lagrådsremissens förslag har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 4 Ändrade regler om hindersprövning I 2 kap. uppställs vissa hinder mot äktenskap. är får inte gifta sig utan tillstånd av (1 §). som är släkt i rätt upp- och nedstigande led eller är helsyskon får inte ingå äktenskap (3 § första stycket). Halvsyskon får gifta sig med var- andra endast efter tillstånd av regeringen eller av den myndighet re- geringen bestämmer (3 § andra stycket). Den som är gift eller partner i ett registrerat partnerskap får inte ingå äktenskap (4 §). lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap (partnerskapslagen) före- skrivs motsvarande hinder mot registrering av partnerskap, dock med den skillnaden att den som är inte kan få dispens från ålders- kravet (1 kap. 3 §). Hindersprövningen görs vanligen av skattemyndigheten på den ort där Prop. 2003/04:48 den som har ansökt om prövningen är bosatt. beslutat att och de nuvarande skattemyndigheterna ersätts av en för hela landet gemensam myndighet, (prop. 2002/03:99, bet. 2003/04:SkU2, rskr. 2003/04:17, SFS 2003:644). I fall där det finns en internationell anknytning skall den myndighet som gör hindersprövningen ta ställning till vilket lands lag den skall tillämpa. Huvudregeln för detta lagval är att en persons rätt att gifta sig prövas enligt lagen i den stat där han eller hon är medborgare (1 kap. 1 § lag). Som undantag gäller att en svensk medborgare med hem- vist i en främmande stat har möjlighet att få sin rätt att ingå äktenskap prövad enligt lagen i den främmande staten, om den med vilken han eller hon avser att gifta sig medger det (1 kap. 2 § första stycket lag). En utländsk medborgare som har hemvist i en annan stat än medborgarskapsstaten har motsvarande rätt (andra stycket samma paragraf). En utländsk medborgare med hemvist i har alltså möjlighet, men inte skyldighet, att få sin rätt att ingå äktenskap prövad enligt svensk lag. Vidare finns möjlighet för regeringen att i visst fall förordna att svensk lag får tillämpas beträffande utländsk medborgare som inte haft hemvist här (tredje stycket samma paragraf). Statslösa personer och flyktingar med hemvist i får sin rätt prövad enligt svensk lag till följd av att de i detta sammanhang jämställs med svenska medborgare (7 kap. 3 § lag). För internordiska förhållanden gäller särskilda bestämmelser enligt för- ordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap. Även om hindersprövningen enligt lagvalsreglerna lag skall göras enligt utländsk lag skall vissa i lagen särskilt angivna äktenskaps- hinder alltid beaktas (1 kap. 3 §). Hindren är desamma som de i äkten- skapsbalken med två undantag. Dels får halvsyskon gifta sig utan dispens, dels är åldersgränsen för äktenskap utan tillstånd av länsstyrel- sen i stället . Sistnämnda bestämmelse är avsedd att förhindra en rättstillämpning som strider mot grunderna för den svenska rättsordningen (prop. 1973:158 s. 82). Som ett allmänt förbehåll gäller dock också att be- stämmelser i främmande lag eller beslut som har meddelats av myndig- het i främmande stat inte får tillämpas, om det skulle vara uppenbart oförenligt med grunderna för rättsordningen här i landet (7 kap. 4 § lag). För partnerskap finns det i partnerskapslagen en lagvalsregel som föreskriver att rätten till registrering prövas enligt svensk lag (1 kap. 3 §). Registrering får ske endast om paret har anknytning till eller vissa andra länder (1 kap. 2 §). Ändrad huvudregel för lagvalet vid hindersprövning Regeringens förslag: Vid hindersprövning för vigsel inför en svensk myndighet skall den svenska lagens bestämmelser om äktenskaps- hinder alltid tillämpas. Promemorians förslag stämmer överens med regeringens (se prome- s. 69 f. och 75 f.). Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan invänd- Skälen för regeringens förslag Nuvarande huvudregel bör ändras Den nu gällande huvudregeln att en persons rätt att gifta sig prövas enligt medborgarskapslandets lag ger uttryck för den i liksom ett antal andra länder tillämpade nationalitetsprincipen. bakom principen är att de personliga rättsförhållandena skall prövas enligt den lag som personen har starkast och varaktigast anknytning till. Som närmare berörs i promemorian tillämpas denna princip dock i allt Orsaken kan bl.a. sökas i den med tiden generellt ökande rörligheten över gränserna. Med ett större antal personer bosatta i ett annat land än det land de är medborgare i har nationaliteten typiskt sett fått mindre betydelse som anknytningsfaktor. na inom rättsområdet talar alltså för att den nu gällande grundregeln bör Den ändrade synen på nationalitetsprincipen återspeglas i den debatt som förts i frågan om hindersprövning. Det är en vanlig uppfattning att det är principiellt olämpligt att vid hindersprövningen göra åtskillnad mellan svenska och utländska medborgare med hemvist i landet. är medborgare i annat land kan ha svårt att godta att de på grund av sitt utländska medborgarskap behandlas på ett annat sätt än svenska med- Det kan antas att benägenheten att godta en sådan åtskillnad mellan personer som befinner sig under samma jurisdiktion kommer att fortsätta att minska. Nationalitetsprincipen blir i det perspektivet allt mindre lämplig som utgångspunkt för hindersprövningen. Ett annat viktigt skäl till ändring är att huvudregeln i realiteten oftast inte har någon inverkan på en utländsk medborgares hindersprövning. Undantaget som innebär att den som har hemvist i annat land än medborgarskapslandet har rätt att få hindersprövning enligt hemvistlandets lag är i praktiken mycket betydelsefullt. Och i de fall ut- ländsk lag skall tillämpas leder det allt mer sällan till annat resultat än om svensk lag använts. Antalet äktenskapshinder har med tiden successivt minskat i många länder och hindren motsvarar ofta de svenska. utländsk rätt som tar sikte på att hindra äktenskap på grund av ras, religion, nationalitet, etnisk tillhörighet eller liknande skall inte tillämpas