prop · GQ031d2 · 2003-01-01 00:00:00 — Någon övergripande uppföljning av i vilken omfattning sådana bestämmelser eller bestämmelserna om grundläggande fri- och rättigheter i regeringsformen tillämpas av domstolarna finns emellertid inte. Regeringen har därför givit i uppdrag att göra en kartläggning av i vilka fall svenska domstolar tillämpat bestämmelserna i 2 kap. regeringsformen och den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. I uppdraget ingår också att lämna en redogörelse för vissa av de svenska målen vid den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Uppdraget skall slutredovisas . Kampanjen har genomförts av regeringen tillsammans med bl.a. och . Erfarenheterna av kampanjen har avrapporterats i departementspromemorian Öppna för en öppen offentlig förvaltning (Ds 2002:27). Genom beslut har regeringen uppdragit åt att fr.o.m. och tills vidare ansvara för driften av Öppna hemsida. En översyn av Datainspektionen genomförd En särskild utredare har gjort en översyn av Da- tainspektionens verksamhet och finansiering och lämnat betänkandet Datain- pektionen kompetens, effektivitet, service (SOU 2002:2). Regeringens ställningstagande redovisas nedan under avsnittet 4.10.3. Insatser för att utveckla och stärka demokratin görs inom ett stort antal andra politikområden, t.ex. barnpolitiken, ungdomspolitiken, utbildningspolitiken, handikappolitiken, integrationspolitiken, minoritetspolitiken, storstadspolitiken, jämställdhetspolitiken, rättsväsendet, folkrörelsepolitiken, forskningspolitiken, mediepolitiken, förvaltningspolitiken, miljöpolitiken och utrikespolitiken. Nedan redovisas endast några av de insatser som har koppling till målet för politikområde Demokrati. Flera av de insatser som genomförs inom andra politikområden är nära kopplade till det ovan nämnda utvecklingsarbetet Tid för demokrati. Stora insatser har genomförts för att stärka barns och ungdomars inflytande i den politiska processen. och har viktiga roller i detta arbete. Bland annat stödjer kommunerna i arbetet med att utveckla olika inflytandeforum som t.ex. ungdomsråd. Inom skolan sker stora satsningar för att öka elevernas kunskaper kring mänskliga rättigheter och demokratifrågor och för att stärka elevernas eget inflytande i skolan. Försöksverksamheten med lokala styrelser inom skolan har utvärderats av Statskontoret. Statskontoret har föreslagit att möjligheten till brukarinflytande skall finnas kvar. Frågan bereds inom . tillsattes en utredning med uppgift att pröva hur skolformen svenskundervisning för invandrare, sfi, kan förnyas och organiseras. Bland annat skall samhällsinformationens roll i utbildningen prövas. Vuxenutbildningen och folkbildningen är två viktiga aktörer när det gäller att stärka människors inflytande. fastställde (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) ett mål för vuxnas lärande. Målet innebär att alla vuxna skall ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja bl.a. personlig utveckling, demokrati och jämställdhet. En viktig demokratifråga för personer med funktionshinder är tillgängligheten till lokaler, verksamhet och information. förtydligades ansvaret för statliga myndigheter under regeringen att särskilt verka för att deras lokaler, verksamhet och information blir tillgänglig för personer med funktionshinder. Regeringen har dessutom givit vissa myndigheter på central nivå, som har ansvar för en samhällssektor, ett särskilt ansvar för att de handikappolitiska målen skall uppnås. I arbetet med att stärka inflytandet för medborgare med utländsk bakgrund tillsatte regeringen en integrationspolitisk maktutredning (Ku 2000:02). Vidare har regeringen tillsatt en utredning (N2001:11) med uppgift att se över mottagandet av och introduktion för flyktingar. Utredningen skall bl.a. överväga hur alla nyanlända invandrare, genom introduktionen eller på annat sätt, skall kunna få ökad kunskap om och förståelse för grundläggande normer i det svenska samhället och det svenska demokratiska systemet. Olika åtgärder vidtas inom minoritetspolitiken för att stärka de nationella minoriteternas möjligheter till inflytande. kommer ett råd för romska frågor att inrättas. Inom storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal genomförs flera insatser vars syfte är att öka det demokratiska deltagandet. Att arbeta med demokratisk delaktighet är både en mål och metodfråga i stadsdelarna som berörs av avtalen. Ett underifrånperspektiv skall genomsyra hela det lokala utvecklingsarbetet. Det jämställdhetspolitiska arbetet med att skapa en jämnare fördelning mellan kvinnor och män i beslutsfattande organ fortsätter. Regeringen arbetar även för att andelen kvinnor i ledande ställning skall öka. Bekämpandet av antidemokratiska rörelser och arbetet mot diskriminering fortsätter. Inom t.ex. polisväsendet är arbetet med att förebygga och bekämpa brott med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska eller homofobiska inslag en prioriterad verksamhet. Folkrörelsepolitiken spelar en viktig roll för demokratiutvecklingsarbetet genom att den på olika sätt möjliggör medborgares organisering och deltagande i den demokratiska beslutsprocessen. Som redovisats under avsnitt 4.4 så spelar forskningspolitiken en viktig roll för bl.a. kunskapen kring demokratins tillstånd. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Medier har en central funktion när det gäller informationsförmedling och debatt. Målet för mediepolitiken är att stödja yttrandefrihet, mångfald och oberoende. En viktig förutsättning för demokratin är att dagstidningar, radio och TV finns tillgängliga i hela landet. Även förvaltningspolitiken spelar en viktig roll för demokratipolitiken. presenterade regeringen ett förvaltningspolitiskt handlingsprogram En förvaltning i demokratins tjänst. En viktig del i detta arbete är att utvidga medborgarengagemanget i förvaltningen. Demokratiarbetet är nära kopplat till arbetet med miljöpolitiken och en hållbar utveckling, t.ex. Grunden för nationella strategi för hållbar utveckling (skr. 2001/02:172) är det demokratiska styrelseskicket med dess värderingar. Genom demokratin kan skapas regler och institutioner som bl.a. främjar resurssnåla konsumtions- och produktionsmönster men som även värnar de kollektiva nyttigheter kunskap, hälsa och miljö som är grunden för en hållbar och framåtsträvande samhällsutveckling. En viktig del i demokratiarbetet är erfarenhetsutbytet med andra länder. Inom EU pågår förarbetet inför nästa planerade regeringskonferens . tillsatte regeringen en kommitté för debatt om EU:s utveckling och framtid års regeringskonferens (SB 2001:01). Ett stort utvecklingssamarbete sker även utanför EU, t.ex. inom . Erfarenhetsutbyte med andra länder är också av vikt när det gäller arbetet med nationella handlingsplaner för de mänskliga rättigheterna. Allt fler stater arbetar med att ta fram nationella handlingsplaner och flera stater vill ta del av de svenska erfarenheterna. Insatser av andra aktörer Ett stort antal aktörer bidrar till att utveckla och stärka demokratin. Kommuner och landsting arbetar med att utveckla nya modeller för att involvera medborgarna i den demokratiska processen. och har en stor verksamhet kring demokratifrågorna. Folkrörelserna och andra medborgarsammanslutningar har viktiga funktioner i demokratiutvecklingsarbetet och i arbetet för att stärka mänskliga rättigheter. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 På lokal, regional och nationell nivå finns en mängd organisationer och institut som på olika sätt arbetar med att belysa demokratifrågorna. Det svenska demokratiutvecklingsarbetet påverkas även av ett stort antal internationella organisationers verksamheter, inte minst arbetet inom EU och . I undersökningar som genomförts av utredare och forskare konstateras att den svenska folkstyrelsen genomgår stora förändringar. Det är svårt att uttala sig exakt om vilka effekter de statliga insatserna som genomförts och hitintills har fått. Som redovisas under verksamhetsområdesnivån kan emellertid konstateras att det statliga demokratiutvecklingsarbetet bidragit till en mängd aktiviteter runt om i landet. Måluppfyllelsen är starkt beroende av även andra statliga insatser inom andra politikområden samt andra aktörer än staten. Regeringen anser att de insatser som gjorts inom politikområdet har bidragit till att värna och fördjupa folkstyrelsen. Många insatser inom politikområdet är emellertid av sådan art att man knappast kan förväntas se effekter i det korta perspektivet. Genom att värna tryck- och yttrandefriheten samt utöva tillsyn över den offentliga förvaltningen bidrar Justitiekanslern till att folkstyrelsen värnas och fördjupas. 4.7Resultat för verksamhetsområdet och deltagande Målet för verksamhetsområdet och deltagande är att medborgarnas deltagande i de allmänna valen och i övriga politiska processer Vidare skall de allmänna valen och folkomröstningar genomföras med maximal tillförlitlighet och effektivitet. Det är svårt att göra en samlad bedömning av om deltagandet i de politiska processerna har ökat eller inte. För några av de politiska ungdomsförbunden har det skett en ökning i medlemsantal, medan medlemsantalet hos moderpartierna har minskat. Av de förtroendevalda så är fler män än kvinnor och antalet förtroendevalda med utländsk bakgrund är få. har det genomförts allmänna val till , och kommunfullmäktige. Valdeltagandet i riksdagsvalet blev , vilket är en minskning med . Även i valen till kommunfullmäktige och minskade valdeltagandet till . har i förberedelsearbetet och genomförandet av de allmänna valen bl.a. tagit fram grundläggande statistik avseende valdistrikt, röstberättigade och mandatfördelningar. Information om valförfarandet och röstkort har sänts ut till de röstberättigade. Bland annat har informationsbroschyren Bra att veta om valet översatts till 14 olika språk och skickats ut till kommuner och invandrarföreningar. För att nå synskadade har bl.a. broschyren lästs in på kassetter och alla förstagångsväljare har fått ett vykort som påminner dem om att de har rätt att rösta. Konferenser och utbildningar har genomförts för länsstyrelser och kommuner. Handledningar har tagits fram. En mycket omfattande förberedelse inför valen har varit framtagandet av det nya valdatasystemet. Avseende förtidsröstningen har avtal slutits med och överenskommelser om frivilligt åtaganden ingåtts med kommuner. Under själva genomförandet av de allmänna valen har skickat ut ett stort antal duplettröstkort till de röstberättigade och fått ett stort antal förfrågningar från allmänheten. Kontakterna med , kommunerna och utlandsmyndigheterna om informationsverksamheten och röstningsmottagningen har varit omfattande. Valnattsrapporteringen och presentationen av de preliminära valresultaten på myndighetens hemsida har i stort sett skett planenligt. Antalet poströster och utlandsröster som avlämnades var ca 1 592 000 respektive ca 37 700. Genom regeringens utvecklingsarbete för folk- styrelsen Tid för demokrati har bidrag lämnats för 59 projekt och ca utbetalades . har bidrag lämnats för 17 projekt för en summa om sammanlagt ca . Bland de som fått bidrag finns kommuner, ungdomsorganisationer, invandrarorganisationer, stiftelser, ideella föreningar, folkbildningsorganisationer m.fl. Projekten för vilka bidrag medgivits rör bl.a. förbättrade förutsättningar för ungdomars engagemang i skola och föreningsliv, utveckling på IT-området, nya vägar för lärande om demokratin samt nya former av mötesplatser och forum för debatt, dialog och diskussion mellan medborgare och politiker och mellan andra grupper om frågor som rör demokrati i stort. Andra frågor som berörts i projekten är jämställdhet, integration, diskriminering av olika grupper m.m. Projekten, som har stor spridning runt om i landet, syftar i så gott som samtliga fall till att öka medborgarnas deltagande i de demokratiska processerna i stort och i val på alla nivåer. Projektbidragen har fått stor publicitet runt om i landet och på så sätt ökat engagemanget hos medborgarna. och har genomfört en uppföljning av första och andra ansökningsomgången av projektstöden. Uppföljningen visar bl.a. att det finns ett brett engagemang och de som fått stöd vittnar om att satsningen har bidragit till att olika verksamheter har kommit igång, som i de allra flesta fall kommer att drivas vidare efter projekttidens slut. Målsättningen med flertalet av dessa projekt var att öka människors engagemang, öka deltagandet och nå resurssvaga grupper. Stiftelsen har fått i uppdrag att ta fram en folder med exempel på demokratiprojekt som genomförts och slutredovisats. Syftet med foldern, som benämnts Åtta goda exempel, är att inspirera och ge lärdomar för framtida demokratiarbete. I foldern kan man läsa om vad man uppnått i projekten och det handlar om allt från att sprida den fundamentala kunskapen om hur ett val går till, till att uppmuntra medborgare att i sin vardag aktivt följa och granska utvecklingen i närsamhället. Alla är de exempel på att det är möjligt att genomföra förändringar och att det runt om i landet finns en vilja att skapa förutsättningar för en demokrati som är mer jämlik och mer i linje med de behov och önskemål som finns. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Uppmärksammandet av 80-årsjubileet av den allmänna rösträtten har ansetts som ett bra tillfälle att öppet diskutera möjligheter för och hinder mot deltagande och engagemang i de demokratiska processerna i stort och i val på alla nivåer. Exempel på aktiviteter är framtagande av demokratimagasinet Röster (för gymnasieungdomar), produktion av forskarantologin (i samarbete med och ) samt seminarier om demokratiforskning, utveckling av demokratiska processer med stöd av IT, medias roll i demokratin, möjligheter och hinder för ungas engagemang m.m. Under jubileet har även en särskild jubileumsavdelning tagits fram på . Hemsidan har ca 150 besökare. Därtill görs det ca 1015 förfrågningar som rör demokrati. Cirka 1400 privatpersoner prenumererar på nyhetsbrevet. De seminarier som genomförts med ekonomiskt stöd från Tid för demokrati har varit välbesökta. Målet om ett högre valdeltagande har inte nåtts i detta val. Däremot var minskningen inte lika stor som vid det föregående valet. Om detta innebär ett trendbrott går inte att säga . Valdeltagandet sjönk mindre i valen till kommun- och jämfört med riksdagsvalet. Ännu finns ingen statistik om valdeltagandet uppdelat i olika väljarkategorier, såsom t.ex. män och kvinnor, förstagångsväljare och personer med utländskt medborgarskap. Trots införandet av generell rätt att brevrösta inför detta val tycks utlandsröstningen endast ha ökat med ca 3 700 från ca 33 000 stycken till ca 36 700 stycken. Antalet avlämnade poströster minskade med ca 60 000 från ca 1 652 000 stycken till 1 592 000. Utöver införandet av generell rätt att brevrösta var nyheter inför detta val bl.a. skärpta krav på att vallokaler skall vara anpassade till fysiskt funktionshindrades behov. Vidare har AB:s organisatoriska förändringar inneburit förändringar för förtidsröstningen. Mot bakgrund av att det ännu inte gjorts någon utvärdering och analys av genomförandet av valet är det heller inte möjligt att göra en tillfredsställande bedömning om i vilken utsträckning målet 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 om maximal tillförlitlighet och effektivitet i valet har uppnåtts. Det är svårt att med säkerhet mäta i vilken omfattning det statliga stödet för demokratiutveckling har påverkat måluppfyllelsen. Såvitt regeringen kan bedöma har emellertid de insatser som gjorts inom verksamhetsområdet bidragit till att förbättra förutsättningarna för att medborgarnas deltagande i de politiska processerna skall öka. Demokratiutvecklingsarbetet är ett långsiktigt arbete där effekterna främst kan visa sig på . I flera av de kommuner som givits stöd för demokratiutveckling kan dock konstateras att valdeltagandet ökade mer än i andra kommuner i länet. Även insatser inom andra politikområden bidrar direkt eller indirekt till att öka medborgarnas deltagande i de politiska processerna. Detta gäller t.ex. insatser inom ungdomsområdet, forskningsområdet och utbildningsområdet. Arbetet med den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna, som inte finansierades genom anslag inom politikområdet, involverade ett stort antal aktörer och har lett till att frågor kring de mänskliga rättigheternas betydelse för demokratin ytterligare uppmärksammats av medborgarna. Vidare har andra aktörer än staten viktiga roller för att måluppfyllelsen skall uppnås. 4.8Resultat för verksamhetsområdet , yttrandefrihet och en rättssäker förvaltning Målet för verksamhetsområdet , yttrandefrihet och en rättssäker förvaltning är att värna integriteten, yttrandefriheten samt rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Genom sin tillsynsverksamhet, bevakning på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området, reglering av skadestånd och andra ersättningsanspråk mot staten samt genom sin funktion beträffande övervakningskameror bidrar Justitiekanslern till att målen uppfylls. En utförligare resultatredovisning sker under avsnittet Budgetförslag. har i sin revisionsberättelse en invändning mot Datainspektionens årsredovisning. Inspektionen har inte redovisat kostnader och intäkter fördelade på verksamhetsgrenar i enlighet med kraven i förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Datainspektionen har med anledning av invändningen lämnat kompletterande uppgifter. Regeringen konstaterar att Datainspektionen i sin årsredovisning inte i alla delar uppfyllt de krav som är angivna i förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Regeringen vill inskärpa vikten av att inspektionen håller sig informerad om vilka krav som gäller och fortsättningsvis beaktar dessa i sina kommande årsredovisningar. Vad avser Justitiekanslerns årsredovisning har inte haft några invändningar. I en revisionsrapport (dnr 302001- 0491) har noterat att Justitiekanslern inte fördelat kostnader och intäkter enligt den indelning i verksamhetsgrenar som regeringen beslutat i regleringsbrevet. Justitiekanslern har i ett svar bemött synpunkter. Vad avser årsredovisning har inte haft några invändningar. 4.10.1 46:1 Allmänna val 1 Varav 55 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen och 25 000 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Från anslaget betalas statens kostnader för valsedlar, valkuvert och annat valmaterial samt ersättningar till vissa myndigheter, och kommunerna för biträde i samband med allmänna val. Anslagsbelastningen beror till största del på vilka val som hålls . ca av anslaget för utveckling av det nya valdatasystemet. Under 20002002 har anslaget även använts för utvecklingsarbetet Tid för demokrati. användes ca 12,6 miljoner till detta ändamål. På tilläggsbudget ekonomiska vårproposition (prop. 2001/02:100) tillfördes anslaget för ändamålet riksdagspartiernas information till invandrare års val. Vidare tillfördes för eventuella kostnadsökningar avseende förtidsröstningen vid val. På tilläggsbudget i denna proposition (finansplan m.m. avsnitt 9) föreslås att ytterligare tillförs för kostnadsökningar avseende förtidsröstningen vid val. Regeringen föreslår att anslaget 2003 skall uppgå till . Det året genomförs inga allmänna val. görs en permanent överföring om från anslaget 1:8 Kammarkollegiet under utgiftsområde 2, från anslaget 1:6 under utgiftsområde 2, från anslaget 30:2 Allmänna samlingslokaler under utgiftsområde 17 samt från anslaget 40:2 under utgiftsområde 24. Medlena skall användas för mångvetenskaplig demokratiforskning och kommer att disponeras av . Tabell 4.3 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 46:1 Allmänna val Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1Varav 650 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 16 590 tkr prisnivå. Justitiekanslern är regeringens högste ombudsman. Justitiekanslern skall utöva tillsyn över offentlig verksamhet. Justitiekanslern skall vidare bevaka statens rätt och vara regeringens juridiske rådgivare. Justitiekanslern har också till uppgift att reglera vissa skadeståndsanspråk som riktas mot staten samt företräda staten inför domstol i sådana och andra mål. Justitiekanslern skall dessutom fullgöra åklagaruppgifter på tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden. Justitiekanslern har därtill tillsyn över advokatväsendet och vissa uppgifter i fråga om övervakningskameror, kreditupplysningsverksamhet och inkassoverksamhet. Justitiekanslerns mål är att värna om rättssäkerheten och förbättra effektiviteten på den offentliga förvaltningens område, att se till att den enskilde kommer till sin rätt utan att det allmänna intresset sätts åt sidan på skaderegleringens område samt att bidra till en riktig rättstillämpning och lagföring på tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden. tillträdde en ny justitiekansler. Antalet fast anställda var /02 15 personer. Dessutom tjänstgör en notarie hos Justitiekanslern. Justitiekanslerns verksamhet var indelad i följande verksamhetsgrenar: Tillsyn, Tryck- och yttrandefrihet inklusive rättegångar, Skadestånd inklusive rättegångar, Integritet samt Övrigt. kom det in 3 733 ärenden. 3 540 ärenden avgjordes. Antalet ärenden som inte avgjorts uppgick till 752. Vid en jämförelse med minskade antalet inkomna ärenden med . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Antalet avgjorda ärenden minskade med . Antalet balanserade ärenden ökade med . Liksom har handläggningen av äldre ärenden prioriterats. Antalet ärenden äldre än ett och äldre än uppgick till 152 respektive 49. Med något undantag var samtliga ärenden äldre än rättegångar. Den genomsnittliga handläggningstiden för de ärendegrupper som får anses ha en särskild betydelse för enskilda, tillsyn och skadestånd, uppgår till drygt tre respektive knappt . I detta sammanhang bör också nämnas att vissa ärenden av förturskaraktär, exempelvis tryck- och yttrandefrihetsbrottet hets mot folkgrupp, ofta förutsätter omedelbara och resurskrävande insatser. Tyngdpunkten i verksamheten ligger inom verksamhetsgrenarna Tillsyn, Tryck- och yttrandefrihet inklusive rättegångar samt Skadestånd inklusive rättegångar. Av det totala antalet inkommande ärenden svarade tillsynsärendena för . Med undantag för en kraftig ökning har antalet inkommande tillsynsärenden minskat 1996. Kritik har uttalats i av de avgjorda ärendena vilket är en minskning med hälften jämfört med föregående år. Skadeståndsärenden utgör alltjämt den dominerande ärendegruppen och motsvarar av antalet inkommande ärenden. ökade antalet inkommande skaderegleringsärenden i stort sett . Anledningen var bl.a. anslutningen till EU men också de utökade möjligheterna att få ersättning vid frihetsberövanden. har tendensen varit att antalet inkommande ärenden minskar. Om- kring hälften av inkomna skadeståndsärenden avsåg begäran om ersättning från personer som varit berövade sin frihet. I de senare fallen medgavs ersättningsanspråket helt eller delvis i av ärendena. Beträffande övriga skadeståndsanspråk medgavs ersättning i av ärendena. Det hör till undantagen att den som fått sitt ärende prövat av Justitiekanslern driver frågan vidare till domstol vilket talar för en hög acceptans av Justitiekanslerns beslut. Här bör också nämnas att Justitiekanslerns prövning av skadeståndsanspråk som grundas på påståenden om fel eller försummelse i statlig verksamhet också innefattar ett mått av tillsyn. Ett beslut om att ersättning skall utgå i ett sådant ärende innebär vanligtvis, direkt eller indirekt, att berörda myndigheter kritiseras. Antalet inkommande tryck- och yttrandefrihetsärenden har ökat 1996 fram . noterades emellertid en smärre minskning. av denna ärendegrupp avsåg brottet hets mot folkgrupp. inleddes 20 förundersökningar varav sju avsåg hets mot folkgrupp. Un- der året väcktes två åtal, varav ett för hets mot folkgrupp. riksdagsbehandlas två propositioner, vilka rör yttrandefrihet och Internet respektive hets mot folkgrupp, som kommer att få betydelse för Justitiekanslerns verksamhet (prop.