prop · GR0327 · 2003-10-22 00:00:00 — inriktning av verksamheten, tjänstgöring och ledighet för personal samt användning av tillgängliga resurser som är nödvändiga för att de under Prop. 2003/04:27 rådande förhållanden skall kunna fullgöra dessa skyldigheter. svarar inom det civila försvaret för planeringen av flygtransporterna och arbetar tillsammans med för att flygtransportsystemet skall fungera i kris och i krig. Civila luftfartyg kan i en sådan situation komma att användas såväl för inrycknings-, förbands- och sjuktransporter som för viss annan persontransport. I händelse av mobilisering tar Försvarsmakten till förfogande bl.a. ett antal flygplan och helikoptrar. planering omfattar endast de flygplan som är registrerade i . Samma begränsning gäller för Försvarsmaktens möjligheter att förfoga över luftfartyg. Luftfartyg som är registrerade i andra länder ingår alltså inte i krigsplaneringen. Som ett exempel kan nämnas att luftfartyg som är registrerade i och ingår i Natos beredskapsplanering. Om ett svenskt lufttrafikföretag skulle registrera sina luftfartyg i ett Natoland, kan dessa flygplan i ett beredskapsläge således tas i anspråk av detta lands beredskapsorganisation. Dessutom görs bedömningen av när ett sådant läge är för handen i detta land. Som en konsekvens kan det svenska lufttrafikföretagets möjligheter att bedriva sin verksamhet upphöra. 4.5Sakrätt till lös egendom Till sakrätten brukar man hänföra frågor om hur en persons rätt till viss egendom skyddas från konkurrerande anspråk från andra som denna person inte har något avtal med. Anspråken kan vara av olika slag. I vissa fall riktas anspråk mot egendomen som sådan och i andra fall mot det värde som egendomen representerar. Ett konkurrerande anspråk som riktas mot egendom kan t.ex. uppkomma då någon har överlåtit viss egendom till en person och därefter överlåter samma egendom till en annan person, s.k. tvesalu. Båda förvärvarna hävdar äganderätt till egendomen, men något av anspråken måste vika. Det är inte möjligt att tillgodose bådas intressen. Det skydd som den ena av dessa har vid en konflikt av detta slag brukar benämnas omsättningsskydd. En konflikt rörande det värde som egendomen representerar uppstår exempelvis om viss egendom har överlåtits men inte överlämnats till förvärvaren och överlåtaren försätts i konkurs innan detta hinner ske. I dessa fall står förvärvarens anspråk på att få ut egendomen alternativt få tillbaka köpeskillingen i konflikt med överlåtarens borgenärers anspråk på betalning. Inte heller i detta fall kan allas intressen fullt ut tillgodoses. Det sakrättsliga skyddet för förvärvarens anspråk brukar benämnas borgenärsskydd. En fråga, som har särskild betydelse när det gäller rätt till luftfartyg är enligt vilket lands lag sakrättsliga frågor skall prövas. Huvudregeln är att sakrättsliga frågor avgörs enligt det lands lag där egendomen finns. I fråga om egendom som luftfartyg, vilka regelbundet flyttas mellan olika länder men som är registrerade i ett visst land, brukar en särregel tillämpas. Denna innebär att sakrättsliga frågor skall avgöras utifrån Svenska sakrättsliga regler skall enligt denna regel tillämpas på de luftfartyg som är registrerade i . I fråga om omsättningsskydd är en ny ägare till ett luftfartyg, enligt huvudregeln i svensk rätt, inte skyddad mot brister i överlåtarens förfoganderätt. Om överlåtaren inte var ägare till egendomen, blir inte förvärvaren det heller och om överlåtaren tidigare sålt egendomen till någon annan, får den senare förvärvarens anspråk på egendomen vika. Dock kan förvärvaren under vissa särskilda förutsättningar göra ett godtrosförvärv och därigenom utsläcka annans rätt till egendomen. regleras frågor om godtrosförvärv av luftfartyg i lagen (1986:796) om godtrosförvärv av lösöre. Enligt denna lag kan godtrosförvärv ske endast genom överlåtelse, dvs. köp, byte och gåva. Godtrosförvärv kan ske såväl när överlåtaren inte var ägare till egendomen som när han eller hon överträtt sin behörighet att förfoga över den. För att förvärvaren skall göra ett godtrosförvärv och andra anspråk därigenom utsläckas krävs att överlåtaren hade egendomen i sin besittning vid överlåtelsen. Dessutom skall förvärvaren ha tagit egendomen i besittning och varit i god tro ända tills detta skedde. har beslutat om ändringar i godtrosförvärvslagen. Lagändringarna, som trädde i kraft , innebär att det inte längre skall vara möjligt att göra godtrosförvärv av stöldgods och annan olovligt tillgripen egendom; se lagen (2003:161) om ändring i lagen (1986:796) om godtrosförvärv av lösöre (prop. 2002/03:17, bet. 2002/03:LU11, rskr. 2002/03:112). När det sedan gäller borgenärsskydd är en förvärvare av lös egendom, enligt huvudregeln i svensk rätt, inte skyddad mot överlåtarens borgenärer förrän besittningen till egendomen övergått till förvärvaren. Att besittningen övergår brukar kallas för tradition och den rättsliga regeln kallas för traditionsprincipen. Vid sidan av tradition kan i vissa särskilda situationer borgenärsskydd uppnås redan genom överlåtelseavtalet. Detta förekommer exempelvis vid köp av lös sak på exekutiv auktion. Detta är ett uttryck för den s.k. avtalsprincipen. En möjlighet att skapa borgenärsskydd utan tradition finns vidare enligt lagen (1845:50 s.1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva (lösöreköplagen). Lagen innehåller bestämmelser om vilka åtgärder en köpare av lösöre måste vidta för att han skall vara skyddad mot säljarens borgenärer, om han låter lösöret bli kvar i säljarens besittning. Bestämmelserna innefattar ett krav på att köpet skall offentliggöras genom kungörelse. Kungörelsen skall innehålla uppgift om bl.a. köpeskillingen. anses det osäkert om luftfartyg kan göras till föremål för lösöreköp. Bakgrunden till detta är ett uttalande i propositionen till lagen (1955:227) om inskrivning av rätt till luftfartyg där det angavs att lösöreköp av luftfartyg inte skall kunna ske (prop. 1955:13 s. 130). Frågan om sakrättsligt skydd för förvärv av luftfartyg kan erhållas med stöd av lösöreköplagen behandlades även i betänkandet Finansiell leasing av lös egendom (SOU 1994:120). I betänkandet föreslogs att lösöreköplagen skulle förtydligas för att klargöra att lagen omfattar luftfartyg. Förslaget har inte lett till lagstiftning. 4.6Regler om inskrivning av rättigheter i luftfartyg Inskrivning av rättigheter i luftfartyg kan enligt svensk rätt ske på två olika sätt. För det första kan en ursprunglig inskrivning ske i . Denna sker i så fall enligt lagen (1955:227) om inskrivning av rätt till luftfartyg. För det andra kan en rättighet som skrivits in i en annan stat skrivas in därför att den på grund av internationella regler skall erkännas i . I sådana fall sker inskrivningen med stöd av lagen (1955:229) i anledning av tillträde till konvention rörande internationellt erkännande av rätt till luftfartyg (se närmare avsnitt 4.8). Lagen om inskrivning av rätt till luftfartyg gör det möjligt att skriva in panträtt i ett luftfartyg. Luftfartyget kan därmed användas som säkerhet för en kredit. Det är däremot inte möjligt att med sakrättslig verkan skriva in förvärv av äganderätt eller andra rättigheter till ett luftfartyg, utan inskrivning av rätt till luftfartyg kan endast ske i form av sådan s.k. inteckning. Lagen är i huvudsak uppbyggd efter förebild från den tidigare gällande ordningen för inskrivning i sjörätten och för inskrivning i fast egendom. Den är endast tillämplig på luftfartyg som är införda i det . Inskrivningsärendena handläggs av inskrivningsdomare vid . Över ärendena förs en särskild inskrivningsbok. I 313 §§ regleras under vilka förutsättningar och på vilket sätt inteckning i luftfartyg kan ske. Andelar i luftfartyg kan inte intecknas. Däremot kan flera luftfartyg intecknas till säkerhet för en och samma fordran. En inteckning kan också gälla i ägarens reservdelslager. Vid en ansökan om inteckning skall fordringshandlingen i original ges in. En inteckning får som huvudregel inte beviljas, om inte den som medgett inteckningen är införd som ägare i luftfartygsregistret. Medgivandet kommer till uttryck genom att ett bevittnat inteckningsmedgivande skrivs på fordringshandlingen. Prövningen utgår från att den uppgift om ägare som finns i luftfartygsregistret är riktig och att det finns en styrkt kedja av överlåtelser som leder fram till den som medgett inteckningen. Det finns särskilda bestämmelser för de fall där ett luftfartyg har överlåtits och inteckning söks med den tidigare ägarens medgivande. Om överlåtelsen inte har anmälts till luftfartygsregistret, gäller inteckningen utan hinder av överlåtelsen. Om en sådan anmälan görs som inteckningen söks eller tidigare, skall inteckningsansökan avslås. En ansökan om inteckning skall som regel avslås också i de fall där ett luftfartyg har utmätts, belagts med kvarstad eller tagits i anspråk för betalningssäkring, förutsatt att ett ärende om anteckning avseende åtgärden har tagits upp senast på ansökningsdagen. Detsamma gäller om den som medgett inteckningen har försatts i konkurs. När en inteckning har meddelats har borgenären panträtt i fartyget. I 1420 §§ finns bestämmelser om verkan av inteckningen och vad inteckningen omfattar. I 2137 §§ regleras bl.a. frågor om utbyte av inteckningshandlingar, ägarhypotek, verkan av exekutiv försäljning, m.m. I inskrivningsboken görs en anteckning om vem som äger ett luftfartyg . 2003/04:27 baserad på ägaruppgiften i luftfartygsregistret. Denna anteckning har inte någon sakrättslig verkan. innehåller därutöver anteckningar av annat slag. Den som innehar en fordran för vilken inteckning beviljats kan begära att detta skall antecknas i inskrivningsboken (s.k. innehavsanteckning). Vidare antecknas t.ex. om ett luftfartyg sålts exekutivt eller belagts med kvarstad eller om ägaren gått i konkurs; dessa anteckningar kan avse luftfartyg i vilka inga inteckningar beviljats och således inte tidigare funnits införda i inskrivningsboken. Bestämmelser om anteckningar finns i 3843 §§. Regler om förfarandet hos inskrivningsdomaren och om överklagande finns i 4452 §§. Inskrivningsdomarens beslut kan överklagas till hovrätten. I hovrätten tillämpas 52 kap. . Lagen om inskrivning av rätt till luftfartyg har varit föremål för översyn i två utredningar och . Utredningen angående inskrivning av rätt till luftfartyg m.m. lade i betänkandet Rätt till luftfartyg m.m. (SOU 1976:70) fram ett förslag om registrering av luftfartyg och inskrivning av rätt till luftfartyg. Utredningen strävade efter att samordna reglerna om rätt till luftfartyg med regleringen rörande rätt till skepp. Utredningen föreslog därför en obligatorisk registrering av alla svenska luftfartyg, undantagna skulle bara vara modelluftfartyg, drakar och fasta ballonger. Vidare föreslog utredningen att samma ordning skulle införas i lufträtten som gäller inom sjörätten vad avser inskrivningens sakrättsliga verkningar. I betänkandet Pantbrev (SOU 1982:57) föreslog vissa ändringar i de lagförslag som lades fram av utredningen angående inskrivning av rätt till luftfartyg m.m. Dessutom föreslogs en lag om panträtt i flygplansbygge. Inget av dessa förslag har lett till lagstiftning. När ett registrerat luftfartyg skall säljas på exekutiv auktion styrs försäljningen av 11 kap. utsökningsbalken (UB). Vem som har rätt till utdelning av de medel som inflyter vid försäljningen regleras i förmånsrättslagen. När det gäller förhållandet till tredje man vid utmätning anses ett registrerat luftfartyg enligt 4 kap. 18 § andra stycket UB tillhöra gäldenären, om denne är inskriven som ägare och det inte framgår att egendomen tillhör annan. Presumtionen gäller till följd av 1 kap. 8 § UB även utlandsregistrerade luftfartyg. När utmätning har skett av ett luftfartyg som inte är registrerat eller av gods i luftfartyg, har en borgenär vars fordran är förenad med luftpanträtt i egendomen rätt att få betalning ur egendomen, om han anmäler sin fordran hos kronofogdemyndigheten innan egendomen säljs. Om försäljningen sker under hand, måste borgenären anmäla sin fordran senast när fördelning skall äga rum (8 kap. 10 § UB). Luftpanträtt gäller Prop. 2003/04:27 för fordringar på bl.a. bärgarlön vid räddningsinsatser. När det gäller registrerade luftfartyg finns det särskilda bestämmelser om exekutiv försäljning i 11 kap. UB. Bestämmelserna gäller även intecknade reservdelar till luftfartyg. Även luftfartyg och reservdelar som är registrerade respektive intecknade i andra länder omfattas (1 kap. 8 § UB). Ytterligare bestämmelser finns i lagen (1955:227) om inskrivning av rätt till luftfartyg och, beträffande utländska luftfartyg, i lagen (1955:229) i anledning av tillträde till konvention rörande internationellt erkännande av rätt till luftfartyg. Dessa lagar behandlas i avsnitt 4.6 respektive 4.8. Bestämmelserna om exekutiv försäljning av registrerade luftfartyg ansluter mycket nära till motsvarande reglering i fråga om registrerade skepp och till vad som gäller om exekutiv försäljning av fastigheter. Det förhållandet att inteckning kan beviljas att gälla även i reservdelar har dock föranlett särbestämmelser. Detsamma gäller till följd av (se närmare avsnitt 4.8) vad avser kungörandet av auktion. Vid försäljning av luftfartyg gäller täckningsprincipen, dvs. att någon exekutiv försäljning som regel inte får ske, om inte de sakägare som har bättre rätt än exekutionssökanden blir tillgodosedda. Däremot är övertagandeprincipen, dvs. den princip som innebär att befintliga lån skall kunna stå kvar inom det s.k. skyddsbeloppet, inte tillämplig. Nyttjanderätt eller annan liknande rättighet kan inte beaktas vid försäljning av ett svenskt luftfartyg. Sådana rättigheter skall däremot beaktas vid försäljning av ett luftfartyg som är registrerat i ett land som har tillträtt . Förmånsrättslagen (1970:979) Lagen innehåller bestämmelser om borgenärers inbördes rätt till betalning vid utmätning eller konkurs. Förmånsrätt till betalning kan vara antingen särskild eller allmän. Särskild förmånsrätt gäller vid utmätning och konkurs samt avser viss egendom. Allmän förmånsrätt gäller endast vid konkurs och avser all egendom som ingår gäldenärens konkursbo. Enligt 4 § följer förmånsrätt med luftpanträtt och panträtt på grund av inteckning i luftfartyg och reservdelar till luftfartyg. Dessa hör till de särskilda förmånsrätterna. Luftpanträtten har bästa rätt i den egendom som panten avser. Frågor om sakrätt till luftfartyg har varit föremål för internationell reglering. gäller en konvention om erkännande av inskrivning som skett i andra konventionsstater. antogs en ny internationell överenskommelse, Kapstadskonventionen, som i stället innebär en reglering av de sakrättsliga frågorna. konvention rörande internationellt erkännande av rätt till luftfartyg () (SÖ 1955 nr 36) I konventionen behandlas frågor om erkännande av vissa rättigheter till De rättigheter som konventionsstaterna skall erkänna är äganderätt, optionsrätt, nyttjanderätt och eller liknande rättigheter till säkerhet för en fordran. skall erkännas, om den har tillkommit enligt lagen i den stat där fartyget var registrerat när rättigheten tillkom och om rättigheten har skrivits in i en inskrivningsbok i det land där luftfartyget är registrerat. som erkänts skall ha bästa rätt i luftfartyget efter de s.k. luftpanträtterna. De luftpanträtter som erkänns enligt konventionen är panträtt för fordran på bärgarlön och för extraordinära kostnader vid bevarandet av fartyget. konventionen finns vidare bestämmelser om exekutiv försäljning av luftfartyg och om möjligheten att förändra ett luftfartygs nationalitet om fartyget besväras av inskrivna rättigheter. konventionen s.k. kollissionsnormer som reglerar vilket lands rättordning som skall tillämpas i olika situationer. Genom en särskild lag, lagen (1955:229) i anledning av tillträde till konvention rörande internationellt erkännande av rätt till luftfartyg, har konventionen införlivats i svensk rätt. Lagen är i huvudsak tillämplig på luftfartyg som är införda i nationalitetsregister i de länder som tillträtt konventionen. Den enda bestämmelsen i lagen som rör luftfartyg registrerade i avser luftpanträtt i samband med åtgärder för bärgning eller bevarande av luftfartyg vilka åtgärder har avslutats i ett annat land som tillträtt Som framgått av avsnitt 4.6 är det inte möjligt att med sakrättslig verkan skriva in förvärv av äganderätt, nyttjanderätt eller optionsrätt för luftfartyg som är registrerade i det . rättigheter skall däremot enligt 2 § erkännas för luftfartyg som är registrerade i ett land som har tillträtt konventionen. bestämmelser som närmare reglerar på vilket sätt rättigheterna skall Dessa regler aktualiseras exempelvis om luftfartyget blir föremål för ett exekutivt förfarande. Enligt 3 § bedöms verkan av rättigheten enligt lagen i det land där rättigheten är inskriven. Ett undantag gäller dock i de fall där utländskt luftfartyg utmätts, belagts med kvarstad eller omfattas av konkurs. gäldenären med vetskap om detta träffar ett avtal som ligger till grund för inskrivningen, kan inskrivningen inte göras gällande mot borgenärerna i vidare mån än vad som följer av svensk lag. borgenärerna mot sådana transaktioner. I 7 § första stycket finns en regel som syftar till att skydda rättighetsinnehavare i de fall där ett luftfartyg förs över från utlandet till Om luftfartyg besväras av en sådan rättighet som omfattas av konventionen, får det inte registreras i luftfartygsregistret, om inte innehavaren av rättigheten medger detta. konvention om internationell säkerhetsrätt till flyttbar egendom (Kapstadskonventionen) och dess protokoll om luftfartygsutrustning Kapstadskonventionen och luftfartygsprotokollet utarbetades i ett samarbete mellan och det mellanstatliga De båda instrumenten antogs vid en Konventionens syfte är att öka tillgången till finansiering av viss värdefull egendom och göra denna finansiering billigare. egendom det är fråga om definieras i de protokoll som utarbetas till Det första protokollet behandlar luftfartyg Protokollet omfattar inte luftfartyg under en viss viktgräns. Detta innebär att systemet inte kommer att kunna tillämpas på vissa Konventionens syfte uppnås dels genom att reglerna för hur internationella säkerhetsrätter skapas harmoniseras, dels genom att ett internationellt registersystem skapas vari sådana säkerhetsrätter kan registreras och därmed erhålla prioritet. Tanken är att kreditkostnaderna skall kunna sänkas, eftersom borgenärernas rättigheter blir starkare. Dessutom torde det nya systemet kunna leda till lägre Sedan konventionen antogs har ett arbete inletts med att sätta upp det Avsikten är att det skall kunna vara operativt vid den tidpunkt då konventionen och protokollet träder ikraft. har en förberedande kommission med uppgift att starta urvalsprocessen mellan de kandidatländer som finns för registret inlett sitt arbete. har , och anmält intresse för att vara värdstat för luftfartygsprotokollet bereds i inom (dnr Ju2003/1626/L3). Europeiska kommissionen har föreslagit att gemenskapen bör tillträda Kapstadskonventionen och luftfartygsprotokollet. Denna fråga behandlas i civilrättskommittén (dnr Ju2002/6271/L2) Reformbehovet bättre möjligheter till rättsligt skydd för förvärv av äganderätt till Regeringens bedömning: Svensk rätt bör innehålla de regler som behövs för en modern och ändamålsenlig finansiering av luftfartyg. att åstadkomma detta bör möjligheterna till rättsligt skydd för äganderätt till luftfartyg förbättras. Utredningens bedömning stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna har delat utredningens bedömning eller inte invänt Flera av remissinstanserna har särskilt påpekat det värdefulla i att det skapas en reell möjlighet att åstadkomma sakrättsligt skydd vid överlåtelse av luftfartyg. Försvarsmakten och dåvarande Överstyrelsen för civil beredskap har dessutom framhållit att det av beredskapshänsyn är angeläget att de större flygbolagens luftfartyg registreras i . Skälen för regeringens bedömning: Lufttransporter är av stor vikt i det moderna samhället. Trots den moderna kommunikationsteknologin ökar behovet av att resa. De ökande kontakterna mellan olika länder som den nya teknologin möjliggör ger snarare allt större behov av fysiska kontakter. Till detta kommer alla flygresor som sker i samband med semestrar och annan rekreation. På korta och medellånga sträckor kan resande ske med olika färdmedel, men på längre sträckor finns inte något rimligt alternativ till luftfarten. Ett modernt trafikflygplan kan kosta . Det samlade värdet av lufttrafikföretagens flygplansflottor uppgår till utomordentligt stora belopp. Med hänsyn till de stora investeringar som är nödvändiga inom branschen behövs ett väl utvecklat finansieringssystem. I svensk lag finns regler vars syfte är att skapa förutsättningar för finansiering av luftfartyg. Den centrala regleringen är lag om inskrivning av rätt till luftfartyg. Det kan dock ifrågasättas om dessa regler ger tillräckligt stöd åt de finansieringsformer som används . De olika formerna för finansiering av luftfartyg har beskrivits i avsnitt 4.2. Finansiering av luftfartyg sker ofta genom avbetalningsköp eller leasing. Gemensamt för dem är att lufttrafikföretaget normalt har besittningen till luftfartyget , oavsett att äganderätten tillkommer finansiären. Luftfartyg är lös egendom. Som nämnts i avsnitt 4.5 måste en ägare till lös egendom i regel ha egendomen i sin besittning för att få skydd för sin rätt till det, s.k. sakrättsligt skydd. I de fall ett luftfartyg som ägs av finansiären finns hos lufttrafikföretaget har finansiären självfallet ingen möjlighet att grunda rättsligt skydd för sin äganderätt på besittning till det. För att ett rättssystem skall anses uppfylla de krav som moderna finansieringslösningar ställer är det från finansiärens synpunkt nödvändigt att de upplåtelser eller överlåtelser som ingår i finansieringslösningen kan få sakrättsligt skydd. Med nuvarande regler finns det emellertid ingen praktiskt användbar möjlighet att skapa sådant skydd. Följden av detta är att lufttrafikföretagen väljer att registrera vissa flygplan i stater där rättsordningen medger att sakrättsligt skydd kan erhållas för finansieringslösningen. Enligt regeringens bedömning är det önskvärt att aktörerna i den svenska flygbranschen inte skall vara hänvisade till utländska rättsordningar för att kunna åstadkomma rättsligt hållbara finansieringslösningar. Den nuvarande lagstiftningen på området är otillräcklig. Detta är ett starkt skäl för att luftfartygsägares möjligheter att skydda sin äganderätt bör förbättras. Frågan har dessutom, som beskrivits i avsnitt 4.4, betydelse ur beredskapssynpunkt. Den svenska beredskapsplaneringen kan bara omfatta luftfartyg som är registrerade i . Omvänt gäller att luftfartyg som är registrerade i andra länder ingår i det landets beredskapsplanering. Om flygbolagen väljer att i större utsträckning registrera sina flygplan i , skulle detta förbättra de svenska myndigheternas möjligheter att fullgöra sina beredskapsuppgifter. Mot denna bakgrund gör regeringen den bedömningen att Prop. 2003/04:27 möjligheterna för den som äger ett luftfartyg att skydda sin äganderätt En fråga som aktualiseras i och med detta ställningstagande är om även möjligheterna att skydda nyttjanderätter och optionsrätter till luftfartyg bör förbättras för att på motsvarande sätt tillgodose lufttrafikföretagens intressen. Regeringen återkommer till dessa frågor nedan i avsnitt 6.3. Som framgått av föregående avsnitt gör regeringen den bedömningen att den som äger ett luftfartyg bör få bättre möjligheter att skydda sin rätt. Den fråga som därmed uppkommer är hur det sakrättsliga skyddet för äganderätt bör utformas. Nedan behandlas olika tänkbara alternativ att utforma reglerna i avsnitt 6.2.1. En särskild fråga som knyter an till skyddet för äganderätten är hur äganderättsförbehåll och andra förfogandeinskränkningar bör hanteras.