prop · GQ03147 · 2003-06-25 00:00:00 — 4 §1 Handelsregister skall innehålla följande uppgifter om: 2.näringsidkarens fullständiga namn, personnummer eller, om sådant saknas, av tilldelat registreringsnummer, och postadress, 4. det län och den ort där huvudkontoret finns samt kontorets postadress. 4.det län och den ort där huvudkontoret finns samt kontorets postadress, 5.om näringsidkaren enligt 2 § lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. skall ha föreståndare, föreståndarens fullständiga namn, personnummer och postadress. 1.bolagets organisationsnummer och firma, 3.det län och den ort där huvudkontoret finns samt kontorets postadress, 4. bolagsmännens fullständiga namn, personnummer eller organi- sationsnummer och postadresser 4. bolagsmännens fullständiga namn, personnummer eller organi- sationsnummer och postadresser, 5.om en stiftelse med egen förvaltning eller en ideell förening är bolagsman, fullständiga namn, personnummer och postadresser för styrelseledamöter och styrelsesuppleanter i stiftelsen eller föreningen, 6.om en stiftelse med anknuten förvaltning är bolagsman, förvaltarens namn, organisationsnummer och postadress samt fullständigt namn, personnummer och postadress för en ställföreträdare för förvaltaren, 7.av vem och hur firman tecknas, när ej firman får tecknas av varje bolagsman ensam, 8.om bolaget utgör kommanditbolag, vilken eller vilka av bolagsmännen som är kommanditdelägare och beloppet av varje sådan bolagsmans utfästa insats. 1 Senaste lydelse 1998:308. 1.den firma under vilken föreningen idkar näring, 2.föreningens namn, om det ej sammanfaller med firman, och organisationsnummer, 4.det län och den ort där föreningens styrelse har sitt säte samt föreningens postadress, 5.styrelseledamöternas och, där suppleanter utsetts, deras fullständiga namn, personnummer och postadresser, 6.av vem och hur föreningens namn tecknas, om ej namnet tecknas av styrelsen ensam. En firma skall tydligt skilja sig från andra hos Patent- och regi- streringsverket i handelsregistret förut registrerade och ännu bestå- ende firmor med säte i samma län, även om firmorna inte avser verksamhet av samma eller liknande slag. En firma skall tydligt skilja sig från andra i handelsregistret förut registrerade och ännu bestående firmor registrerade för samma län. Detta gäller även om firmorna inte avser verksamhet av samma eller liknande slag. Har en registrerad närings- idkare inte gett in någon anmälan till registret och kan det antas att han upphört med sin verksamhet, skall registreringsmyndigheten under- söka om verksamheten fortfarande utövas. Detta skall ske genom brev till den i handelsregistret regi- strerade adressen samt genom kungörelse i Post- och . 2Senaste lydelse 1992:1448. 3Senaste lydelse 1992:1448. I följande fall skall registre- ringsmyndigheten undersöka om en i handelsregistret registrerad näringsidkare fortfarande utövar någon verksamhet: 1.näringsidkaren har inte gett in någon anmälan till registret och det kan antas att han har upphört med sin verksamhet, eller 2.näringsidkaren är ett han- delsbolag och antalet registrerade bolagsmän är mindre än två och någon uppgift om likvidation har inte registre- rats. Undersökningen enligt första stycket skall ske genom att regi- streringsmyndigheten skickar ett brev till den adress som finns registrerad för näringsidkaren i registret samt genom kungörelse i Om det efter kungörandet enligt första stycket inte framgår att verksamheten fort- farande utövas eller att närings- idkaren ämnar återuppta den, skall registreringsmyndigheten genast avföra näringsidkaren ur registret. Om det ännu efter kungörandet i Post- och inte framgår att verk- samheten fortfarande utövas eller att näringsidkaren avser att åter- uppta den, skall registreringsmyn- digheten genast avföra närings- idkaren från registret. I fall som avses i första stycket 2 skall nä- ringsidkaren dock inte avföras från registret, om antalet regi- strerade bolagsmän åter uppgår till två eller flera eller uppgift om likvidation har registrerats. 1.Denna lag träder i kraft . 2.En enskild näringsidkare, som är registrerad i handelsregistret vid ikraftträdandet, skall anmäla sådana uppgifter som anges i 4 § första stycket 5 till . Någon anmälan behöver dock inte göras om uppgifterna redan är införda 3 Ärendet och dess beredning Prop. har fört aktiebolags- registret. har verket även varit huvudman för handels- och föreningsregistren. I handels- och föreningsregistren regi- streras bl.a. handelsbolag och ekonomiska föreningar. Syftet med att föra över handels- och föreningsregistren till var att skapa förutsättningar för en samlad och samordnad firma- registrering (se prop. 1992/93:27). Sedan hade haft hand om handels- och föreningsregistren upprättades inom verket en prome- moria med förslag till ändringar i lagstiftning som har anknytning till handels- och föreningsregistren. Flera av förslagen kan betecknas som följdändringar med anledning av att registren hade förts över till verket. Promemorian ingavs till (dnr Ju 97/1771). Promemorian, vars lagförslag finns i bilaga 1, har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En samman- ställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr Ju 97/1771). Ett utkast till lagrådsremiss behandlades vid ett remissmöte . Lagförslaget i utkastet till lagrådsremiss finns i bilaga 3. En förteckning över de instanser som inbjöds till remissmötet finns i bilaga 4. I anslutning till remissmötet har också lämnats skriftliga synpunkter på utkastet. Anteckningar från remissmötet och de skriftliga synpunkter som har kommit in finns tillgängliga i . I denna proposition behandlas de lagförslag som lämnats i prome- . Patent- och registreringsverkets förslag att revisorer för ekono- miska föreningar skall anmälas för registrering i föreningsregistret kommer dock att behandlas i annat sammanhang. Vissa andra av verkets förslag om registrering av uppgifter i handelsregistret har redan genom- förts (se prop. 1997/98:98, bet. 1997/98:LU22 och rskr. 1997/98:221). I Patent- och registreringsverkets promemoria föreslås bl.a. att vissa ärenden om likvidation av ekonomiska föreningar skall överflyttas till verket. I samband med att detta förslag har behandlats, har det ansetts nödvändigt att även göra vissa anpassningar till de ändringar som gjordes i aktiebolagslagens (1975:1385) bestämmelser om likvidation (se prop. 2000/01:150, bet. 2001/02:LU5 och rskr. 2001/02:50). I propositionen föreslås därför att det i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar (i fortsättningen kallad föreningslagen) görs några ändringar av samma slag som gjordes i aktiebolagslagens bestämmelser om handläggning av likvidationsärenden. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den social- demokratiska regeringen, och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Lagrådet har inte funnit anledning Prop. 2002/03:147 att invända mot förslagen. Synpunkter som Lagrådet lämnat i anslutning till 11 kap. 1 § föreningslagen har dock föranlett en ändring i den paragrafen. Vidare har gjorts några ändringar av redaktionell natur. ärenden om likvidation av ekonomiska föreningar Regeringens förslag: skall handlägga ärenden om skyldighet för en ekonomisk förening att gå i likvidation därför att den inte har anmält styrelse, verkställande direktör eller särskild delgivningsmottagare för registrering. Om en ekonomisk förening i konkurs och konkursen avslutas med överskott, skall rätten i stället för som föreningen själv besluta om att föreningen skall gå i likvidation. Rätten skall besluta om likvidation, om det efter en avslutad underskottskonkurs framkommer någon tillgång som inte omfattas av skall utse likvidator om en ekonomisk förening har beslutat att gå i likvidation. Patent- och registreringsverkets förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. dock föreslagit att verket också skall besluta om likvidation om en konkurs avslutas med överskott (promemorian s. 1016). Verket har inte berört frågan om en ekonomisk förening skall gå i likvidation därför att den inte har gett in anmälan om särskild delgiv- ningsmottagare eller frågan om likvidationsförfarande efter en avslutad Remissinstanserna: har avstyrkt förslaget om att flytta handläggningen av likvidationsärenden till Patent- och regi- Övriga remissinstanser som har yttrat sig har tillstyrkt verkets förslag eller inte framfört några invändningar mot det. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss: Överensstämmer med regeringens förslag (utkastet till lagrådsremiss s. 2226). Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig, däribland , har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot förslaget i utkastet till lagrådsremiss. Bakgrund: handlades alla ärenden om tvångslikvidation av aktiebolag och ekonomiska föreningar av allmän domstol. flyttades handläggningen av vissa ärenden om likvidation av aktiebolag till (se prop. 1993/94:43). Verket har därefter tillförts ytterligare uppgifter på likvidationsområdet såvitt gäller aktiebolag (se prop. 1994/95:67, 1999/2000:23, 1999/2000:34 och 2000/01:150). Det är sålunda numera Patent- och registreringsverket som prövar om ett aktiebolag är skyldigt att gå i likvidation därför att det inte på föreskrivet sätt har gett in anmälan till verket om behörig styrelse, verkställande direktör, särskild delgivningsmottagare eller revisor eller därför att det inte har gett in årsredovisning och revisionsberättelse. prövar också om likvidationsskyldighet föreligger därför att bolaget, efter byte av aktiekapitalsvaluta, inte har anmält nödvändiga följdbeslut för registrering eller, efter otillåtna förvärv av egna aktier, är skyldigt att sätta ned aktiekapitalet till ett belopp som understiger lägsta tillåtna aktiekapital (se 13 kap. 10 § första stycket aktiebolagslagen). I övriga fall prövas frågan om ett aktiebolag är skyldigt att gå i likvidation av allmän domstol. I förarbetena till de lagändringar som överflyttningen av likvidations- ärendena förutsatte behandlades även frågan om ärenden om likvidation av andra juridiska personer än aktiebolag bl.a. ekonomiska föreningar borde flyttas till . Med hänvisning till att verket då ännu inte helt hade tagit över ansvaret för handels- och föreningsregistren ansågs det att ett genomförande av denna övergång borde avvaktas innan man övervägde en överföring av andra likvida- tionsärenden än de som gällde aktiebolag (se prop. 1993/94:43 s. 21 och 22). Frågor om skyldighet för ekonomiska föreningar, bostadsrättsför- eningar och sambruksföreningar att gå i likvidation handläggs alltså fortfarande hos allmän domstol. har föreslagit att handläggningen av vissa sådana frågor skall överföras till verket. Skälen för regeringens förslag bör handlägga ärenden om likvidation av ekonomiska föreningar En utgångspunkt för reformarbetet när det gäller domstolarna har under varit att renodla domstolarnas verksamhet och så långt det är möjligt föra bort verksamhet från domstolarna som inte utgör dömande verksamhet. En överflyttning av ärenden om likvidation av ekonomiska föreningar till ligger väl i linje med detta reformarbete. Vissa av de ärenden om likvidation av ekonomiska föreningar som tingsrätten handlägger har nära anknytning till föreningsregistren, som numera helt har tagit över ansvaret för. Det gäller t.ex. ärenden om att en förening skall gå i likvidation därför att den inte har gett in anmälan till föreningsregistret om behörig styrelse. En flyttning av dessa ärenden till skulle på samma sätt som på aktiebolagsområdet kunna rationalisera hanteringen av likvidationsfrågan. I stället för den nuvarande ordningen där skickar underrättelse om likvidationsgrund till tingsrätten, som avgör om föreningen skall gå i likvidation, skulle verket självt kunna fatta beslut i likvidationsfrågan. Till detta kommer att några av de ärenden om likvidation av aktiebolag som har flyttats till verket har stora likheter med vissa ärenden om likvidation av ekonomiska föreningar. Vi anser mot denna bakgrund att även vissa ärenden om likvidation av ekonomiska föreningar bör flyttas till . Vi återkommer nedan till vilka likvidationsärenden som verket bör pröva. Bostadsrättsföreningar, kooperativa hyresrättsföreningar och sam- bruksföreningar utgör särskilda slag av ekonomiska föreningar. Likvida- tionsbestämmelserna i föreningslagen är tillämpliga även på dem. De förslag som lämnas nedan kommer därmed att gälla också för dem. Förslagen kommer även att gälla för kreditmarknadsföreningar samt för de börser, auktoriserade marknadsplatser och clearingorganisationer som är ekonomiska föreningar. Vilka likvidationsgrunder bör pröva? I föreningslagen anges olika situationer när en tingsrätt skall besluta om att en ekonomisk förening skall gå i likvidation. De olika situationerna skiljer sig åt i flera avseenden. Enligt vår mening är det inte lämpligt att låta ha hand om samtliga slag av likvidationsärenden. I stället bör likvidationsärendena delas upp mellan allmän domstol och . De riktlinjer som slogs fast för uppdelningen av likvidationsärenden mellan domstol och på aktiebolagsrättens område bör vara vägledande för denna uppdelning. Detta innebär bl.a. att om det är fråga om att avgöra tvister mellan olika intressenter, bör ärendena handläggas i domstol. Om det å andra sidan närmast är fråga om att konstatera förekomsten av faktiska förhållanden, bör saken handläggas av . Även behovet av muntlig handläggning bör beaktas. Om det krävs inslag av muntlighet, är det ett skäl att behålla domstolsprövning (se prop. 1993/94:43 s. 11). Allmän domstol bör mot denna bakgrund även fortsättningsvis besluta att en förening skall gå i likvidation om antalet föreningsmedlemmar går ned under tre, eftersom det här kan föreligga tvist mellan sökanden och föreningen om det faktiska antalet medlemmar (se 11 kap. 3 § föreningslagen). En prövning av om en förening skall gå i likvidation på denna grund kan dessutom inte initieras av Patent- och registrerings- verket. Allmän domstol bör vidare pröva om en förening skall gå i likvidation därför att likvidationsskyldighet föreligger enligt stadgarna (se 11 kap. 4 § första stycket 1 föreningslagen). Det är här fråga om att tolka och tillämpa det civilrättsliga avtal som stadgarna kan sägas utgöra. Ärendena torde dessutom som regel vara tvistiga i något avseende. Vidare anser vi att allmän domstol bör pröva om likvidationsskyldighet föreligger därför att föreningens verksamhet drivs på ett sätt som inte motsvarar de förutsättningar under vilka registrering skett (se 11 kap. 4 § första stycket 4 föreningslagen) eller därför att föreningen utgör en s.k. medlemsfrämjande förening och föreningens tillgångar enligt balans- räkningen för närmast föregående räkenskapsår till övervägande del består av annat än andelar i den eller de andra ekonomiska föreningarna (se 11 kap. 4 § första stycket 5 föreningslagen). Även i de båda sistnämnda fallen torde ärendena som regel vara tvistiga. Det kan också åberopas en omfattande utredning i dessa ärenden. Likvidationsskyldighet föreligger också om en förening inte på föreskrivet sätt har kommit in med anmälan till registrerings- myndigheten, dvs. , om behörig styrelse eller verkställande direktör (se 11 kap. första stycket 3 föreningslagen). Frågan om en förening skall gå i likvidation på denna grund initieras som regel av . Tingsrätten har att på grundval av verkets uppgifter undersöka om det finns någon till registret anmäld behörig styrelse eller verkställande direktör. Det blir här inte fråga om några kvalificerade rättsliga överväganden och det förekommer i praktiken inte heller några svåra bevisbedömningar. Ärendet har därmed en sådan karaktär att det bör flyttas till . Dessutom bör denna likvidationsgrund kompletteras med en bestäm- melse om att föreningen skall vara skyldig att gå i likvidation om den inte har kommit in med anmälan om sådan särskild delgivningsmottagare som skall finnas om föreningen inte har någon i bosatt ställföreträdare (se 6 kap. 11 § fjärde stycket och 15 § föreningslagen). När bestämmelsen om likvidationsskyldighet på grund av utebliven anmälan av styrelse eller verkställande direktör infördes fanns inte bestämmelsen om särskild delgivningsmottagare. Till kravet på att det skall finnas en särskild delgivningsmottagare är därför inte knuten någon likvidationsbestämmelse. För aktiebolagens del finns numera en likvidationsgrund av detta slag (se 13 kap. 10 § första stycket 1 aktiebolagslagen och prop. 2000/01:150 s. 53). Enligt de nuvarande bestämmelserna i föreningslagen skall, om en förening är försatt i konkurs och denna avslutas med överskott, föreningsstämman inom en månad från det att konkursen avslutades besluta att föreningen skall gå i likvidation. Om föreningsstämman inte fattar ett sådant beslut inom föreskriven tid, skall tingsrätten besluta att föreningen skall gå i likvidation (se 11 kap. 4 § första stycket 2 föreningslagen). har föreslagit att även denna likvidationsgrund skall handläggas av verket. Enligt vår mening bör detta förslag inte genomföras. I stället bör förfarandet i samband med överskottskonkurs förenklas på motsvarande sätt som har skett på aktiebolagsrättens område. Tingsrätten bör alltså i anslutning till att den fastställer utdelningen i konkursen också besluta om likvidation (jfr 13 kap. 50 § aktiebolagslagen och prop. 2000/01:150 s. 63 och 64). Slutligen bör det, på samma sätt som har skett för aktiebolagens del, införas en bestämmelse om att rätten skall, om det sedan en konkurs har avslutats med underskott framkommer någon tillgång som inte omfattas av konkursen, besluta att inleda ett likvidationsförfarande (jfr 13 kap. 49 kap. aktiebolagslagen och prop. 2000/01:150 s. 62 och 63). saknar föreningslagen bestämmelser om hur en sådan situation skall hanteras. I praxis har det dock ansetts att ett likvidationsförfarande bör kunna inledas (se, beträffande aktiebolag, NJA 2000 s. 144). bör utse likvidator om föreningsstämman har beslutat att föreningen skall gå i likvidation Enligt 11 kap. 1 § föreningslagen kan föreningsstämman besluta att föreningen skall gå i likvidation, s.k. frivillig likvidation. stämman har fattat beslut om likvidation skall detta genom stämmans Prop. 2002/03:147 försorg anmälas till tingsrätten, som därefter har att utse en eller flera likvidatorer (se 11 kap. 7 § första stycket föreningslagen). På mot- svarande sätt som sker på aktiebolagsrättens område (se 13 kap. 7 och 27 §§ aktiebolagslagen) bör likvidator i dessa fall utses av . 4.2Handläggningen av överflyttade likvidationsärenden Regeringens förslag: I ärenden om tvångslikvidation som handlägger skall verket bereda föreningen, föreningsmedlemmar och borgenärer tillfälle att yttra sig samt kungöra ett s.k. likvidationsföreläggande i Post- och Inrikes Tid- ningar. Patent- och registreringsverkets beslut skall kunna överklagas till tingsrätt. Patent- och registreringsverkets förslag: Överensstämmer i huvud- sak med regeringens förslag (promemorian s. 1016). Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig i frågan har tillstyrkt Patent- och registreringsverkets förslag. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss: Överensstämmer med regeringens förslag (utkastet till lagrådsremiss s. 26 och 27). Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot förslaget i utkastet till har dock förordat att tiden för att svara på ett likvidationsföreläggande skall kortas ned. hovrätt har föreslagit att det skall krävas prövningstillstånd vid överklagande av en tingsrätts beslut i ärenden som har överklagats från Skälen för regeringens förslag: De likvidationsärenden som enligt vår mening bör handläggas av (likvida- tion på grund av att en förening inte har gett in anmälan till registrerings- myndigheten om behörig styrelse, verkställande direktör eller särskild delgivningsmottagare) kommer, i den mån inga särskilda förfarande- regler införs, att handläggas enligt förvaltningslagen (1986:223). och registreringsverket har föreslagit att det i föreningslagen tas in särskilda regler för verkets handläggning som motsvarar de nuvarande reglerna för rättens handläggning med undantag för att förfarandet vid verket skall vara helt skriftligt. Motsvarande ordning gäller redan för de likvidationsärenden enligt aktiebolagslagen som verket prövar. Det bör alltså i föreningslagen införas bestämmelser om att verket skall förelägga föreningen samt föreningsmedlemmar och borgenärer som vill yttra sig i ärendet att komma in med ett skriftligt yttrande till verket . Föreläggandet bör kungöras i Post- och En särskild fråga är hur som föreningen, föreningsmedlemmar och borgenärer skall ha på sig att ge in ett yttrande. i föreningslagen att likvidationsföreläggandet skall kungöras i Post- och minst två och högst före den dag då föreningen, föreningsmedlemmar och borgenärer skall inställa sig inför Prop. 2002/03:147 rätten (se 11 kap. 5 § föreningslagen). I samband med att likvidations- bestämmelserna i aktiebolagslagen sågs över kortades den aktuella tidsfristen i aktiebolagslagen ned till en månad. Syftet med detta var främst att motverka ekonomisk brottslighet (se prop. 2000/01:150 s. 6568). Det har inte framkommit något som tyder på att ekonomiska föreningar eller bostadsrättsföreningar används som instrument för ekonomisk brottslighet i samma omfattning som aktiebolag. Det finns därför inte samma behov av att korta ned den tid som föreningarna har på sig för att svara på likvidationsförelägganden. Vi anser därför att den nuvarande tidsfristen i föreningslagen inte bör ändras. Patent- och registreringsverkets beslut om likvidation bör kunna överklagas. Verkets likvidationsbeslut i fråga om aktiebolag kan överklagas till tingsrätten, vars beslut i sin tur kan överklagas till hovrätt. Det fordras inte prövningstillstånd för att hovrätten skall pröva ett överklagande. Vid handläggningen tillämpar domstolarna lagen om domstolsärenden. Motsvarande ordning bör gälla också för föreningarnas del. Det finns en del som talar för att såsom har förordat införa krav på prövningstillstånd för överklagande till hovrätt. Den frågan bör emellertid avgöras i ett större sammanhang. Handläggningen av likvidationsärenden hos rätten Regeringens förslag: Rättens handläggning av likvidationsärenden skall vara skriftlig. Sammanträde skall dock kunna hållas, bl.a. när det kan antas vara till fördel för utredningen eller främja ett snabbt avgörande av ärendet. Rätten skall liksom ge föreningen, föreningsmedlemmarna och borgenärerna tillfälle att yttra sig samt kungöra likvidations- föreläggandena i Post- och . De nuvarande bestämmelserna om sökandens rätt till ersättning för vissa kostnader i likvidationsärenden tas bort. Patent- och registreringsverkets förslag: Frågan har inte behandlats i Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte berört frågan. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss: Överensstämmer med regeringens förslag (utkastet till lagrådsremiss s. 27 och 28). Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig har tillstyrkt förslaget eller inte haft några invändningar mot det. Skälen för regeringens förslag: Enligt 11 kap. 5 § föreningslagen skall rätten, när en ansökan eller anmälan om likvidation har kommit in, genast kalla till sammanträde för prövning av likvidationsfrågan. bestämmelse avviker från vad som normalt gäller vid handläggning av Enligt lagen (1996:242) om domstolsärenden som tingsrätten i övrigt tillämpar vid handläggningen av likvidationsärenden är utgångspunkten att handläggningen skall vara skriftlig. träde bör dock hållas när detta kan antas vara till fördel för utredningen eller främja ett snabbt avgörande av ärendet (se 13 § andra stycket lagen om domstolsärenden). Sammanträde skall normalt också hållas om en Prop. 2002/03:147 part begär det (se 14 § lagen om domstolsärenden).