prop · GQ031d31 · 2003-01-01 00:00:00 — Exporten försämras med den försvagade världsmarknadstillväxten. En lägre efterfrågan medför att importen blir lägre. 2002/03:1 BILAGA 2 När den internationella konjunkturen vänder upp bedöms spridningen till den inhemska ekonomin ske relativt snabbt. I utgångsläget antas resursläget vara det samma som i baskalkylen. Lågkonjunkturen i detta scenario är emellertid så djup att ekonomin inte kommer att ha nått fullt resursutnyttjande förrän . Konjunktursvackan antas också få bestående effekter. BNP- tillväxten är sammantaget över de tre åren lägre än i baskalkylen. är antalet sysselsatta 75 000 färre än i baskalkylen och den öppna arbetslösheten uppgår till . Deltagandet i arbetsmarknadspolitiska program antas vara det samma som i baskalkylen. Den försämrade konjunkturbilden påverkar de offentliga finanserna negativt. Lägre tillväxt och löneutveckling medför att skattebaserna utvecklas svagare. Även de offentliga utgifterna påverkas genom högre utbetalningar av arbetslöshetsersättning. Effekten på utgifterna dämpas något av att löner och priser är lägre än i baskalkylen. Den negativa effekten på det samlade offentliga sparandet mildras till viss del av att kommunerna förutsätts begränsa utgiftsutvecklingen för att klara balanskravet. Ur stabiliseringspolitisk synvinkel är detta mindre önskvärt, eftersom en sådan anpassning tenderar att förstärka konjunktursvackan. Sammantaget försämras de offentliga finanserna med av BNP 2003 och 2004. Eftersom den svagare tillväxten är konjunkturmässig innebär en sådan utveckling inte att saldomålet åsidosätts. Målet avser överskottet i genomsnitt över en konjunkturcykel, vilket innebär att överskottet kan understiga i en lågkonjunktur under förutsättning att det överstiger i en högkonjunktur. Det finns således inget skäl att tillgripa utgiftsbesparingar eller skattehöjningar för att kompensera den konjunkturbetingade försvagningen av de offentliga finanserna. Sådana åtgärder skulle förstärka nedgången i ekonomin. Kalkylen illustrerar att ett medelsiktigt överskottsmål på av BNP över en konjunkturcykel innebär att risken är liten att de offentliga finanserna vid en normal lågkonjunktur skulle försvagas så pass kraftigt att de kommer i konflikt med underskottsgränsen på i Stabilitets- och tillväxtpakten i EU. dämpade tillväxten resulterar kalkylen i ett överskott i de offentliga finanserna. Det skulle således även finnas utrymme för aktiva stimulansåtgärder för att dämpa nedgången. En förutsättning är emellertid att dessa i så fall återtas när konjunkturen förbättras. Några sådana åtgärder har dock inte lagts in i kalkylen. Den aktiva stabiliseringspolitiken antas helt åvila penningpolitiken, medan finanspolitiken bidrar genom de automatiska stabilisatorerna. Tabell 13.2 Nyckeltal, lågtillväxtalternativ BNP, proc. ningsgrad, 2064 år2 Timlön, proc. sektor, % av BNP 1Skillnaden i procent mellan faktisk och potentiell produktion. 2Antalet sysselsatta i åldern , exklusive sysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i den åldersgruppen. Källor: , och . I högtillväxtalternativet förutsätts sysselsättningsmålet uppnås . För att sysselsättningsmålet ska kunna uppnås måste tillväxten, sysselsättningen och arbetsutbudet bli betydligt högre än i baskalkylen. Resursläget i början av perioden antas vara mer gynnsamt, vilket medger en starkare BNP- tillväxt och sysselsättningsutveckling, utan att löne- och prisutveckling blir högre än i baskalkylen. Produktiviteten är något lägre än i baskalkylen och medelarbetstiden något högre. BNP- gapet sluts . För att uppnå sysselsättningsmålet måste arbetskraftsutbudet växa väsentligt snabbare än i basalternativet. Befolkningens ålderssammansättning är ogynnsam . An- delen personer i åldrarna stiger. I dessa åldersgrupper är arbetskraftsdeltagandet lägre än för genomsnittet. I högtillväxtalternativet förutsätts antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program och vuxenutbildning vara färre än i baskalkylen. Regeringens mål att halvera antalet sjukdagar till 2008 antas få önskad effekt och förtidspensioneringarna blir därmed färre. Därutöver krävs att andra grupper t.ex. latent arbetssökande och invandrare, i högre grad kan komma ut på arbetsmarknaden. För att nå sysselsättningsmålet krävs en BNP-tillväxt som summerad över åren är högre än i baskalkylen. Sysselsättningen måste öka med ytterligare ca 107 000 personer. Förutom ett större arbetskraftsutbud förutsätts i kalkylen att den öppna arbetslösheten varaktigt kan ligga på en lägre nivå än i basalternativet utan att arbetsmarknaden riskerar att bli överhettad. Antagandet om en lägre arbetslöshetsnivå medför att arbetskraftsutbudet inte behöver öka fullt lika mycket som sysselsättningen. I arbetskraften deltar 85 000 fler personer än i baskalkylen. En högre tillväxt i ekonomin bidrar till en påtaglig förbättring av de offentliga finanserna. Jämfört med baskalkylen beräknas de offentliga finanserna förstärkas med av BNP mot slutet av perioden. Till detta bidrar inte bara högre skattebaser i form av löner och privat konsumtion, utan även lägre arbetslöshet. Förbättringen av arbetsmarknadens funktionssätt förutsätts vara av strukturell natur. Den högre sysselsättningsnivån är därför bestående och innebär att ekonomin når en högre potentiell produktionsnivå än i basalternativet. Därmed blir förbättringen av de offentliga finanserna bestående. Det finansiella utrymme som uppkommer utöver överskottsmålet kan därför utnyttjas till reformer. I vilken takt reformutrymmet tas i anspråk måste vägas mot konjunkturläget för att undvika alltför kraftiga stimulanser av den privata efterfrågan. I den redovisade kalkylen antas en del av utrymmet utnyttjas av kommunsektorn. Med högre skattebaser skapas en mer gynnsam finan- 2002/03:1 BILAGA 2 siell situation för kommuner och landsting. De resultatförbättringar som uppkommer antas utnyttjas till såväl utgiftsökningar som skattesänkningar i förhållande till basalternativet. Slutåret är konsumtionsvolymen i kommunsektorn högre än i baskalkylen. Den höjning av kommunernas skatteuttag med 2003, som lagts in i baskalkylen, kan dessutom återtas 2004 utan att balanskravet åsidosätts. Därtill medger den gynnsamma utvecklingen av skattebasen en viss konsolidering av balansräkningarna. Tabell 13.3 Nyckeltal, högtillväxtalternativ BNP, proc. ningsgrad, 2064 år2 Timlön, proc. sektor, % av BNP 1Skillnaden i procent mellan faktisk och potentiell produktion. 2Antalet sysselsatta i åldern , exklusive sysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i den åldersgruppen. Källor: , och .