prop · GQ0361 · 2003-03-11 00:00:00 — Regeringens proposition 2002/03:61 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att inkomsterna i inkomstmåttet vid beräkningen av inkomstindex i ålderspensionssystemet skall utgöras av de inkomster som i sig är pensionsgrundande. Vidare föreslås att förändringen av inkomstdefinitionen i inkomstmåttet skall beaktas vid beräkningen av inkomstindex för . Regeringen gör också bedömningen att en översyn bör ske av vilka principer som skall gälla för justeringar i beräkningsmetoden för inkomstindex. I propositionen föreslås även att balanstalet för och år därefter skall fastställas med fyra decimaler. Ålderspension betalas med nuvarande regler ut tidigast från och med månaden efter det att ansökan inkommit till . Rege- ringen föreslår att ålderspension skall kunna betalas ut från och med den månad som ansökan inkommit till den allmänna . För- ändringen gäller dock inte premiepension. I propositionen föreslår regeringen vidare att det klarläggs att beslut i ärenden om utfärdande av intyg för tillämpningen av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familje- medlemmar flyttar inom gemenskapen, skall överklagas enligt bestäm- melserna i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Regeringen föreslår också att lagen (2001:1113) om försöksverksam- het med 24-timmarsmyndighet inom socialförsäkringsadministrationen skall fortsätta att gälla till och med . En komplettering föreslås i socialförsäkringslagen (1999:799) innebä- rande att överenskommelser som ingått med främmande makt alltjämt skall kunna tillämpas även om dessa avviker från Prop. 2002/03:61 vad som sägs i socialförsäkringslagen. Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring .......................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension ..................................... 2.3Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799)........................................................................... Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (2001:1113) om försöksverksamhet med Ärendet och dess beredning............................................................. Inkomstindex för och år därefter........................................ Balanstal med fyra decimaler .......................................................... Ansökan om ålderspension.............................................................. Överklagande av intyg..................................................................... 8Förlängning av lagen (2001:1113) om försöksverksamhet med 24-timmarsmyndighet inom socialförsäkrings- Komplettering i socialförsäkringslagen (1999:799)........................ Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring ........................................................ 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension ................................... 10.3Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799)......................................................................... Förslaget till lag om fortsatt giltighet av lagen (2001:1113) om försöksverksamhet med Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2.lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, 3.lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799), 4.lag om fortsatt giltighet av lagen (2001:1113) om försöksverksamhet med 24-timmarsverksamhet inom socialförsäkringsadministrationen. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 20 kap. 13 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring skall ha följande lydelse. I ärenden enligt 4 a § samt 2 kap. 3 a och 3 b §§ gäller bestämmelserna i 1013 §§ om omprövning och ändring av en allmän försäkringskassas beslut samt om överklagande av en försäkringskassas eller domstols be- slut. Bestämmelserna i 1013 §§ gäller också allmän försäkrings- kassas eller beslut i ärenden om utfärdande av intyg för tillämpningen av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen2. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 1998:553. 2EGT L 149, , s. 2 (Celex 31971R1408), Svensk specialutgåva, Område 5, Volym 1, s. 57. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 och 5 c §§ samt 12 kap. 2 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension skall ha följande lydelse. lag skall göras med ledning av ett lag skall göras med ledning av ett i n ko m s ti nd e x. i n ko m s ti nd e x. skall visa den relativa föränd- skall visa den relativa föränd- ringen av genomsnittet av de för- ringen av genomsnittet av de för- som anges i 2 kap. 1 § andra som anges i 2 kap. 1 § andra stycket, efter avdrag för allmän stycket, efter avdrag för allmän pensionsavgift, och de försäkrades pensionsavgift, vilka har uppburits årliga inkomster i form av förtids- av dem som under inkomståret har pension, vilka har uppburits av fyllt minst och högst . dem som under inkomståret har fyllt minst och högst . Förändringen av indextalet mellan två på varandra följande år skall motsvara den beräknade årliga relativa förändringen av de inkomster som anges i första stycket av före det år inkomstindexet avser. Vid beräkningen av inkomsterna skall den årliga förändringen i det allmänna prisläget räknat månad frånräknas. Det framräknade värdet skall därefter omräknas med förändringen i det allmänna prisläget före det år in- dexet avser och det allmänna prisläget året närmast före . Regeringen skall fastställa inkomstindexet efter det att det har beräknats av . skall inkomstindexet vara lika med 100,00. Understiger balanstalet för ett år Understiger balanstalet för ett år 1,00 skall regeringen för det året 1,0000 skall regeringen för det året fastställa ett b a l a n sin d e x som fastställa ett b a l a n sin d e x som skall användas vid vissa beräk- skall användas vid vissa beräk- ningar enligt denna lag. ningar enligt denna lag. lansindex skall därefter fastställas lansindex skall därefter fastställas fram till dess att det fram till dess att det minst når samma värde som in- minst når samma värde som in- För en sådan period För en sådan period skall balansindexet första gången skall balansindexet första gången räknas fram på så sätt att balans- räknas fram på så sätt att balans- 1 Senaste lydelse 2001:222. talet multipliceras med inkomstin- dexet . För varje därpå följande år skall det fastställda balansindexet multipliceras med kvoten mellan inkomstindexet och inkomstindexet och därefter med det balanstal som skall gälla . talet multipliceras med inkomst- indexet . För varje därpå följande år skall det fastställda balansindexet multipliceras med kvoten mellan inkomstindexet och inkomstindexet och därefter med det balanstal som skall gälla . Ålderspension skall utges från Ålderspension skall utges från och med den månad som anges i och med den månad som anges i ansökan, dock tidigast från och ansökan, dock tidigast från och med månaden efter det att ansökan med den månad ansökan kom in kom in till den allmänna försäk- till den allmänna försäkrings- tidigast från och med månaden efter det att ansökan kom in till Har den pensionsberättigade uppburit sjukersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller särskild efterlevandepension en- ligt lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevan- depension och efterlevandestöd till barn får inkomst- och tilläggspension beviljas före ansök- ningsmånaden, dock tidigast från och med den månad då den pensions- berättigade fyllde . 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 12 kap. 2 § och i övrigt . 2.Bestämmelserna i 1 kap. 5 och 5 c §§ tillämpas första gången vid beräkning av inkomstindex och balanstal för . 3.Förändringen av det inkomstmått som används vid beräkningen av de försäkrades årliga inkomster skall när det gäller inkomstindex för åren 20042006 beaktas på följande sätt. In- komstmåttet för det fjärde året före det år inkomstindexet avser skall be- räknas utan beaktande av utbetalda förtidspensioner och de som endast uppburit sådan pension, varefter genomsnittsinkomsten multipliceras med en särskild kvot. Kvoten utgörs av det beräknade inkomstmåttet delat med inkomstmåttet som har beräknats utan beaktande av de pensionsgrundande inkomster som utgörs av inkomst- relaterad sjuk- och aktivitetsersättning och de som endast uppburit sådan inkomst. 2 Senaste lydelse 2001:492. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen Härigenom föreskrivs att det i övergångsbestämmelserna till socialför- säkringslagen (1999:799) skall införas en ny punkt, punkten 11, av föl- jande lydelse. Överenskommelser som är i kraft i förhållande till och som regeringen före utgången av har ingått med främ- mande makt om utsträckt tillämp- ning av lagen (1962:381) om all- (1947:529) om allmänna barn- bidrag eller om undantag i vissa fall från vad som är stadgat i de lagarna, skall utan hinder av vad som sägs i socialförsäkringslagen tillämpas även . Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen Prop. 2002/03:61 (2001:1113) om försöksverksamhet med Härigenom föreskrivs att lagen (2001:1113) om försöksverksamhet med 24-timmarsmyndighet inom socialförsäkringsadministrationen, som gäller till och med , skall fortsätta att gälla till och med . 3 Ärendet och dess beredning Prop. Inkomstindex för och år därefter I och med att begreppet förtidspension har ersatts av sjuk- och aktivitetsersättning måste inkomstdefinitionen i inkomstmåttet vid beräkning av inkomstindex avseende ålderspensionssystemet anpassas. Förslaget till följdändringen av inkomstmåttet samt metoden för att kor- rigera för det förändrade inkomstmåttet har beretts inom och i samråd med . Förslaget har även be- retts med Genomförandegruppen för det reformerade ålderspensions- systemet. Balanstal med fyra decimaler har givit regeringen till känna att ett mer fingraderat balanstal i ålderspensionssystemet bör övervägas (bet. 2000/01:SfU:13). Riksför- säkringsverket har på uppdrag av regeringen redogjort för vilka effekter som uppkommer om det balanstal som mäter det inkomstgrundade pen- sionssystemets finansiella ställning beräknas med fyra i stället för två de- cimaler (S2002/6626/SF). Förslaget till ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension har beretts inom samt med Genomförandegruppen. har det uppmärksammats att ett behov föreligger av en tidigareläggning av utbetalning av ålderspension räknat från tiden för ansökan. Förslaget avser att ålderspension, ej premiepension, skall kunna beviljas från och med den månad ansökan lämnas in till den all- männa . Förslaget har beretts med Genomförande- gruppen och . har i en skrivelse till regeringen (S2002/5536/SF) angivit att det behövs ett förtydligande av de nuvarande reglerna för överklagande av beslut såvitt avser ärenden om utfärdande av intyg enligt förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familje- medlemmar flyttar inom gemenskapen. Förslaget har beretts inom . En ny punkt föreslås i övergångsbestämmelserna till socialförsäkrings- lagen (1999:799) som innebär att de överenskommelser som träf- fat med främmande makt alltjämt skall tillämpas även om överenskommelserna avviker från reglerna i socialförsäkringslagen. slaget har beretts under hand med . Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialde- Prop. 2002/03:61 mokratiska regeringen, och . Inkomstindex för och år därefter Regeringens förslag: skall beräkningen av in- komstindex för och år därefter göras utifrån en ny inkomstde- finition i inkomstmåttet. Inkomsterna i inkomstmåttet skall från och med utgöras av de inkomster som i sig är pensionsgrundande, efter avdrag för allmänna pensionsavgifter. Den föreslagna förändringen av inkomstdefinitionen i inkomst- måttet skall beaktas vid beräkningen av in- Detta skall ske genom att inkomstmåttet, beräknat utan utbetalda förtidspensioner och utan att inkludera dem som endast upp- burit sådan pension, för jämförelseåren 2000, 2001 och 2002 multipli- ceras med en justeringskvot vid beräkningen av inkomstindex för åren 2004, 2005 och 2006. Justeringskvoten utgörs av det beräknade in- komstmåttet för delat med inkomstmåttet beräknat utan de pensionsgrundande inkomster som utgörs av inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning och utan att inkludera dem som endast uppburit sådan inkomst. Bakgrund: Inkomstindex har för avsikt att spegla den genomsnittliga inkomstutvecklingen för personer i förvärvsaktiv ålder. samband med omräkning av individers inkomstpensionsbehållningar i ålderpensionssystemet, följsamhetsindexering av utgående ålderspensio- ner samt uppräkning av inkomstbasbeloppet, vilket bl.a. bestämmer nivån för intjänandetaket i försäkringen. Vid beräkningen av inkomst- index används ett särskilt inkomstmått som mäter den genomsnittliga in- komsten ett visst år. Inkomstmåttet beräknas på så sätt att summan av i sig pensionsgrundande inkomster (dvs. även inkomster över intjänande- taket på 7,5 inkomstbasbelopp), efter avdrag för allmänna pensions- avgifter, samt utbetalade förtidspensioner, delas med antalet personer som uppburit dessa inkomster. Skälen för regeringens förslag: I och med att begreppet förtidspen- sion har utmönstrats måste inkomst- definitionen i det inkomstmått som används vid beräkningen av in- komstindex anpassas till denna förändring. De personer som vid ut- gången av uppbar förtidspension uppbär i stället från och med sjukersättning eller aktivitetsersättning från sjukför- Den inkomstrelaterade sjuk- och aktivitetsersättningen ger en pensionsgrundande inkomst som motsvarar den utbetalda ersätt- Det innebär att dessa ersättningar kommer att inkluderas i in- komstmåttet enligt den föreslagna utformningen. Däremot är inte sjuk- och aktivitetsersättning i form av garantiersättning pensionsgrundande. Personer som endast uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning i form av garantiersättning kommer, såvida de inte har andra inkomster som grundar pension, således inte att ingå i in- komstdefinitionen i inkomstmåttet. Då en sådan prisindexerad inkomst exkluderas från genomsnittsberäkningen innebär detta att realinkomst- förändringen i samhället viktas något tyngre i inkomstindex. Själva metoden för beräkningen av inkomstindex kommer med den nu före- slagna inkomstdefinitionen inte att förändras, utan metoden kommer även fortsättningsvis att vara densamma som anges i prop. 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension m.m. Eftersom inkomstmåttet avspeglar genomsnittsinkomsten ett visst år kan förändringar av antalet personer i en viss inkomstnivå som ingår i beräkningen ha betydelse för resultatet. En sådan förändring kan ske om inkomstmåttet är omdefinierat. Därför måste inkomstmåtten vara jämför- bara i sin sammansättning när inkomstindex beräknas. I och med att sjukersättning och aktivitetsersättning ersätter förtidspension måste därför beräkningssättet av inkomstmåttet göras om. Inkomstmåttet för tiden till och med skiljer sig därför från det inkomstmått som föreslås gälla . Ändringen av inkomstmåttets sammansättning medför att inkomstmåttet för år inte är jämförbart med inkomstmåttet . Detta bör beaktas vid beräkningen av inkomstindex för . Vid beräkning av inkomstindex för år efter är inkomstmåttet jämförbart. Genom att beräkna inkomstmåttet såväl med den föreslagna inkomstdefinitionen som med bortseende av de pensionsgrundande in- komster som erhålls från inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning kan effekten av att pensionsgrundande inkomsten från dessa ersättningar, och att det antal personer som uppbär ersättningarna inkluderas i in- komstmåttet, skattas. Effekten på inkomstmåttet beräknas genom att dela det inkomstmått som erhålls med den definition som föreslås gälla med det inkomstmått som erhålls om man bortser från de pensionsgrundande inkomster från sjuk- och aktivitetsersättning och de personer som endast intjänat pensionsgrundande inkomst från sådan ersättning. Givet att den genomsnittliga pensionsgrundande inkomst som erhålls från inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning för dem som enbart får pensionsgrundande inkomst från dessa förmåner understiger den genomsnittliga inkomsten, kommer denna kvot att understiga talet ett. Justeringskvoten kan sägas spegla hur mycket genomsnittsinkomsten påverkas av att gruppen som uppbär inkomstrelaterad sjuk- och aktivi- tetsersättning ingår i genomsnittsberäkningen. I samband med beräkning av inkomstindex för multipliceras denna kvot med inkomstmåttet för beräknat utan att inkludera utbetalade förtidspensioner och de som endast hade sådan pension. Därmed kommer utbetalda förtidspen- sioner samt de personer som endast har uppburit förtidspension och inte har tjänat in pensionsgrundande inkomst att uteslutas ur beräkningen av inkomstmåttet . Genom att multiplicera detta in- komstmått för med justeringskvoten blir genomsnittsinkomsten jämförbar med genomsnittsinkomsten (som beräknas med den nya föreslagna inkomstdefinitionen i inkomstmåttet). Vidare föreslås denna justeringskvot tillämpas de två följande åren på jämförel- seåren 2001 och 2002 enligt ovan beskrivna metod i samband med be- räkning av inkomstindex . Under den treåriga in- fasningen av inkomstmåttets nya definition kan den årliga ökningen av inkomstindex i princip sägas avspegla den genomsnittliga inkomst- utvecklingen i samhället med bortseende från den grupp som uppbär sjuk- och aktivitetsersättning (tidigare förtidspension). Innebörden av detta är att en real förändring av genomsnittsinkomsten kommer att ha en marginellt större påverkan på inkomstindex än om den prisindexerade sjuk- och aktivitetsersättningen hade ingått i beräkningen. Den här föreslagna metoden att justera för det förändrade inkomst- måttet mellan är utformad på ett likartat sätt som den metod som användes vid beräkningen av inkomstindex åren 2000 till och med . Då justerades beräkningen på grund av att inkomstmåttet inte innehöll inkomster över intjänandetaket, inte innehöll utbetalda förtidspensioner och inte omfattade inkomster understigande ett prisbasbelopp. Justeringskvoten beräknades genom att dela det beräk- nade inkomstmåttet utan avdrag för allmän pensionsavgift med inkomstmåttet 1999 uträknat enligt den definition som användes för åren 19601998. Denna justeringskvot användes i samband med beräkning av inkomstindex för t.o.m. och ändrades inte i efterhand. Regeringens bedömning: En översyn bör göras av principerna för justeringar i beräkningsmetoden för inkomstindex. I översynen bör det även analyseras om den nuvarande hanteringsordningen för faststäl- lande av inkomstindex är ändamålsenlig. Skälen för regeringens bedömning: Med nuvarande regler för beräk- ning av inkomstindexet kommer nivån direkt att påverkas vid ett föränd- rat grundavdrag. I inkomstmåttet utesluts inkomster som to- talt sett understiger grundavdraget i inkomstbeskattningen dvs. den nedre gränsen för att pensionsgrundande inkomst skall beräknas. När grund- avdragets nivå höjs kommer färre personer med låga inkomster att ingå i beräkningen av inkomstmåttet, allt annat lika, vilket i sin tur får som resultat att inkomstindex höjs. På motsvarande sätt kommer inkomst- index att sänkas om grundavdraget sänks. En sådan påverkan beror där- med endast på att ett antal låginkomsttagare har uteslutits eller tillkommit vid genomsnittsberäkningen, och inte på någon standardförändring i sam- hället. Den nedre inkomstgränsen för beräkning av pensionsgrundande inkomst uppgick inkomståret av prisbasbeloppet, inkomståret , inkomståret . In- är den nedre inkomstgränsen för att pensionsgrundande inkomst skall beräknas av prisbasbeloppet. Förändringen av nivån har varit sådan att denna endast har kommit att påverka be- räkningen av inkomstindex marginellt. En förhållandevis stor framtida ändring av grundavdragets nivå kan dock komma att medföra betydande effekter på inkomstindex. Sådana förändringar har direkt påverkan för omräkningen av utgående pensioner och pensionsbehållningar. Ett auto- nomt system som det inkomstgrundade ålderspensionssystemet, finansie- rat med den specialdestinerade avgiften om totalt , bör inte påverkas kortsiktigt av förändringar av detta slag i skattesystemet. Inkomstindexet utgör ett mått på standardutvecklingen och ett syfte med indexeringen är att pensionernas värde skall följa inkomstutvecklingen för de förvärvsaktiva. Att förändringar av grundavdragets lägsta nivå kan komma att påverka inkomstindex försämrar måttets precision i att mäta Prop. 2002/03:61 den ekonomiska standardutvecklingen. Nuvarande hanteringsordning innebär att inkomstindex och inkomst- basbelopp beräknas av och sedan fastställs av regeringen. Beräkningen av inkomstindex och inkomstbasbelopp sker utifrån regler som är fastställda i lag. Det är av stor betydelse att in- komstindex så nära som möjligt speglar den faktiska inkomstutveck- lingen. Av detta skäl är reglerna införda i lag. Det finns emellertid kom- ponenter i beräkningen som kan fordra komplicerade avvägningar eller särskilda analyser. Det finns därför skäl att analysera om den nuvarande hanteringsordningen med i lag angivna beräkningsregler är den mest än- damålsenliga eller om ansvaret för sådana avvägningar bör hanteras i särskild ordning, t.ex. på det sätt som sker för beräkningen av konsu- mentprisindex. Balanstal med fyra decimaler Regeringens förslag: Balanstalet för och för år därefter skall fastställas med fyra decimaler. Skälen för regeringens förslag: har givit regeringen till- känna att ett mer fingraderat balanstal i ålderspensionssystemet bör över- vägas (bet. 2000/01:SfU:13). I det inkomstgrundade ålderspensions- systemet uppräknas inkomstpensionsbehållningar och utgående pensioner med hänsyn till den genomsnittliga inkomstutvecklingen, mätt Systemets finansiella stabilitet skapas genom kombinationen fast avgiftssats där avgiften motsvarar den pensionsrätt som erhålls, delningstal, snittinkomstindexering och den automatiska Balanstalet visar förhållandet mellan fördel- ningssystemets tillgångar och skulder. Ett balanstal överstigande talet 1 innebär att värdet av systemets samlade tillgångar överstiger systemets Om balanstalet understiger 1,00 skall avsteg göras från Avsteget görs på så sätt att ett balansindex används i stället för inkomstindex vid uppräkning av pensionsbehåll- ningar och utgående pensioner. Om balanstalet understiger talet 1 beräk- nas ett balansindex första året genom att inkomstindex multipliceras med det aktuella balanstalet. Genom skapandet av denna nya indexserie åter- ställs förhållandet mellan systemets tillgångar och skulder. serie kan under vissa perioder komma att ha en högre årlig ökningstakt än om indexering skulle ha skett med inkomstindex. ställs till och med det att balansindex når inkomstindex nivå. fastställs enligt nuvarande lagstiftning med två decimaler. malers balanstal innebär att ett första avsteg från snittinkomstindexe- ringen minst kommer att uppgå till en sänkning med en procent, vid ett balanstal om 0,99. En obalans i fördelningssystemets finansiella ställning bör spridas med möjlighet till en mindre initial sänk- ning av indexeringstakten. Ett balanstal med fyra i stället för två decimaler ökar sannolikheten för att balanseringen skall aktiveras ett enskilt år. Effekten på pensioner och pensionsbehållningar ett enskilt år av att ett balansindex fastställs kan Prop. 2002/03:61 dock förväntas bli lägre.