prop · GQ0349 · 2003-02-19 00:00:00 — En ansökan om betalningsföreläggande får avse åläggande för svaran- den att betala en penningfordran som är förfallen till betalning, om förlikning är tillåten i saken. Den som har en fordran som Den som har en fordran som avses i första stycket, för vilken avses i första stycket, för vilken panträtt i fast egendom, skepp eller panträtt i fast egendom, skepp eller skeppsbygge har upplåtits skrift- har upplåtits skriftligen, kan i en ligen, kan i en ansökan om betal- ningsföreläggande begära att be- de begära att betalningen skall talningen skall fastställas att utgå fastställas att utgå ur den egendom ur den egendom i vilken panträtten i vilken panträtten eller företags- Så kan också den göra, som Så kan också den för fordringen har inteckning i göra, som för fordringen har luftfartyg eller reservdelar till inteckning i luftfartyg eller reserv- delar till luftfartyg. Har i mål om betalningsföreläggande eller vanlig handräckning svaranden inte i rätt tid bestritt ansökningen, skall kronofogdemyndig- heten meddela utslag i enlighet med ansökningen. Om svaranden har bestritt endast en del av ansökningen, skall utslag meddelas i enlighet med den obestridda delen av ansökningen. I fall som avses i 2 § andra I fall som avses i 2 § andra stycket skall i utslaget fastställas stycket skall i utslaget fastställas att fordringen skall utgå med för- att fordringen skall utgå med månsrätt i den pantsatta eller förmånsrätt i den pantsatta egen- intecknade egendomen i den domen i den omfattning som gäller omfattning som gäller enligt lag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om företagshypotek på grund av en inteckning som har beviljats före ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser fram till . 2.16Förslag till lag om ändring i lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område Härigenom föreskrivs att 17 § lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område1 skall ha följande lydelse. Avgift enligt denna lag omfattas av lagen (1971:1072) om förmåns- berättigade skattefordringar m.m. och lagen (1978:880) om betal- ningssäkring för skatter, tullar och avgifter. Avgift enligt denna lag omfattas av lagen (1978:880) om betal- ningssäkring för skatter, tullar och avgifter. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser tillämpas i de fall 11 § förmånsrättslagen (1970:979), i sin lydelse enligt lagen (1975:1248) om ändring i nämnda lag, tillämpas. 1Senaste lydelse av lagens rubrik 2001:273. 2Senaste lydelse 2002:416. Förslag till lag om ändring i lönegarantilagen Härigenom föreskrivs att 7 och 9 §§ lönegarantilagen (1992:497) skall ha följande lydelse. Betalning enligt garantin lämnas för sådan fordran på lön eller annan ersättning som har förmånsrätt enligt 12 § förmånsrättslagen (1970:979) och för fordran på pension som har förmånsrätt enligt 12 eller 13 § samma lag. Betalning enligt garantin läm- nas också för fordran på uppsäg- ningslön för tid från konkursbeslutet. Betalning lämnas dock inte till sådan arbets- tagare som avses i 12 § sjätte stycket förmånsrättslagen. Fordran på uppsägningslön om- fattas av garantin längst för upp- sägningstid som beräknats enligt 11 § lagen (1982:80) om anställ- ningsskydd. Uppsägningslön för tid under vilken arbetstagaren inte utför arbete för annan och inte heller driver egen rörelse omfattas av garantin endast om arbets- tagaren kan visa att han har anmält sig hos offentlig arbets- förmedling som arbetssökande. För uppsägningstid omfattar garantin endast lön eller ersättning som överstiger inkomst vilken arbetstagaren lönen eller ersättningen avser har haft av egen rörelse eller har förvärvat eller borde ha kunnat förvärva i en annan anställning. Vid bestämmande av i vilken utsträckning fordran på lön eller ersättning under uppsägningstid omfattas av garantin skall med samtidig inkomst i annan an- ställning jämställas aktivitetsstöd som lämnas till den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt 1 Senaste lydelse 1994:636. program, i den mån stödet avser som lönen eller ersätt- ningen och arbetstagaren har blivit berättigad till stödet efter uppsägningen. I vilken utsträckning fordran på lön eller pension får göras gällande i konkurs framgår av 5 kap. 2 § konkurslagen (1987:672). (1970:979) gäller fordran som avser ersättning för särskilda kostnader utgår framför annan fordran. Betalning enligt garantin lämnas för varje arbetstagare med ett belopp som motsvarar högst fyra gånger det vid tiden för konkursbeslutet gällande prisbas- beloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. För fordran på lön eller annan ersättning gäller garantin för en sammanlagd anställningstid . Betalning för fordran som avser ersättning för särskilda kostnader lämnas fram- för annan fordran. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om en konkurs som har beslutats på grund av en ansökan som gjorts före ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser. 2.18Förslag till lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Härigenom föreskrivs att 11 § lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. skall ha följande lydelse. Säkerhet får bestå av pant, Säkerhet får bestå av pant, borgen eller företagshypotek. borgen eller företagsinteckning. Borgen skall ställas såsom för egen skuld. Om borgen ställs av två eller flera personer gemensamt skall den vara solidarisk. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om företagshypotek på grund av inteckning som har beviljats före ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser fram till . Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1744) om Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1994:1744) om allmän pensions- avgift skall ha följande lydelse. Vad som i skattebrottslagen (1971:69) föreskrivs om skatt gäller även i fråga om avgift som avses i denna lag. Avgift enligt denna lag omfattas Avgift enligt denna lag omfattas även av lagen (1971:1072) om även av lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar ringar m.m. och lagen (1978:880) tullar och avgifter. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser tillämpas i de fall 11 § förmånsrättslagen (1970:979), i sin lydelse enligt lagen (1975:1248) om ändring i nämnda lag, tillämpas. 1 Senaste lydelse 1996:682. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift skall ha följande lydelse. Vad som i skattebrottslagen (1971:69) föreskrivs om skatt gäller även i fråga om avgift som avses i denna lag. Avgift enligt denna lag omfattas även av lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skatteford- ringar m.m. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser tillämpas i de fall 11 § förmånsrättslagen (1970:979), i sin lydelse enligt lagen (1975:1248) om ändring i nämnda lag, tillämpas. 1 Senaste lydelse 1996:683. 2.21Förslag till lag om ändring i lagen (1996:761) om inkomstskatteregler m.m. med anledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek Härigenom föreskrivs att 17 § lagen (1996:761) om inkomstskatte- regler m.m. med anledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek skall ha följande lydelse. Övertagaren svarar solidariskt med de personer, som enligt punkt 5 eller 6 av övergångsbestämmel- serna till lagen (1994:802) om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) svarar för bolagets förpliktelser, för sådana aktie- bolagets skatter och avgifter som anges i 1 § lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skatteford- ringar m.m. Övertagaren svarar solidariskt med de personer, som enligt punkt 5 eller 6 av övergångsbestämmel- serna till lagen (1994:802) om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) svarar för bolagets förpliktelser, för sådana aktie- bolagets skatter och avgifter som anges i 1 § den upphävda lagen (1971:1072) om förmåns- berättigade skattefordringar m.m. Denna lag träder i kraft . 2.22Förslag till lag om ändring i lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion Härigenom föreskrivs att 3 kap. 3, 8, 14 och 16 §§ lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion skall ha följande lydelse. I ackordsförhandling deltar en- I ackordsförhandling deltar en- dast borgenärer vilkas fordringar dast borgenärer vilkas fordringar när som kan få täckning för sin när som kan få täckning för sin fordran genom kvittning eller vars fordran genom kvittning eller vars fordran är förenad med förmåns- fordran är förenad med förmåns- rätt deltar inte i förhandlingen. rätt deltar inte i förhandlingen. borgenär som enligt fordrings- borgenär som vid konkurs skulle avtalet har rätt till betalning först ha rätt till betalning först efter efter övriga borgenärer, deltar inte övriga borgenärer deltar inte heller heller i förhandlingen om inte i förhandlingen om inte övriga övriga borgenärer som deltar i för- borgenärer som deltar i förhand- handlingen medger det. lingen medger det. Om en borgenär helt eller delvis Om en borgenär helt eller delvis förmånsrätt, deltar han i förhand- förmånsrätt, deltar han i förhand- lingen i motsvarande mån. lingen i motsvarande mån. borgenärs fordran endast till viss borgenärs fordran endast till viss del täckas genom kvittning eller del täckas genom kvittning eller understiger värdet av den egendom understiger värdet av den egendom i vilken en borgenär har särskild i vilken en borgenär har särskild han med återstående del av ford- fordran, deltar han med åter- stående del av fordringen. Innehåller ackordsförslaget en bestämmelse att borgenärer som inte har förmånsrätt skall få full betalning intill ett visst belopp, skall deras fordringar i ackordsförfarandet anses som förmånsberättigade i mot- svarande mån. En borgenär får delta i förhandlingen, även om hans fordran inte är förfallen till betalning eller den är beroende av särskilt villkor. Med borgenärer som har förmånsrätt likställs en borgenär som till säkerhet för sin fordran har gjort förbehåll om återtaganderätt. Ett fastställt ackord är bindande för alla borgenärer, såväl kända som okända, som enligt 3 § hade rätt att delta i ackordsförhandlingen. En borgenär som enligt ford- En borgenär som vid konkurs ringsavtalet har rätt till betalning först efter övriga borgenärer för- lorar sin rätt till betalning av gäldenären, om inte alla borge- närer som enligt 3 § hade rätt att delta i ackordsförhandlingen till- godoses fullt ut genom ackordet. En borgenär med förmånsrätt i viss egendom är bunden av ackordet i fråga om belopp som inte kan tas ut ur egendomen. skulle ha rätt till betalning först Prop. 2002/03:49 efter övriga borgenärer förlorar sin rätt till betalning av gäldenären, om inte alla borgenärer som enligt 3 § hade rätt att delta i ackordsförhandlingen tillgodoses fullt ut genom ackordet. En borgenär med förmånsrätt i viss egendom eller förmånsrätt på grund av företagsinteckning är bunden av ackordet i fråga om belopp som inte kan tas ut ur egendom som omfattas av förmånsrätten. I den bouppteckning som avses i 10 § andra stycket skall tillgångarna tas upp till noggrant uppskattade värden. Om möjligt skall även lämnas specificerad uppgift om de värden som i bokföringshandlingarna har åsatts tillgångarna eller, när sådan värdering inte har gjorts, om Bouppteckningen skall vidare innehålla uppgift om varje borgenärs namn och postadress. Ränta på en borgenärs fordran skall inte beräknas längre än till dagen för ansökan om företagsrekonstruktion. Fordran i utländskt myntslag skall beräknas efter den kurs som gällde nämnda dag. Har en borgenär förmånsrätt, skall det anges jämte grunden till det. fordran eller bedöms värdet av fordran eller bedöms värdet av egendom, vari en borgenär har egendom, vari en borgenär har särskild förmånsrätt eller förmåns- hans fordran, skall det anges. rätt på grund av företagsinteck- ning, understiga hans fordran, skall det anges. Om gäldenären eller en borgenär vill framställa anmärkning mot en fordran som skulle omfattas av ackordet, skall han göra det skriftligen hos rekonstruktören i så god tid som möjligt och i vart fall före omröstningen vid borgenärssammanträdet under ackordsförhandlingen. ning till anmärkning mot en ning till anmärkning mot en fordran som skulle omfattas av fordran som skulle omfattas av ackordet eller framställer gälde- ackordet eller framställer gälde- nären eller en borgenär sådan nären eller en borgenär sådan den borgenär vars fordran avses den borgenär vars fordran avses gäller, när värdet av egendom vari gäller när en borgenär har särskild borgenär har särskild förmånsrätt bedöms understiga fordringen. värdet av den egendom bedöms understiga fordringen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om en företagsrekonstruktion som har beslutats på grund av en ansökan som gjorts före ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser. 2.23Förslag till lag om ändring i lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon Härigenom föreskrivs att 34 § lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon skall ha följande lydelse. Avgift enligt denna lag omfattas även av lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skatteford- ringar m.m. och lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter. Avgift enligt denna lag omfattas även av lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser tillämpas i de fall 11 § förmånsrättslagen (1970:979), i sin lydelse enligt lagen (1975:1248) om ändring i nämnda lag, tillämpas. Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen Härigenom föreskrivs att 4 kap. 2 § socialavgiftslagen (2000:980) skall ha följande lydelse. I fråga om avgift som avses i denna lag gäller vad som före- skrivs om skatt i skattebrottslagen (1971:69), lagen (1971:1072) om för- månsberättigade skattefordringar m.m., och lagen (1978:880) om betal- ningssäkring för skatter, tullar och avgifter. I fråga om avgift som avses i denna lag gäller vad som före- skrivs om skatt i skattebrottslagen (1971:69) och lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser tillämpas i de fall 11 § förmånsrättslagen (1970:979), i sin lydelse enligt lagen (1975:1248) om ändring i nämnda lag, tillämpas. Ärendet och dess beredning Till grund för lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion ligger slutbetänkande Lag om företagsrekonstruktion (SOU 1992:113). Bland utredningens förslag fanns två förändringar i förmånsrättsordningen, nämligen dels att statens förmånsrätt för vissa skatte- och avgiftsfordringar skulle avskaffas, dels att vissa löne- fordringar skulle ges förmånsrätt framför fordringar med säkerhet i företagshypotek. Det huvudsakliga motivet för dessa förslag var att ändringarna på olika sätt skulle förbättra möjligheterna att genomföra företagsrekonstruktioner. I propositionen till lagen om företagsrekonstruktion ansåg regeringen dock att förslagen måste utredas ytterligare (prop. 1995/96:5). Regeringen beslutade därför att tillkalla en parlamentarisk kommitté för att utreda frågor rörande förmånsrättslagen. Kommittén antog namnet . I direktiven (Dir. 1995:163) framhölls att kommitténs huvuduppgifter var att ta ställning till dels om statens förmånsrätt för skatter och avgifter bör slopas, dels om företagshypoteket bör ges en annan ställning än det har och dels om arbetstagarnas löneskydd vid arbetsgivarens konkurs kan förbättras utan att statens kostnader för lönegarantin ökar. De samhällsekonomiska konsekvenserna av eventuella ändringar i förmånsrättsordningen skulle övervägas, bl.a. hur kreditgivningen till företagen påverkas. Det skulle eftersträvas att förmånsrättsordningen och anslutande lagregler är så utformade att rekonstruktion av livskraftiga företag underlättas. Vid riksdagsbehandlingen av propositionen om en lag om företags- rekonstruktion uttalade att det hade varit önskvärt om beredningen hade varit klar beträffande samtliga de förmånsrättsfrågor som kan antas vara av betydelse för möjligheterna till företags- rekonstruktion. Utskottet ansåg det vara värdefullt att frågorna skulle komma att få en så allsidig belysning som direktiven till gav vid handen. Mot denna bakgrund fick, anförde utskottet, den i propositionen föreslagna lagen om företags- rekonstruktion i viss mån ses som en första etapp mot ett mer fullständigt regelsystem som innefattar också en för rekonstruktioner lämplig och ändamålsenlig förmånsrättsordning (bet. 1995/96:LU11). Regeringen beslutade att också skulle utreda om en gäldenär under företagsrekonstruktion bör ges rätt att säga upp avtal (Dir. 1997:26). återkallades kommitténs uppdrag såvitt avsåg de frågor om löneförmånsrätt och lönegaranti som omfattades av vissa förslag i regeringens proposition om löneskyddet vid konkurs (prop. 1996/97:102). fick kommittén genom ytterligare tilläggsdirektiv i uppdrag att analysera alternativa möjligheter till hur statens kostnader för lönegarantin kan minskas med och att lägga fram förslag om en sådan besparing (Dir. 1997:82). avlämnade sitt huvudbetänkande Nya förmånsrättsregler (SOU 1999:1). En sammanfattning av kommitténs förslag finns i bilaga 1, och kommitténs lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanser- na finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns till- gänglig i lagstiftningsärendet (Ju 1999/918/L2). En redogörelse för de huvudsakliga remissynpunkterna finns i bilaga 4. hållits om förslagen. Synpunkter som lämnades vid remissmötet framgår av bilaga 4. Kommitténs förslag aktualiserar behovet av övergångsbestämmelser och följdändringar i andra lagar, vilka kommittén inte haft möjlighet att Vid beredningen av dessa frågor har kontakter hållits med kommitténs ordförande och sekreterare, med företrädare för samt med kronofogdar och konkursförvaltare. Detsamma gäller för de lagförslag som sakligt eller lagtekniskt skiljer sig från kommitténs. Den parlamentariskt sammansatta upphörde med sitt arbete i och med att huvudbetänkandet avlämnades. ordförande fick i uppdrag att som särskild utredare fortsätta kommitténs arbete med att lämna förslag i frågan om uppsägning av avtal under företagsrekonstruktion (Dir. 1999:17). Det uppdraget redovisades i slutbetänkandet Gäldenärens avtal vid insolvensförfaranden (SOU I betänkandet behandlas frågan om en gäldenär under företags- rekonstruktion och konkurs skall ges rätt att helt eller delvis befria sig från vissa oförmånliga avtal. Utredarens förslag syftar till att underlätta företagsrekonstruktion och klarlägga rättsläget vid konkurs. föremål för remissbehandling och behandlas inte i denna Under arbetet i med en proposition om nya förmånsrättsregler avgav ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med lagförslag i enlighet med vad föreslagit (bet. 2001/02:LU26 och rskr. 2001/02:303). Såvitt har kunnat bedöma är det underlag och de beräkningar som ligger till grund för kommitténs förslag tillfyllest för att slutsatsen skall kunna dras att den av kommittén föreslagna reformen kommer att ge sådana ekonomiska och andra fördelar för samhället att den bör genomföras. Utskottet har inte funnit anledning att ifrågasätta kommitténs slutsatser om fördelarna med förslagen, som att konkurrensförhållandena mellan konkursbon och andra företag blir mer likställda och att förutsättningarna för rekonstruktionslösningar Utskottet ställde sig också bakom kommitténs bedömning att förslagen bör ses i ett sammanhang och att reformens syften endast torde uppnås om förslagen i stort sett genomförs i sin helhet. mening bör regeringens förslag innefatta även ett förslag om lönegaranti vid företagsrekonstruktion om detta inte står i konflikt med EG-rätten. Kommitténs förslag om att upphäva återvinningsförbudet i fråga skatter och avgifter och att avskaffa statens företräde vid löneutmätning Prop. 2002/03:49 ansågs behöva övervägas ytterligare. När det gällde återvinningsförbudet ifrågasattes om kommitténs förslag borde Utskottet tog även upp en fråga som inte övervägdes av kommittén, nämligen om staten vid utdelning i konkurs skall ha rätt till ränta på utbetalat lönegarantibelopp. Utskottet ansåg att regeringen borde behandla den frågan. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 6.1, 7.2, 8.2 och 11 samt i författningskommentaren. I förhållande till lagrådsremissens förslag har dessutom några rent redaktionella ändringar gjorts. På grundval av betänkande föreslår regeringen i propositionen en reform som går ut på att skatteförmånsrätten avskaffas, att löneförmånsrätten och lönegarantin i viss mån förändras och att en ny företagsinteckning ersätter dagens företagshypotek. Efter en kort beskrivning av förmånsrättsordningen (avsnitt 4) tar regeringen först allmänt ställning till frågan om kommitténs förslag kan antas leda till samhällsekonomiska och andra fördelar (avsnitt 5), varvid regeringen i likhet med gör bedömningen att så är fallet under förutsättning att förslagen i huvudsak hålls samlade. Regeringen tar sedan i tur och ordning upp de tre huvuddelarna i reformen och remiss- instansernas synpunkter på och kritik mot dem: avskaffandet av skatteförmånsrätten (avsnitt 6), ändringarna i löneförmånsrätten och lönegarantin (avsnitt 7) och den nya företagsinteckningen (avsnitt 8). Därefter behandlas vissa kompletterande lagförslag, bl.a. ett avskaffande av förmånsrätten för hyror (avsnitt 9). I ett särskilt avsnitt utvecklas främst behovet av en utvärdering av reformens effekter (avsnitt 10). Ett avsnitt om ikraftträdande och övergångsbestämmelser (avsnitt 11) följs av en redovisning av reformens finansiella effekter (avsnitt 12) och dess konsekvenser för mindre företag (avsnitt 13) samt sist en författ- ningskommentar (avsnitt 14). Kommitténs förslag om lönegaranti vid företagsrekonstruktion bereds vidare, men regeringen avser att återkomma till om det (se avsnitt 7.5). Den av väckta frågan om staten vid utdelning i konkurs skall ha rätt till ränta på utbetalat lönegarantibelopp kräver beredningsunderlag och tas därför inte upp i propositionen utan behandlas tillsammans med frågan om lönegaranti vid företagsrekon- struktion. Även ett par andra av kommitténs förslag kräver ytterligare överväganden och behandlas alltså inte i propositionen. fortsätter beredningen av kommitténs slutbetänkande. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den social- Prop. 2002/03:49 demokratiska regeringen och . Organisationsförändringar i skatteförvaltningen och exekutionsväsendet Effekterna av de förslag som lämnas i denna proposition är delvis beroende av att de myndigheter som hanterar statens fordringar har goda förutsättningar att följa upp fordringarna och vidta åtgärder mot företag som inte betalar. I departementspromemorian Det nya (Ds 2002:15) föreslås att en ny myndighet skall bildas genom att det nuvarande och de tio skattemyndigheterna slås samman. myndigheten skall bli central förvaltningsmyndighet för bl.a. skatter och En förutsättning för att låta den nya skatteförvaltningen omfatta även det nuvarande är dock att frågan om kronofogdemyndigheternas ställning i förhållande till den nya myndig- heten kan lösas på ett tillfredsställande sätt. I promemorian diskuteras var olika arbetsuppgifter skulle kunna placeras om kronofogdemyndig- heterna är fristående i förhållande till skatteförvaltningen. Regeringen har tillkallat en särskild utredare för att göra den utredning som behövs för att ställning skall kunna tas till hur kronofogdemyndig- heterna skall vara organiserade och vilka arbetsuppgifter de skall ha om och de tio skattemyndigheterna bildar en myndighet (Dir. 2002:142). Vikten av en tidig och noggrann uppföljning av fordringar skall beaktas. En utgångspunkt för utredningen skall därför vara att borgenärsarbetet skall kunna bedrivas på ett sådant sätt att betalningssvårigheter hos en gäldenär uppmärksammas . skall redovisa sitt uppdrag vid utgången av . En proposition om den nya skatteförvaltningen avses föreläggas