prop · GQ0385 · 2003-03-20 00:00:00 — man menar avspeglar frågans komplexitet. Det har således inte varit möjligt att avge ett konsensussvar från KTH:s professorer på området. Ett yttrande har lämnats från majoriteten av professorerna vid institutio- nen för elektrotekniska system, det benämns nedan . andra yttrandet har lämnats av professorn i elektriska energisystem, och benämns i det följande KTH-Söder. menar att beslutsunderlaget trots de båda rapporter som tagits fram är otillräckligt för att fatta beslut om avveckling och man avråder därför från att under rådande förhållanden stänga . KTH-Söder har emellertid en avvikande uppfattning och menar exempel- vis att det är osannolikt att de berörda aktörerna inte skulle lösa effekt- frågan så länge det finns fysiska resurser, vilket det gör enligt den ena av menar att en brist med energipolitiska beslut var att man inte behandlade effektivisering av energiproduktionen. menar att ny teknik i befintliga system kan förmodas bidra till en bättre vid menar att avsaknaden av en fossilbränsleintensiv energisektor innebär starkt stigande marginal- kostnader för minskade utsläpp av koldioxid i . stängningen av måste därför relateras till marginalkostnaderna i klimatpolitiken, menar högskolan. instämmer i huvudsak med slutsatserna i rapporterna men framhäver att resultaten från de kortsiktiga åtgärderna program ännu inte har hunnit få fullt genomslag. pekar vidare på möjligheter att använda torv i större utsträckning, samt efterly- ser kraftigare incitament för ökad kraftvärmeproduktion, fjärrvärmeut- byggnad och ersättning av elvärme med värme från biobränslepellets. konstaterar att konsekvenserna av en stängning av i huvudsak är negativa för kulturmiljön, men kan inte på grundval av rapporterna avgöra om konsekvenserna kommer att bli av sådan omfattning att villkoren för stängning inte kan anses uppfyllda. geologiska undersökning (SGU) menar att det i rapporterna saknas analyser av de omställningar i energisystemet som åtaganden enligt Kyotoprotokollet innebär. Vidare menar SGU att det saknas en diskussion om alternativa energikällor som skall ersätta elanvändningen. Slutligen framhäver SGU energiprisernas strategiska betydelse för gruv- näringen. Branschorganisationerna för skogen, kemin, gruvorna och stålet (SKGS) anser att det inte går att stänga utan att allvarligt äventyra basindustrins framtid i . anser att långsiktiga och stabila lösningar måste tillskapas vad gäller främst frågorna kring effektbalansen, reserv- kraften och ekonomiska styrmedel på energimarknaden innan betydande delar av inhemsk elproduktion tas ur drift. anser att det saknas förutsättningar att avveckla den andra reaktorn i samt att inga av de fyra villkor som ställts upp för stängningen är uppfyllda. Verkstadsindustrier ansluter sig till Svenskt Näringslivs uppfattning. gör också den övergripande bedömningen att villkoren inte är uppfyllda. Denna uppfattning delas även av . kommun har samma uppfattning liksom föreningen för kärnkraft. elhandlare ger, i likhet med uttryck för samma övergripande uppfattning. Även motsätter sig en avveckling av . Föreningen anser att villkoren inte är uppfyllda, som det är tveksamt hur relevanta villkoren är i dagens verklighet. LO menar att mot bakgrund av samhällets övergripande mål om sys- selsättning och välfärd för vilket tillgång till energi spelar en viktig roll, utgör en ökad elförbrukning , försämrad effektberedskap, dålig konkurrens på elmarknaden samt att inga av de stipulerade villko- ren för en stängning av är uppfyllda, skäl för att inte en stängning skall komma ifråga. Kärnkraftskommunernas samarbetsorgan (KSO) menar likaså att vill- koren för en stängning av inte är uppfyllda. Vidare menar KSO att rapporterna ser på elmarknaden ur ett alltför nationellt perspek- tiv och efterlyser ett regeringsbeslut om att en miljökonsekvensbeskriv- ning skall föregå en planerad stängning av ett kärnkraftverk. menar att utredningarna och iakttagelser av energisystemets utveckling visar att villkoren är uppfyllda och att reaktorn därför bör avvecklas. anför att eftersom elanvändningen ökat 1998 2003 mer än vad statsmakterna förutsåg , så behövs en ökad produktion om skall stängas och efterfrågan tillgodoses. LRF anser att elproduktion i ökad utsträckning bör komma att ske i kraftvärmeverk och att den i första hand bör baseras på biobränsle såväl betonar vikten av att frågan om får en lösning, för att minska osäkerheten när det gäller Den rådande osäkerheten gör det svårt att bedöma behovet av och investeringsförutsättningarna för ny kraftvärme. menar att rapporterna i stor utsträckning behandlar elmarknaden tämligen isolerat och bortser från att el som energivara i många fall är ett förhållandevis enkelt substitut till eldnings- olja för uppvärmning. Detta kan på påverka den långsik- tiga effektbalansen i väsentlig grad, menar institutet. Folkkampanjen mot kärnkraft kärnvapen menar att man måste se stängningen av i ett vidare perspektiv och hänvisar till resultatet av folkomröstningen . Föreningen menar att villkoren för stängningen antingen är uppfyllda eller irrelevanta och efterlyser bland annat en avvecklingsplan för alla reaktorer, med ett slutdatum . Idémaskinen för ett likartat resonemang som Folkkampanjen mot kärnkraft, liksom . Föreningen konstaterar att det kortsiktigt är problematiskt att stänga av , med hänsyn till försörjnings- tryggheten och de miljöprestanda som kännetecknar den el man kan bli tvungen att importera. det skulle ge fel signaler att inte fullfölja avvecklingsplanerna avseende eftersom det skulle hålla landet kvar i ett beroende av el som föreningen ser som problematiskt. För ett balansera upp energisystemet krävs ett nytt systemtänkande, med ökad tillämpning av förnybar menar att energiförsörjningssituationen talar för utbyggnad av produktionskapacitet i stället för nedläggning. Fastighetsägarna anser sig inte kunna ta ställning till om vill- koren för stängning av är uppfyllda. hetsägarna att det finns en stor potential för effektivare energianvändning i bygg- och fastighetssektorn, men att en sådan omställning måste ges tid och att elförsörjningen måste vara tryggad. menar att beslutet om har fått en stark och beklaglig koppling till elmarknadens funktionssätt. menar att denna koppling förhindrar nödvändiga reformer av regelverket Synpunkter på resultaten av programmet: Bidrag för att minska elanvändningen instämmer i rapporternas redovisning av resultaten av de åtgär- der för minskad elanvändning som verket ansvarar för. Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor Ingen av remissinstanserna har lämnat synpunkter specifikt avseende dessa åtgärder. Åtgärder för effektivare energianvändning menar, i likhet med utvärderarna, att åtgärderna för effektivare energianvändning har bidragit till att kompensera ytterligare bortfall av elproduktion, utöver det som täcks av åtgärderna för minskad elanvändning och ökad elproduktion från förnybara energikällor. Delegationen för Energiförsörjning i (DESS) konstaterar att delegationens arbete för att minska elanvändning och öka elproduktion i givit omkring . konstaterar att den minskning av användningen av elpannor i fjärrvärmesystemet som avsågs med skatten inte har uppnåtts. Däremot menar myndigheten att den stigande trenden för elpriserna som rått och väntas fortsätta kan leda till en minskad användning av dessa elpannor. Bedömning av villkorsuppfyllelse för stängning av den andra reaktorn i : - ersättning av kraftbortfallet instämmer i princip i bedömningen att det kvantita- tiva målet för åtgärderna energipolitiska program på kan komma att nås före utgången av 2003 som det anförs att elbehovet ökar utöver det prognostiserade behovet . Mot den bakgrunden anser att det kan ifrågasättas om graden av måluppfyllelse kan mätas då ett rörligt mål har definierats som ett absolut mål. vid har synpunkter på bedömningen av åtgärdernas effektivitet. Högskolan menar således att vad gäller åtgärder för minskad elanvändning och effektivare energi- användning finns ett selektionsproblem vid utvärderingen av effektivite- ten som uppstår genom att det inte är ett slumpmässigt urval hushåll och företag som ingår i dessa program. Detta innebär stor sannolikhet för en kraftig överskattning av medelseffektiviteten, menar högskolan. anser att målet för de kortsiktiga åtgärderna program kommer att uppnås. menar också att åtgärderna motsvarar det effektbortfall, 600 MW, som uppstår vid en SKGS menar för sin del att det är irrelevant att diskutera om detta villkor är uppfyllt. Eftersom behovet av elenergi ökat kraftigt och fort- sätter öka, menar branschorganisationerna att oavsett om målen för de energipolitiska åtgärderna uppnåtts, kan inte ställas av. för ett liknande resonemang och betonar att eftersom förutsättningarna förändrats väsentligt , måste man bedöma uppfyllandet av villkoren ur ett mer dynamiskt perspektiv. att den energimängd som låg till grund mål var en underskattning av den långsiktiga produktionsförmågan vid Även kraft AB menar att produktionsförmågan vid reaktorn är underskattad och anser med anledning av detta och av att den totala elanvändningen ökat att kraftbortfallet inte kan anses kompen- Oberoende elhandlare har fört ett liknande resonemang. - påverkan på effektbalansen Flertalet av de remissinstanser som berört frågan ser med oro på den påverkan som en stängning av skulle få på effektbalansen. Statskontoret anser att en av de frågor som är central vid en bedömning av om den andra reaktorn i kan stängas är om tillräckligt stor effekt kan nås i elsystemet vid förbrukningstoppar. terar att bedömningarna i rapporterna skiljer sig sinsemellan och att det ligger utanför Statskontorets kompetens att värdera de olika bedömning- Statskontoret konstaterar att gemensamt för redovisningarna är dock att effektproblematiken är allvarlig och att detta talar för att en viss säkerhet bör skapas för att effektproblematiken kan hanteras på ett till- fredsställande sätt på den omreglerade marknaden. ESV påpekar att de lösningar på effektproblematiken som rapporten från J&W visar på kan innebära ökade svårigheter att nå de energipoli- ESV efterfrågar också en analys av konsekvenserna av en sådan reglering i ett marknadssystem. Det finns en risk för snedvrid- ningar i marknadssystemet och att incitamentsstrukturen hotas. instämmer i Svenska Kraftnäts konstaterande att det grundläggande problemet med en svag effektbalans inte kan avhjäl- pas med att överföringsförmågan på stamnätet förstärks och att överfö- ringsförmågan inte utgör någon avgörande begränsning för att klara effektbalansen vid de högsta förbrukningsnivåerna. pekar på problem som kan uppstå i med DC-länkarna där, med störningar i kombination med högt uttag. bedömningen av importkapaciteten kan ifrågasättas. anser att Svenska Kraftnäts bedömning att effektba- lansen nätt och jämnt går ihop kan ifrågasättas. Universitet förvånade över det kortsiktiga tidsperspektivet mot bakgrund av de långa ledtider som gäller för investeringar i ny elproduktionskapa- citet och nya förbindelselänkar. påpekar att analysen beträffande eleffektproblematiken borde ha fördjupats. Genom att simulera elenergisystemet med hänsyn till tillgänglighetsdata för produktion och nät med hänsyn till statistiska klimatvariationer hade kvantitativa värden på sannolikheten för effekt- brist och tillgång på el kunnat uppskattats. varit värdefulla underlag för konsekvensbedömningar av effekterna av en stängning av . konstaterar att effektbrist kan bli en tillfällig konse- kvens av en begränsning av elproduktionskapaciteten. konsta- teras att dagens börsprissättning på el sannolikt kommer att minska topp- belastningen ytterligare, även om det genomsnittliga priset endast påver- kas marginellt. Detta kommer snart att återställa balansen i systemet. () anser att risk för akut effektbrist om och övriga nordiska länder i det nordiska kraftnätet drabbas av en kall vinter (tioårsvinter) är en av två huvudkonsekvenser i ett kort tidsperspektiv av en eventuell avveckling av . konstaterar att beträffande inverkan på effektbalan- sen av en stängning av så ansluter sig båda studierna till Svenska Kraftnäts analys, som visar att på kort sikt blir risken för effekt- brist påtaglig vid förbrukningsnivåer som motsvarar en 10-årsvinter, om inte ytterligare åtgärder i produktions- eller förbrukningsledet vidtas för att kompensera för bortfallet. För den vidare utvecklingen utgår J&W från att problemet mycket snabbt elimineras genom marknadsaktörernas agerande inför risken för effektbrist. Enligt kan detta synsätt starkt ifrågasättas mot bakgrund av tidigare erfarenheter inom effektfrågan. Det finns inget stöd för J&W:s tillförsikt att marknadens aktörer ser till att i det korta perspektivet lösa en förvärrad effektbalans- situation. Svenska Kraftnäts bedömning som förslaget till långsiktig lösning bygger på är att det krävs för att aktörerna successivt skall ta det fulla ansvaret, bland annat genom att avtala om frivillig förbrukningsbortkoppling med sina kunder. bedömer att effektbalansen under förhållanden motsvarande en tioårsvinter sannolikt kommer att kunna upprätthållas även utan . Denna bedömning bygger på ändrade prognos- förutsättningar över elanvändningen än dem som Svenska Kraftnäts senaste prognos grundas på. anser att effektbalansen är ett marknadsproblem som kvarstår, och kan lösas, oavsett vad som sker med . Trots detta är marginalerna, enligt mening, i den svenska effektbalansen små. En stängning av skulle minska marginalerna. Det är angeläget att finna väl fungerande lösningar för hanteringen av höglastsituationer. konstaterar att åtgärderna inom det kortsiktiga programmet, exklusive tillförd vindkraft, inneburit en kompensering av effektbalansen som motsvarar den effekt som ger. Dock har elmarknaden anpassat sig till detta förhållande och det finns alltså inget uppenbart överskott av effekt i systemet. Genom Svenska Kraftnäts arbete med att förstärka överföringsförbindelserna har vikten av att effekten kompenseras i minskat. LO delar Svenska Kraftnäts bedömningar när det gäller effektbalansen. LO instämmer också i vad som framhåller i sin nyli- gen publicerade skrift elmarknaden där bland annat risker för effektbrist påtalas. Skogen och Kemin, Gruvorna och Stålet (SKGS) bedömer att risken för elavbrott vid en kall vinterperiod är överhängande. Sannolikheten att hamna i en bristsituation är stor enligt . Konsulterna från J&W gör dock bedömningen att det finns fysiska resurser för att för- hindra en effektbrist och hänvisar bl. a. till det långsiktiga förslag som presenterat för att lösa effektproblematiken. Men SKGS vill poängtera att den tänkta lösningen fullt ut ska vara på mark- naden och inte inför kommande vinter 2003/2004. Enligt kan någon påtaglig verkan av detta förslag inträffa först . SKGS anser inte att det finns någon anledning att ifråga- sätta Svenska Kraftnäts bedömning angående effektbalansen. SKGS påpekar att basindustrin på intet sätt kan vara effektreserven för totala elbehov. LRF anser att effektproblemet skall lösas genom utbyggnad av kraft- värme och kapning av eleffekttoppar speciellt i eluppvärmda hus. LRF tar dock inte ställning till frågan om påverkan på effektbalansen av en stängning av . studier (ITPS) konstaterar att rapporterna drar motstridiga slutsatser och att ÅF anser att konsekvenserna för effektbalansen kommer att leda till ett högre elpris, vilket i sin tur påver- kar industrin. ITPS uppfattar att det scenario som skisseras i ÅF:s rapport skulle kunna ha negativa konsekvenser för svensk tillväxt och svensk ekonomi, i det fall det realiseras. ITPS uppmanar därför regeringen att noga överväga rapporternas trovärdighet och att särskilt uppmärksamma orsakerna till att konsulterna drar olika slutsatser i denna fråga. Kan inte ÅF:s slutsatser avfärdas vore en försiktighetsåtgärd att avvakta en utvär- dering av effekterna av Svenska Kraftnäts åtgärder och förändringar i andra styrmedel, innan beslut i frågan fattas. framhåller att tillräcklig tillgång till reserv- kraft är en fråga av avgörande betydelse för försörjningstryggheten. Enligt Kommunförbundets mening måste långsiktiga och stabila lös- ningar tillskapas vad gäller främst frågorna kring effektbalansen, reserv- kraften och de ekonomiska styrmedlen innan betydande delar av inhemsk elproduktion kan tas ur drift. bedömer att det allvarligaste problemet med nuva- rande elförsörjning i är risken för elavbrott under en kall vinter- period och påpekar att industrin på intet sätt kan vara effektreserven för totala elbehov. anser att om andra reaktor stängs kommer risken för effektbrist öka från en redan ansträngd nivå om inga andra åtgärder vidtas. Vidare anser att i sina beräkningar har använt förutsättningar som skulle kunna ses som opti- mistiska och därför inte visar en riktigt rättvisande bild. Exempelvis förutsätts att all kärnkraft skall vara tillgänglig till , att samtliga överföringsförbindelser skall vara intakta samt att allmänheten utan några speciella åtgärder ska reducera sin elförbrukning med knappt 2 000 MW. Folkkampanjen mot kärnkraft - kärnvapen anser att den förmodade effektbrist som kan komma att inträffa om stängs infaller, om den infaller, under förhållanden som inträffar kanske i genomsnitt vart tionde till trettionde år och då dessutom som kan räknas i enstaka timmar. Det är enligt Folkkampanjen inte rimligt att hålla ett baskraftverk, som , i drift med hänvisning till något som kan komma att inträffa så sällan. I stället är det rimligt att ha en beredskap för minskad elanvändning under denna korta tid. säkert räcka med en uppmaning till allmänheten att dra ner på elanvänd- ningen, menar . Andra möjligheter är uppgörelser med stora elanvändare om korta uppehåll i elleveranserna. Skulle en situation uppstå med en längre förmodad effektbrist, t.ex. vid en snabb stängning av fem eller flera reaktorer, kan en investering i gasturbiner bli aktuell. Energirådgivarna menar att för att permanent komma bort från problemet med effekttoppar måste såväl landets energianvändning som energitillförsel balanseras på ett annat sätt än vad som sker . Elbe- hovet måste under effekttopparna målmedvetet pressas ner den kallaste perioden. Det enklaste är att minska andelen elbaserad uppvärmning och effektivisera energianvändningen. Oberoende Elhandlare påpekar att för elhandlare utan tillgång till egen produktion är effektprissättning ett stort problem p.g.a. dess oförut- sägbarhet. finns det inte någon marknadsplats för handel med effekt vilket gör det näst intill omöjligt att i prissättningen till kund åsätta denna del ett pris. Som det nordiska elsystemet fungerar är de länder med ter- misk produktion, däribland , mycket mer utsatta och känsliga för effektprissättning p.g.a. trögheten i att kunna möta en efterfrågeökning på effekt. Detta slår mycket hårt på elhandlare utan tillgång på egen produktion. Erfarenheten från visar med all önskvärd tydlighet att detta faktum är ett stort hot mot fristående elhandlare och riskerar att slå ut vissa aktörer. Om stängs ökar riskerna för elhandlare utan egen produktion. anser att det är uppenbart att kriteriet att effektbortfallet av att stänga inte skall medföra påtagligt negativa effekter för bl.a. elpriset och tillgången på el för industrin, inte på långa vägar är uppfyllt. Verkstadsindustrier gör bedömningen att det allvarligaste problemet med nuvarande energiförsörjning i är risken för elav- brott vid en kall vinterperiod. framhåller att risken för effektbrist är hög och givetvis skulle bli ännu värre om stängs. - påverkan på elpris och tillgång på el Enligt Energimyndigheten kommer målet med det kortsiktiga program- met att uppnås vad gäller kompensation för . Åtgärderna för minskad elanvändning och ökad produktion av el från förnybara energi- källor har skapat förutsättningar för att kompensera ett bortfall på /år, vilket var det uppställda målet. Kraft och påpekar dock att målet från början inte var riktigt, då den långsiktiga genomsnittliga produktionskapaciteten i bör uppskattas till respektive drygt . I konsultrapporterna har man inte räknat med att produktionen under normal- eller våtår regleras ner av ekonomiska skäl. Till detta argument för att tillräcklig kompensation inte har uppnåtts genom de som programmet åstadkommit, kommer det att man inte heller har kompenserat bortfallet från den första reaktorn. Detta framhåller och . Flera remissinstanser, bland andra , anser dessutom att förutsättningarna har ändrats i och med en oväntat stor ök- ning i elanvändningen, vilken lett till en försämrad energibalans som bör tas med i bedömningen av lämpligheten i en stängning. menar att det än så länge är svårt att avgöra om denna ökning varit en effekt av låga priser fram , eller om det är en nivå som kommer att bibehållas. Myndigheten bedömer, utgående från uppgifter från Nordel, att det inte finns någon risk för energibrist under torrår eller extrema torrår. anser att frågeställ- ningen är relevant på grund av att elbehovet ökat så mycket , även om det skulle finnas fog för bedömningen att elanvändningen har minskat i förhållande till en hypotetisk utveckling. Även Miljövänner för kärnkraft avråder från en stängning med hänvis- ning till riskerna med en försämrad energibalans. anser att det är uppenbart att det behövs nya produk- tionsanläggningar för elförsörjning , och att branschen säkert kommer att göra ansträngningar för att tillföra sådana även om det ännu inte är säkert att marknadsmekanismerna är tillräckliga för att detta ska ske . Det tar från investeringsbeslut till dess att en anläggning kan tas i drift, varför det enligt torde vara nödvändigt att koppla en avveckling av kraftverk med stor kapacitet till investeringar i ny produktion. Detta gäller särskilt med anledning av den ansträngda elenergisituationen. KTH-Söder ifrågasätter slutsatsen i ÅF:s rapport, att en stängning leder till minskad leveranssäkerhet till följd av ökad risk för effektbrist. Denna slutsats bygger enligt KTH-Söder på att man tror att aktörerna på ener- gimarknaden skulle acceptera en minskad leveranssäkerhet, vilket han anser vara osannolikt. kommun, KSO, och Oberoende Elhandlare nämner ett antal faktorer som de anser pekar på att inte kan stängas , däribland bland annat en förbättrad konjunk- tursituation och ökad efterfrågan på el. instämmer i ÅF:s och J&W:s bedömning om att ersättning för nedlagd energiproduk- tion på kort sikt kommer att kompenseras av till viss del svensk befintlig kraftvärme och import av kolkondenskraft från främst . ställer sig tveksam till i vilken grad man kan förlita sig till import vid svåra situationer då klimatförhållanden i sannolikt även gäller i övriga nordiska länder, samt att utbyggnaden i såväl som går långsamt. SKGS pekar på flaskhalsar i systemet samt nedmontering av produktion i andra nordiska länder som hinder för ett tryggt importberoende. menar att efterfrågan på el kommer att minska i i samband med effektiviseringar och utslagning av inef- fektiva företag vilket blir en följd av en utjämning av elpriserna i . Flertalet remissinstanser anser att elpriserna kommer att stiga som en effekt av en eventuell stängning av . Många av instanserna har dock svårt att bedöma hur stor en sådan prisökning skulle komma att bli. Man påtalar också att de två konsultrapporterna skiljer sig åt i just har gjort en egen bedömning av prisökningen och menar att den ett normalår kan bli /kWh, men att effekterna kan bli betydligt större vid extrema situationer. Med anledning av att många elhandlare och stora användare har långa avtal, påverkas de mindre varför det är den genomsnittliga, bestående effekten representerad av ett normalår som är av särskild bety- delse för vilka effekter en stängning av har på elpriset. Oberoende elhandlare bedömer att prisökningen hamnar kring /kWh.