prop · GQ0340 · 2003-01-16 00:00:00 — Har enligt 6 kap 2 § kontoföringslagen en anmälan om överlåtelse av ett finansielltinstrument registrerats, får instrumentet därefter inte tas i anspråk avöverlåtarens borgenärer för andra rättigheter än sådana som var registrerade när ansökan registrerades. Genom denna bestämmelse slås inskrivningsprincipen fast. Den gäller i förhållande till överlåtarens borgenärer och innebär attsakrättsligt skydd uppnås i och med att anmälan om överlåtelsen registrerats hos en central värdepappersförvarare. 6 kap. 3 § kontoföringslagen tar sikte pådubbelöverlåtelser. Har samma finansiella instrument överlåtits till flera varför sig, har den överlåtelse företräde för vilken anmälan om överlåtelseregistrerades först. En registrering av anmälan ger dock inte en överlåtelseföreträde framför en tidigare överlåtelse om förvärvaren, när anmälan omöverlåtelsen registrerades, kände till eller borde ha känt till den tidigareöverlåtelsen. Detta skall även gälla förvärv genom bodelning, arv, testamente,bolagsskifte eller liknande förvärvssätt när fråga uppkommer om företrädetmellan ett sådant förvärv och en senare överlåtelse. 6 kap. 4 §kontoföringslagen tar sikte på andra godtrosförvärv än vid dubbelöverlåtelser.Har ett finansiellt instrument i annat fall än som avses i 3 § överlåtits avnågon som inte ägde det, blir överlåtelsen giltig, om överlåtaren för överlåtelsen var antecknad på ett avstämningskonto som ägare tillinstrumentet samt anmälan om överlåtelsen har registrerats och förvärvaren dåvarken kände till eller borde ha känt till att överlåtaren inte ägde detfinansiella instrumentet. Detta gäller även vid överlåtelse från den som ägdedet finansiella instrumentet, men som saknade rätt att förfoga över instrumentet genom överlåtelsen. De ovan nämnda bestämmelserna skall, enligt 6 kap. 7 §kontoföringslagen, även tillämpas vid pantsättning.Enligt förarbetena till kontoföringslagen (prop. 1997/98:160 s. 129) motsvararbestämmelserna om rättsverkan av en registrering i huvudsak motsvarandebestämmelser i den då gällande aktiekontolagen (1989:827). Dess bestämmelser omrättsverkan av registrering var utformade för att effektivisera masshanteringenav finansiella instrument. De var emellertid tillämpliga även när två parter gör affärer utanför en börs. I den nämnda propositionen framhölls attbestämmelserna om rättsverkan av en registrering borde utformas generellt, såatt de kan tillämpas även vid andra former av kontoföring än den då rådande ochman konstaterade att aktiekontolagens bestämmelser i huvudsak uppfyllde dessakrav.När det gäller elcertifikat, som inte kommer att finnas i fysisk form och somdärmed inte kan överlämnas på samma sätt som annan lös egendom, harbesittningsövergången enligt förslaget ersatts med en registreringsåtgärd. Enregistrering av elcertifikatet på ett konto i elcertifikatsregistret skall hamotsvarande funktion och en sådan registrerings rättsverkningar bör därförregleras. De beskrivna bestämmelserna i 6 kap. kontoföringslagen är, såsom ovannämnts, anpassade att tillämpas även vid överlåtelser utanför en börs och är sågenerellt utformade att de kan tillämpas även vid andra former av kontoföring.Bestämmelser med i princip samma innehåll bör därför finnas även i lagen omelcertifikat.Frågan om rättsverkan av en registrering har ett nära samband med vid vilkentidpunkt god tro skall föreligga, för att ett sakrättsligt skyddat förvärv skall ske. När det gäller elcertifikat kan den som avser att ingå avtal omöverlåtelser eller pantsättning av elcertifikat genom elcertifikatsregistretinhämta information om säljaren innehar ett elcertifikat och om han har rätt att förfoga över detta. Den tidpunkt då god tro skall föreligga bör såledesrelateras till den tidpunkt då överlåtelsen eller pantsättningen registreras ielcertifikatsregistret.När det gäller överlåtelser av elcertifikat kommer obligationsrättsligt bindande avtal att träffas av överlåtare och förvärvare av elcertifikat.Elcertifikatsregistrets funktion är inte bara att "förvara" de elektroniskadokument som elcertifikaten är, utan det skall också ge marknadens aktörerinformation om vad som gäller beträffande certifikaten i fråga om kontohavarensmöjlighet att förfoga över de certifikat som finns på hans konto. Att registretinte kan utvisa de faktiska, bakomliggande förhållandenabeträffande elcertifikaten, eftersom avtal kan träffas och andraåtgärder med certifikaten kan beslutas, innebär att den som innehar ettcertifikatkonto bara kan presumeras ha rätt att förfoga över de elcertifikat som finns registrerade på kontot. Denna presumtion skall, av naturliga skäl, integälla om informationen på kontot säger något annat. Den inledande bestämmelsenrörande rättsverkan av en registrering bör således vara, att den som innehar ett certifikatkonto skall, med de begränsningar som framgår av kontot, anses harätt att förfoga över de certifikat som är registrerade på kontot.Såsom ovan angivits, skall upplåten panträtt i ett elcertifikat registreras ielcertifikatsregistret. Enligt lagrådsremissens förslag föreskrivs att om enöverlåtelse av ett elcertifikat registrerats, får certifikatet därefter inte tas i anspråk av överlåtarens borgenärer för annan rättighet än sådan som varregistrerad när överlåtelsen registrerades. Lagrådet har påpekat att om den avLagrådet föreslagna lydelsen av bestämmelsen som reglerar under vilkaomständigheter en ansökan om registrering kan avslås godtas, kommer det attfinnas en uttrycklig bestämmelse om att en registrerad pantsättning hindrar atten överlåtelse av ett elcertifikat registreras. Som framgår av avsnitt 4.10.10har den nämnda bestämmelsen godtagits. Därmed finns det enligt regeringensmening inget behov av den i lagrådsremissen föreslagna regleringen.När elcertifikaten överlåts från de certifikatberättigade producenterna tillköpare, kan köparen genom sitt val av producent tillgodose speciella önskemål om att lämna sitt stöd till en viss produktionsanläggning eller produktion somskett med hjälp av ett visst energislag. Den situationen kan också uppkomma, att en överlåtare bara innehar ett visst antal elcertifikat, som han förstöverlåter till en person och därefter till en annan, utan avsikt att därefterförvärva fler elcertifikat, för att på så sätt kunna fullgöra sina avtal medbåda köparna. Dubbelöverlåtelser av samma elcertifikat kan således äga rum. Enbestämmelse som reglerar en sådan situation bör därför finnas i den föreslagnalagen om elcertifikat. Har samma elcertifikat överlåtits till flera var för sig, skall den överlåtelse ha företräde som registrerades först. En sådanregistrering skall dock inte ge en överlåtelse företräde framför en annan omförvärvaren, när överlåtelsen registrerades, kände till eller borde ha känt till den tidigare överlåtelsen. Detta skall även gälla förvärv som sker genombodelning, arv, testamente, bolagsskifte eller liknande förvärvssätt, när frågauppkommer om företrädet mellan ett sådant förvärv och en senare överlåtelse.Andra godtrosförvärv än vid dubbelöverlåtelser kan även bli aktuella. Har ettelcertifikat i annat fall överlåtits av den som inte ägde det, skallöverlåtelsen bli giltig, om överlåtaren för överlåtelsen varregistrerad på ett certifikatkonto som ägare till certifikatet och överlåtelsenhar registrerats samt förvärvaren då varken kände till eller borde ha känt tillatt överlåtaren inte ägde elcertifikatet. Detta bör också gälla i de fallöverlåtaren ägde certifikatet, men saknade rätt att förfoga över detta genomöverlåtelse. Situationen kan således uppkomma om en överlåtelse av ettelcertifikat har anmälts för registrering, och förvärvaren då är i god tro omett konkursbeslut rörande överlåtaren, eller beslut om utmätning, kvarstad eller betalningssäkring rörande ett elcertifikat.De ovan beskrivna bestämmelserna bör tillämpas även vid pantsättning avelcertifikat.4.10.14 Behandlingen av personuppgifterRegeringens förslag: skall vara personuppgiftsansvarig enligtpersonuppgiftslagen (1998:204), för den behandling av personuppgifter som utförs i elcertifikatsregistret.Om annat inte följer av den föreslagna lagen, eller föreskrifter som meddelatsmed stöd av lagen, tillämpas personuppgiftslagen vid behandling avpersonuppgifter vid kontoföring av elcertifikat i elcertifikatsregistret.I fråga om personuppgifter skall registret ha till ändamål att innehållauppgifter för verksamhet för vilken staten eller kommun ansvarar enligt lageller annan författning och- som avser elcertifikat som registrerats i elcertifikatsregistret,- som för att kunna fullgöras förutsätter tillgång till elcertifikatanknuteninformation, eller- som avser fullgörande av underrättelseskyldighet.Registret skall även ha till ändamål att tillhandahålla uppgifter föromsättningen av elcertifikat eller affärsverksamhet, kreditgivning eller annanallmän eller enskild verksamhet där certifikatanknuten information utgörunderlag för prövningar eller beslut.Energimyndigheten skall få ha direktåtkomst till elcertifikatsregistret.Elcertifikatutredningens förslag: I utredningens förslag görs en hänvisning till personuppgiftslagen (1998:204), via en hänvisning till 4 kap. 1 § lagen(1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument.Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har berört frågan.Departementspromemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringensförslag.Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har berört frågan.Skälen för regeringens förslag: kommer i huvudsak attomfatta juridiska personer. Vissa elproducenter, elanvändare som hanterarkvotplikten eller andra privatpersoner, som öppnar konton för de elcertifikatsom de förvärvat, kan också registreras i elcertifikatsregistret. Därigenomkommer information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk personatt finnas i registret. Det innebär att bestämmelserna i personuppgiftslagen(1998:204) äger tillämpning på denna verksamhet och skall varapersonuppgiftsansvarig enligt personuppgiftslagen för den behandling avpersonuppgifter som sker i elcertifikatsregistret.I fråga om personuppgifter skall registret ha särskilda, angivna ändamål. Detskall tillhandahålla uppgifter för verksamhet för vilken staten eller kommunansvarar enligt lag eller annan författning. Sådan verksamhet skall avseelcertifikat som registrerats i elcertifikatsregistret, och som för att kunnafullgöras förutsätter tillgång till elcertifikatanknuten information, eller somannars avser fullgörande av underrättelseskyldighet, som kan åligga stat ochkommun. Registret skall även ha till ändamål att tillhandahålla uppgifter föromsättningen av elcertifikat och på så sätt tillgodose det informationsbehov som marknadens aktörer kommer att ha för att certifikaten på ett säkert sätt kanomsättas på marknaden. Slutligen kan det finnas ett behov i affärsverksamhet,kreditgivning eller annan allmän eller enskild verksamhet, därcertifikatanknuten information utgör underlag för prövningar eller beslut, attfå tillgång till information rörande elcertifikat. I dessa fall är inteelcertifikaten det centrala i verksamheten, men informationen kan ändå vara avbetydelse för verksamheten i fråga.Enligt departementspromemorians förslag skall elcertifikatsregistret i sinhelhet vara offentligt och skall ges en vidsträckt behörighetatt medge direktåtkomst till elcertifikatsregistret för de ovan angivnaändamålen. Direktåtkomst innebär att den som använder registret på egen hand kan söka i detta och få svar på frågor, dock utan att själv kunna bearbeta eller på annat sätt påverka innehållet. En bestämmelse om direktåtkomst har intesekretessbrytande effekt i juridiskt hänseende. Om någon medges direktåtkomsttill ett register som innehåller sekretessbelagda uppgifter, utan att tillgången till dessa uppgifter begränsas genom t.ex. spärrmarkeringar, sker således ettotillåtet sekretessgenombrott. I avsnitt 4.10.16 föreslås att det skall införasen bestämmelse om sekretess i verksamhet som avser förande avelcertifikatsregistret för uppgift som lämnar eller bidrar till upplysning omställningen på ett elcertifikatkonto, om det inte står klart att uppgiften kanröjas utan att kontoinnehavaren lider skada. Med hänsyn till hursekretessbestämmelsens tillämpningsområde har avgränsats finner regeringen attdet är svårt att på ett effektivt sätt fortlöpande särskilja de sekretessbelagda uppgifterna från de offentliga uppgifterna. Mot bakgrund härav anser regeringen att direktåtkomst bara bör komma ifråga för sådana myndigheter som kan fåtillgång även till de sekretessbelagda uppgifterna. Som närmare framgår avregeringens förslag skall det införas en sekretessbrytande skyldighet förSvenska kraftnät att lämna uppgifter från elcertifikatsregistret tillEnergimyndigheten. Sistnämnda myndighet bör därför få ha direktåtkomst tillregistret.Den föreslagna bestämmelsen om rättelse i elcertifikatsregistret, se avsnitt4.10.12, skiljer sig från den rättelsebestämmelse som finns i 28 §personuppgiftslagen. Det beror bl.a. på att den lagens bestämmelser finns där av integritetsskäl. Några krav liknande dem som här föreslås, att felet skall vara uppenbart och att yttrande i vissa fall skall inhämtas, finns inte ipersonuppgiftslagen. Tvärtom föreskriver den att den personuppgiftsansvarige ärskyldig att på begäran av den registrerade rätta, blockera eller utplåna sådana personuppgifter som inte har behandlats i enlighet medpersonuppgiftslagen eller föreskrifter som utfärdats med stöd av samma lag.Uppenbarhetsrekvisitet i den föreslagna bestämmelsen om rättelse utgör eninskränkning i möjligheten att rätta en uppgift och är nödvändig för att skyddaägares eller rättighetshavares intressen. Skyldigheten att under vissaförutsättningar inhämta yttrande innan en rättelse sker skall tillgodose sammaintressen, men innebär en viss tidsutdräkt innan rättelse kan ske. Det framstårdärför som svårt att i en rättelsesituation tillämpa personuppgiftslagen vidsidan om den föreslagna lagens bestämmelse om rättelse. Denna måste därför göras exklusiv i förhållande till personuppgiftslagen. Frågan är då om dennasärreglering är förenlig med och rådets direktiv (95/46/EG)av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. Direktivetföreskriver att den registrerade skall ha rätt att få uppgifter som intebehandlats i enlighet med direktivet rättade, utplånade eller blockerade. De tar sikte på den personliga integriteten. Specialbestämmelsen i den föreslagnalagen har ett annat syfte, nämligen att registret på ett korrekt sätt skallåterge kontohavarens äganderätt och förfoganderätt till de elcertifikat somfinns registrerade på certifikatkontot. Den ger emellertid upphov till i stortsett samma effekt. Visserligen föreskriver den inte omedelbar rättelse ochuppställer ett krav på att felaktigheten är uppenbar. Dessa begränsningar irättelseregelns tillämplighet får emellertid anses vara förenliga meddirektivet. Enligt artikel i direktivet får omfattningen av rätten tillrättelse nämligen begränsas med hänsyn till skyddet för den registrerades ellerandras fri- och rättigheter. De begränsningar som elcertifikatlagens bestämmelse om rättelse innefattar avser bl.a. att skydda enskilds äganderätt. De omfattasdärför av det angivna undantaget i direktivet.Sammanfattningsvis finns det således inte något hinder mot att ha en särskildrättelsebestämmelse i den föreslagna lagen om elcertifikat, som avviker från den allmänna regleringen i personuppgiftslagen och EG-direktivet.4.10.15 Prisinformation m.m.Regeringens förslag: skall fortlöpande offentliggörainformation om överlåtelser av elcertifikat. Informationen skall avse tidpunkten för överlåtelsen, antalet överlåtna certifikat och priset för certifikaten.Svenska kraftnät skall vidare fortlöpande offentliggöra dels det volymvägdamedelvärdet av priset på elcertifikaten under de närmast föregående tolvmånaderna, dels antalet certifikat som tilldelats certifikatberättigadeproducenter . , senast , skall skriftligen underrätta certifikatkontohavaren om innehållet på hans certifikatkonto per föregående kalenderår.Elcertifikatutredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.Remissinstanserna: anser att det är positivt att det läggs upp eninformationstjänst som gör marknaden transparent.Departementspromemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.Remissinstanserna: påpekar att den prisinformation sommyndigheten skall tillhandahålla kan komma att vara haltande eftersomregistrering av certifikatsöverlåtelsen kan ske långt efter det att avtalet harslutits.Skälen för regeringens förslag: Eftersom det inte kan förutsättas att marknadens aktörer kommer att organisera en börs eller en auktoriserad marknadsplats förelcertifikat måste marknaden på annat sätt tillföras information omcertifikatens värde. Den handel som inledningsvis kan förväntas kommer att skegenom bilaterala avtal mellan enskilda köpare och säljare av elcertifikat ochpriset för certifikaten kommer därför normalt inte att offentliggöras. Det kandärför finnas svårigheter för marknadens aktörer att få tillförlitliginformation till stöd för egna överväganden vid handeln med elcertifikat. Sådaninformation är nödvändig för marknadens stabilitet och aktörernas förtroende för systemet som sådant. Redan i certifikatsystemets inledningsskede föreligger det alltså ett behov av information om marknadspriset på certifikat. Svenskakraftnät skall därför fortlöpande offentliggöra information om överlåtelser avelcertifikat. Informationen skall gälla tidpunkten för överlåtelsen, antaletöverlåtna certifikat och till vilket pris certifikaten överlåtits. Någonytterligare information, rörande exempelvis parternas identitet, skall inteoffentliggöras.Även det volymvägda medelvärdet av priset på elcertifikat är av intresse förmarknadens aktörer, eftersom det bl.a. skall vara bestämmande förkvotpliktsavgiftens storlek. skall därför fortlöpandeoffentliggöra även sådan information. Vidare bör det införas en skyldighet förSvenska kraftnät att , dock , skriftligen underrätta certifikatkontohavaren om innehållet på dennes certifikatkonto. Med ledning avsådana kontoutdrag kan en kvotpliktig dels bedöma om ytterligare certifikatbehövs för att kvotplikten skall kunna fullgöras, dels deklarera och bokförasitt innehav. Denna rätt påverkar dock inte den skyldighet som Svenska kraftnät- i egenskap av personuppgiftsansvarig - har att lämna registreringsutdragenligt 26 § personuppgiftslagen (1998:204) och inte heller den skyldighet somSvenska kraftnät har att lämna kontrolluppgifter enligt förslaget i avsnitt 4.8.Svenska kraftnät har påtalat att en ansökan om registrering av en överlåtelsekan ske mycket senare än den tidpunkt då avtalet träffats. Förvisso kan parterna avvakta med att göra ansökan till om överlåtelsen. Riskenhärför bör dock inte överskattas. En köpare har alltid intresse av att få sinöverlåtelse registrerad , för att på så sätt komma ibesittning av certifikaten för eventuella vidareöverlåtelser eller förannullering när kvotplikten fullgörs. En säljare har å andra sidan ett intresseav att prestera, för att få betalning för certifikaten. Sammanfattningsvis görregeringen därför bedömningen att den normala affärspraxis som kommer attutvecklas mellan parterna innebär att några avgörande fördröjningar inte kommeratt ske.4.10.16 SekretessfrågorRegeringens förslag: Sekretess skall gälla hos i verksamhet som avser förandet av elcertifikatsregistret för uppgift som lämnar eller bidrartill upplysning om ställningen på ett certifikatkonto, om det inte står klartatt uppgiften kan röjas utan att kontoinnehavaren lider skada. Svenska kraftnätskall lämna ut uppgift i elcertifikatsregistret om ställningen på ettcertifikatkonto till : Utredningen föreslår en hänvisning till 8 kap. 2 §lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument, som bl.a. innehåller en bestämmelse om tystnadsplikt för den som är eller varit anställd hos central värdepappersförvarare eller hos kontoförande institut.Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har berört frågan.Departementspromemorians förslag: Enligt departementspromemorian skall sekretess inte gälla för de uppgifter som finns registrerade på certifikatkonton.Remissinstanserna: , och anseratt ställningen på ett certifikatkonto skall omfattas av sekretess.Skälen för regeringens förslag: Utredningen har föreslagit att 8 kap. 2 § lagen(1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument, som behandlar frågor omtystnadsplikt, skall tillämpas vid kontoföringen av elcertifikat. EftersomSvenska kraftnät för elcertifikatsregistret i egenskap av myndighet utgörelcertifikatsregistret en allmän handling hos . Medborgarnasrätt att ta del av allmänna handlingar får enligt 2 kap. 2 §tryckfrihetsförordningen begränsas enbart om det är påkallat av hänsyn tillvissa angivna intressen, bl.a. skyddet av enskilds ekonomiska förhållanden.Sådana begränsningar skall vidare anges noga i en särskild lag, varmed avsessekretesslagen (1980:100). Sistnämnda lag innehåller bestämmelser omtystnadsplikt i det allmännas verksamhet och om förbud att lämna ut allmännahandlingar. Bestämmelserna avser förbud att röja uppgift, vare sig det skermuntligen eller genom att en allmän handling lämnas ut eller det sker på annatsätt (sekretess), 1 kap. 1 § sekretesslagen.Enligt departementspromemorians förslag skall elcertifikatsregistret varaoffentligt. En sådan ordning skulle innebära att marknadens aktörer kan inhämtauppgifter rörande andra aktörer och deras innehav av elcertifikat och genomsådan information skapa sig en uppfattning rörande förväntat utbud ochefterfrågan på elcertifikat. Därtill kommer att uppgifter om inskränkningar ikontohavarens förfoganderätt kommer dem till del som avser att ingå avtal medkontohavaren. Ett antal remissinstanser har emellertid påpekat att ställningenpå certifikatkonton bör omfattas av sekretess. En uppgift om hur mångaelcertifikat som finns registrerade på ett certifikatkonto bör således, enligtdessa instanser, inte lämnas ut. Man har därvid pekat på att information ommotpartens innehav av elcertifikat kan medföra att förhandlingar som föregåröverlåtelser av elcertifikat inte kan ske på ett normalt, affärsmässigt sätt.Onödiga förluster kan därför uppstå hos alla aktörer, men särskilt små aktörerkan drabbas, genom att få betala överpriser eller erhålla underpriser på grundav motpartens information om ställningen på kontot.Elcertifikaten är en innovation. Svenska kraftnäts uppgift att föraelcertifikatsregistret är helt ny för myndigheten. Någon bestämmelse isekretesslagen, som skulle kunna omfatta kontoföring av ifrågavarande slag,finns därför inte.8 kap. sekretesslagen innehåller bestämmelser om sekretess med hänsyn främsttill skyddet för enskilds ekonomiska förhållanden. Ställningen på ettcertifikatkonto får anses utgöra uppgift om affärs- eller driftsförhållandeneller, när kontohavaren inte kan anses driva näringsverksamhet, om dennesekonomiska förhållanden.En ny sekretessbestämmelse i 8 kap. sekretesslagen avseende uppgift omkontoställningen på ett certifikatkonto bör, av de skäl remissinstanserna anför, införas. Bestämmelsen skall gälla uppgifter som lämnar upplysning omställningen på kontot, eller som bidrar till att lämna sådan upplysning. Detförstnämnda förhållandet gäller exempelvis förfrågningar om hur mångaelcertifikat som finns registrerade på kontot, eller situationer då någon önskar ett utdrag ur elcertifikatsregistret, som utvisar hur många certifikat somfinns registrerade på ett certifikatkonto. Uppgifter som bidrar tillupplysningar om ställningen på kontot kan i stället bestå i att någon exempelvis önskar få tillgång till skriftliga ansökningar om registreringar på kontot,eller förfrågningar genom vilka frågeställaren indirekt skaffar sig upplysningom den totala kontoställningen.Begränsningen av sekretessbestämmelsens tillämpningsområde innebär att t.ex.uppgifter om kontohavaren som sådan inte omfattas av sekretess.