prop · GQ0381 · 2003-03-10 00:00:00 — nödvändiga vid en anslutning. Slutrapporten har gjorts tillgänglig för den arbetsgrupp inom EU:s framtidskonvent som har behandlat anslutningsfrågan ur EU:s synvinkel. 4.1.2 kommissarie för mänskliga rättigheter kommissarie för mänskliga rättigheter, , har avverkat halva sin mandatperiod om totalt . Kommissarien förvaltar främst sitt mandat genom att göra besöksresor till medlemsländer, avge rekommendationer och hålla seminarier. Gil-Robles har besökt ett antal medlemsländer nämligen , , , , och Utöver nämnda resor har Gil-Robles också engagerat sig i I detta sammanhang kan den rekommendation uppmärksammas som utfärdats av kommissarien och som fastslår att vissa rättigheter måste garanteras vid arrestering och förvar vid s.k. Vidare arrangerades ett seminarium i om förhållandet i . En uppgift för MR-kommissarien är att främja verksamheten för nationella ombudsmän för mänskliga rättigheter. I linje därmed har möten hållits med nationella ombudsmän i flertalet s.k. nya Kommissarien har bl.a. även uppmärksammat frågor om mänskliga rättigheter och väpnade styrkor, rörande romer och om det civila samhällets roll i en modern demokrati. I enlighet med mandatet kan kommissarien även ge sin synpunkt på en har kommissarien för mänskliga rättigheter avlämnat sina synpunkter på mandatet för kommissionen för mänskliga rättigheter på och på begäran om avvikelse från artikel 5 i den europeiska konventionen för mänskliga 4.1.3 Europeisk konvention till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning Den europeiska konventionen om förhindrande av tortyr m.m. trädde i Konventionen har ratificerats av alla 44 medlemsstater, senast av Bosnien och , Enligt konventionen upprättades en kommitté för att undersöka behandlingen av frihetsberövade i syfte att stärka skyddet mot tortyr och annan förnedrande behandling. En närmare redovisning av konventionens innehåll ges i prop. 1987/88:133. Inom antogs två tilläggsprotokoll till den europeiska tortyrkonventionen. öppnar vägen för ickemedlemmar av att tillträda Det andra möjliggör omval av anti-tortyrkommitténs (CPT) medlemmar två gånger. För att protokollen skall träda i kraft krävs Skr. 2002/03:81 att samtliga parter till tortyrkonventionen ratificerar dem. ratifikation bringades båda protokollen i kraft för alla konventionsstater utom Bosnien och . CPT inledde sin verksamhet 1990 och har gjort ett stort antal besök. gjorde CPT nio besök: (en fortsättning på besök ), , , (), (sammanhängande besök ), (första besöket), och . gjorde CPT nio besök: , (tredje besöket ), , , , den f.d. , , och . gjorde CPT nitton besök: , (, två besök), , , (två besök), , , , , den f.d. (två besök), , , , , och . Det var f.ö. första gången som CPT avlade besök i och . De rapporter som avfattas är inte offentliga men kan offentliggöras om den berörda staten samtycker. Om en stat vägrar samarbeta med CPT eller åtgärda brister som CPT kritiserat har kommittén, under vissa villkor, möjlighet att offentliggöra sin åsikt. Denna möjlighet utnyttjades två gånger mot och mot angående . Alla länder har offentliggjort sina rapporter, utom och . och har inte heller offentliggjort rapporterna från respektive besök men det kan bero på att dessa länder ännu inte hunnit ta del av CPT:s egna rapporter. Kommittén har besökt vid fyra tillfällen. Det senaste besöket ägde rum . Rapporterna från kommitténs tidigare tre besök och de svar avlämnat till kommittén har offentliggjorts. ratificerade ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk . Som ett led i övervakningen av genomförandet av konventionerna besökte med ansvar för språkstadgan och rådgivande kommitté med ansvar för ramkonventionen respektive . Med utgångspunkt från dessa besök samt de båda rapporter som överlämnade kommer de båda kommittéerna att lämna yttranden vilka får möjlighet att kommentera. Yttrandena samt eventuella förklaringar från vidarebefordras sedan till ministerkommittén som har möjlighet att ge rekommendationer till staten. inrättade en specialistgrupp (MG-S-ROM) Skr. 2002/03:81 för romska frågor med syfte att åstadkomma en långsiktig förbättring för 8-10 miljoner romer. Gruppen fungerar som rådgivare åt ministerkommittén i frågor som gäller romer. Gruppen möts och arrangerar även inspektions- eller studieresor samt rundabordssamtal m.m. Inom ministerkommittén diskuteras ett finskt initiativ om att inom inrätta ett romskt forum med en bred romsk representation. 4.1.5 Kampen mot diskriminering, rasism och främlingsfientlighet kommission mot rasism och intolerans (ECRI) besökte , som ett led i sin granskning av medlemsländer vad avser etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. En rapport om kommer att publiceras . ECRIs rapporter innehåller både en beskrivning av situationen för personer med utländsk bakgrund och för eventuella nationella minoriteterna liksom förslag till åtgärder för att förbättra förhållandena. fick ECRI en stadga. På svenskt förslag infördes ett genderperspektiv i ECRIs verksamhet. har genom en expertkommitté (PC-RX) utarbetats ett tilläggsprotokoll till konventionen om IT-relaterad brottslighet, den s.k. cyber crime-konventionen. har undertecknat konventionen men ännu inte ratificerat den. Protokollet innehåller bestämmelser om att rasistiska och främlingsfientliga yttranden genom datorsystem skall vara straffbelagda. Protokollet öppnades för undertecknande . undertecknade det då med förbehåll för ratifikation. 4.1.6 Jämställdhet mellan kvinnor och män för jämställdhetsfrågor, CDEG, har till uppgift att inom verksamhetsområde främja jämställdhetsfrågorna. Kommittén har haft tre möten. I sitt arbete har CDEG fortsatt att prioritera främjandet av lika möjligheter och rättigheter, friheter och ansvar för kvinnor och män, förebygga och motverka våld mot kvinnor och människohandel samt utvecklandet av jämställdhetsintegrering inom och på Insatser för att få männen delaktiga i jämställdhetsarbetet CDEG har diskuterat möjligheten av en eventuell europeisk konvention mot människohandel. Frågan är remitterad till Kommittén har vidare överlämnat till ministerkommittén ett förslag till rekommendation om balanserad representation av kvinnor och män i politiskt och offentligt beslutsfattande. En rekommendation om våld mot kvinnor antogs av ministerkommittén för att stärka medlemsländernas arbete med att motverka våld mot kvinnor. Rekommendationen, som är den första på området, tar upp olika former av våld mot kvinnor och åtgärder däremot, bland annat förstärkt lagstiftning. tillsatts för att utarbeta metoder för implementering och uppföljning av Skr. 2002/03:81 rekommendationen. Beträffande uppföljningen av rekommendationen om handel med människor för sexuella ändamål har kommittén bland annat informerats om att projekt genomförts i sydöstra inom ramen för "Task Force on Trafficking in Human Beings of the Stability Pact for South East Europe" med syfte att bygga upp lagstiftning i regionen som kriminaliserar människohandel. Inom har tillsatts en arbetsgrupp för att bland annat söka hitta vägar för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i budgetarbetet. är representerat i arbetsgruppen. uttalade ministerkommittén, med anledning av parlamentariska församlingens rekommendation (nr 1474) om åtgärder för att förbättra situationen för homosexuella, att det fortfarande existerar diskriminerande lagar samt att det förekommer våld och fördomar mot homosexuella i medlemsstaterna. skulle därför noga följa utvecklingen inom detta område framöver. motsatte sig dock parlamentariska församlingens rekommendation om att även begreppet sexuell läggning skulle införas i listan i artikel 14 i och artikel 1 i protokoll nr 12 och anförde att även om sexuell läggning inte uttryckligen nämns så omfattas den av artiklarna. anförde vidare att diskriminering på grund av sexuell läggning omfattas av mandatet för kommissarie för mänskliga rättigheter. I resolutionen som antogs vid "2nd with National Human Rights Institutions/4th European Meeting of National Institutions" i and 2002 uppmanas att, i enlighet med vad också den parlamentariska församlingen beslutat rekommendera, utvidga mandatet för European Commission against Racism and Intolerance (ECRI) till att också omfatta arbetet mot homofobi. medlemsstater uppmanas också i resolutionen att säkerställa att ECRI ges tillräckliga resurser för att kunna utföra sitt uppdrag effektivt. Mot denna bakgrund har (), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), (), () samt Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) hemställt att regeringen tar upp frågan om ECRI:s mandat i och därmed verkar för att mandatet utvidgas i enlighet med resolutionen och parlamentariska församlings rekommendation. och har , , och ratificerat den reviderade sociala stadgan, vilken trädde i kraft . har ratificerat den ursprungliga Skr. 2002/03:81 sociala stadgan . De båda stadgorna gäller parallellt, eftersom många stater ratificerat endast stadga. Antalet fördragsslutande stater ökar. En stor majoritet av länderna inom har ratificerat eller undertecknat sociala stadgan eller den reviderade stadgan. De stater som ratificerat stadgan ger in rapporter om hur de uppfyllt sina åtaganden enligt stadgan. Rapporterna granskas av den europeiska kommittén för sociala rättigheter. Experternas slutsatser behandlas därefter av regeringskommittén, bestående av representanter från regeringarna i de fördragsslutande staterna. har kommittén för sociala rättigheter granskat de första rapporterna om tillämpningen av den reviderade stadgan från , , , och . lämnade sin andra rapport om tillämpningen av den reviderade sociala stadgan. har föreslagit sammanlagt åtta rekommendationer. En rekommendation riktad till vardera och beträffande artikel 1, tre rekommendationer till för brott mot artikel 5 samt en avseende artikel 7 och en avseende artikel 19, och slutligen en rekommendation till för brott mot artikel 11. har även utfärdat elva varningar (till och rörande artikel 1, till angående artikel 6, till och gällande artikel 7, till , och för brott mot artikel 13, till rörande artikel 16, till beträffande artikel 17, samt slutligen till gällande artikel 19). har beslutat anta en rekommendation som regeringskommittén föreslagit , nämligen till för brott mot artikel 11. har ett kollektivt klagomål mot lämnats in av Föreningen avseende artikel 5 (föreningsrätten). I övrigt har ett klagomål avseende artikel 5 och 6 lämnats in mot och ett avseende artikel 17 och artikel E mot . Inom massmedieområdet har ministerkommittén uppdragit åt styrkommittén för massmediefrågor (CDMM) att genomföra de av den sjätte ministerkonferensen beslutade framtidsinriktade åtgärdsprogrammet och prioriterade aktiviteter. CDMM består av företrädare av nationella experter från samtliga medlemsstater och kommittén behandlar förslag och rapporter som arbetas fram av dess olika arbetsgrupper och expertpaneler. konventionen om gränsöverskridande television reviderades genom ett tilläggsprotokoll . Den reviderade konventionen trädde i kraft . antog två rekommendationer inom massmedieområdet - Recommendation (2001) 8 on self-regulation concerning cyber content och Recommendation (2001) Skr. 2002/03:81 7 on measures to protect copyright and neighbouring rights and combat piracy, especially in the digital environment. Vidare har ministerkommittén antagit ytterligare en rekommendation Recommendation (2002) 7 on measures to enhance the protection of the neighbouring rights of broadcasting organisations. Ett av de prioriterade områden som CDMM har fokuserat på har varit yttrandefriheten och förhållandet till terrorism. Därför anordnades en utfrågning som tog upp aktuella frågeställningar under detta tema. anordnades vidare ytterligare ett seminarium på temat mediernas förhållande till terrorism. CDMM har också tillsatt en särskild expertpanel, som består av nationella experter på terroristfrågor, som skall bistå med kunskap och erfarenheter i framtagandet av ett förslag till rekommendation på temat. 4.1.10 Asyl-, flykting- och medborgarskapsfrågor CAHAR, Europeiska juridiska expertkommittén för asyl- och migrationsrättsliga frågor, är en ad hoc kommitté direkt under ministerkommittén. håller som regel ett möte . CAHAR beslutade under sitt senaste möte att arbetsgrupper rörande implementering av rekommendationer samt exkludering från flyktingstatus skall inrättas och påbörja sitt arbete . Vidare diskuterades inrättande av arbetsgrupper rörande internflyktingar samt asylsökandes tillgång till sociala förmåner. uttryckte vid mötet sitt intresse för att deltaga i den senare arbetsgruppen. Tillhörighet till särskild samhällsgrupp enligt flyktingdefinitionen Genèvekonvention, alternativa skyddsformer samt situationen för homosexuella asylsökande är också föremål för CAHAR:s arbete. Nästa kommittémöte äger rum . för medborgarskapsfrågor (CJ-NA) svarar bl.a. för uppföljning av genomförandet av europeiska konvention om medborgarskap. ratificerade konventionen och sade upp konvention om begränsning av fall av flerfaldigt medborgarskap och om militära förpliktelser i fall av flerfaldigt medborgarskap. anslöt sig åter till konvention med förklaring att endast vara bundet av konventionens kapitel 2 om militära förpliktelser i fall av flerfaldigt medborgarskap. har även behandlat vissa särskilda frågor med anknytning till konvention. Det gäller bl.a. förutsättningar för förvärv och förlust av medborgarskap samt statslöshet i samband med statssuccession. Kommittén har också haft ansvar för att förbereda och genomföra den andra europeiska konferensen om medborgarskap, som ägde rum i . Konferensens teman var integration och medborgarskap, förutsättningar för förvärv av medborgarskap, dubbelt medborgarskap och medborgarskap i samband med statssuccession. Den tredje europeiska konferensen om medborgarskap kommer att hållas eller och behandla frågor om barn och medborgarskap. 4.1.11 Lokal demokrati och gränsöverskridande samarbete Skr. för kommunala och regionala myndigheter (CDLR) har haft tre möten. igångsatta aktiviteter har fortsatt. Dessa aktiviteter rör bl.a. frågan om institutionella dialoger mellan stat, landsting och kommuner, implementering av IT-teknologi avseende bl.a. e-demokrati, arbetet med en komparativ studie av den kommunala kompetensen och god praxis rörande lokalt budgetarbete. Sex stycken rapporter har antagits. Rapporterna berör förhållandet mellan storlek och effektivitet, regionalt självstyre, gränsöverskridande samarbete om skydd för civila vid olyckor, kommunindelningsreformer och samarbete mellan städer på olika sidor av gränser. Verksamheten inom den särskilda expertgruppen för gränsöverskridande samarbete (LR-CT) fortsatte. En rapport antogs om gränsstäder som är mycket integrerade med städer på andra sidan gränsen. Vid det europeiska kommunministermötet i diskuterades antagandet av en konvention om regionalt självstyre. Mötet enades om att det fanns ett behov av ett legalt instrument för regionalt självstyre och rekommenderade ministerrådet att överväga innehållet och formerna för ett sådant instrument. för bioetik (CDBI) har hållit ett möte och två möten . Kommittén utarbetar , inom ramen för olika arbetsgrupper, förslag till olika tilläggsprotokoll till konventionen om mänskliga rättigheter och biomedicin. Protokollet om organdonation antogs av och öppnades för undertecknande . har ännu inte undertecknat protokollet. CDBI överlämnade ett förslag till rekommendation om xenotransplantation till . Förslaget till protokoll om forskning på människa bereds fortfarande inom styrkommittén. Avsikten är att arbetet skall slutföras . Utarbetandet av förslag till protokoll om skyddet av embryot fortskrider. Den arbetsgrupp som svarar för arbetet kommer att ha sitt avslutande möte . Därefter skall frågan beredas av CDBI. Arbetet med förslag till protokoll om genetiska undersökningar har fortsatt . De delar av förslaget som är färdigställda kommer att lämnas ut för synpunkter . Arbetet med en rapport med förslag till riktlinjer för användning av material ur s.k. biobanker fortskrider. Den straffrättsliga styrkommittén (CDPC) höll sitt 51:a plenarmöte. Vid mötet behandlades och antogs ett utkast till tilläggsprotokoll till Europarådskonvention mot IT-relaterad Protokollet innehåller straffrättsliga bestämmelser när det gäller rasistiska och främlingsfientliga yttranden genom datanätverk. CDPC antog enhälligt det föreslagna utkastet med någon mindre justering i den till protokollet fogade förklarande rapporten. Protokollet, godkändes av ministerkommittén . Vid studerades slutrapporten in international co-operation in criminal matters New Start. Rapporten mottogs mycket positivt och CDPC antog mandat för en expertkommitté för att fortsätta arbetet med de förslag som tas upp i rapporten. Vidare antog CDPC med anledning av rapporten ett ad hoc-mandat avseende den befintliga expertkommittén PC-OC med uppgift att sätta upp en arbetsgrupp som skall föreslå lämpliga åtgärder med anledning av den nämnda rapporten. CDPC behandlade vidare frågor som rör mandaten för andra befintliga arbetsgrupper, däribland PC-PM, PC-CP, PC-Ju och PC-LT. Därutöver behandlade och antog CDPC yttranden på en rad områden i fråga om kampen mot ekonomisk och gränsöverskridande organiserad brottslighet, slavhandel, brottsprevention i städer, rasism och främlingsfientlighet samt människohandel. I övrigt lämnades rapporter från en rad arbetsgrupper. för rättsligt samarbete (CDCJ) har sammanträtt och . En av de större frågorna har varit arbetet med att utforma ett utkast till konvention om umgänge med barn. har antagit konventionen. lade vid omröstningen ned sin röst. Det finns f.n. inga planer på att skriva under konventionen. CDCJ har även samarbetat med styrkommittén för straffrättsligt (CDPC) samarbete i frågor som rör internationell terrorism. En expertgrupp (CJ-S-ID) har tillsatts och skall arbeta med frågor som rör terrorism och särskilt studera existerande metoder för identifiering av enskilda. CDCJ har även tillsammans med CDPC utformat förslaget om inrättandet av en kommission för effektivisering av rättsväsendet (CEPEJ). Kommissionen har till uppdrag att förbättra effektiviteten och funktionen av rättsväsendet i medlemsstaterna och att förbättra implementeringen av rättsakter om rättssäkerhet och effektivitet inom rättsväsendet. CDCJ har också sett över mandaten för vissa av de arbetsgrupper som ligger under CDCJ, bl.a. projektgruppen för dataskydd (CJ-PD) och expertkommittén för familjerättsliga frågor (CJ-FA). kommer CDCJ bl.a. att fortsätta studera ett utkast till rekommendation om arkivering av elektroniska handlingar inom den juridiska sektorn och utkast till rekommendation om verkställighet av administrativa och rättsliga beslut på det förvaltningsrättsliga området. Vid i var en av huvudfrågorna kampen mot internationell terrorism. Vid konferensen antogs en resolution på nämnt område jämte resolutioner som behandlar långtidsstraff och verkställande av Skr. 2002/03:81 domstolsavgöranden. multidisciplinära grupp mot korruption (GMC) har slutfört ett utkast till tilläggsprotokoll till straffrättsliga konvention mot korruption och ett utkast till rekommendation om allmänna regler för att förhindra korruption i finansiering av politiska partier och valkampanjer. Protokollet behandlar bestickning och mutbrott riktad mot respektive begånget av skiljemän och jurymedlemmar/övriga lekmän i dömande verksamhet. Instrumenten överlämnades till ministerkommittén . Mandatet för GMC löpte till och därefter upphörde arbetsgruppen. rätt, CAHDI, har i uppdrag att under dryfta frågor om internationell rätt och särskilt frågor som har samband med allmänna verksamhet. Varje medlemsstat representeras i kommittén, normalt genom rättschefen i respektive utrikesdepartement. Härutöver deltar stater som har observatörsstatus i nämligen , Heliga Stolen, , samt . Dessutom har Bosnien och , , , , samt vissa internationella organisationer (NATO, , FN-organ) också beviljats observatörsstatus vid CAHDI. CAHDI har ägnat uppmärksamhet åt bl.a. statssuccession, stats- och personimmunitet och depositariers (för internationella fördrag) roll. Ett stående inslag är vidare granskningen av reservationer till internationella fördrag (inklusive egna instrument). CAHDI, som samordnar sin verksamhet med () och COJUR (för internationella rättsfrågor), har över åren och i takt med utvidgning fått stor praktisk betydelse också som ett forum där rättscheferna i medlemsländerna får möjlighet att ta del av rättsutvecklingen i andra länder och även knyta personliga kontakter som underlättar fortsatt gemensamt arbete inom den internationella rättens ramar och system. för social sammanhållning, CDCS, har ett brett mandat som innefattar arbetsmarknad, socialförsäkring och socialpolitik. huvudinriktning på arbetet har varit att verka för att rättigheter skall De områden som särskilt uppmärksammats i detta sammanhang har varit bostäder, förvärvsarbete och socialförsäkring. Inom varje område har en arbetsgrupp arbetat för att finna vägar för att Skr. 2002/03:81 uppnå universalitet när det gäller dessa rättigheter. anordnades i LaValleta, , på temat Access to social rights. Arbete pågår när det gäller att underlätta för medlemsstater att ansluta sig till den sociala stadgan och till socialförsäkringsbalken. Många medlemsländer behöver teknisk assistans för att kunna anpassa sin lagstiftning till dessa instrument. En undergrupp till kommittén granskar medlemsländernas sätt att uppfylla sina åtaganden enligt socialförsäkringsbalken. Under styrkommittén lyder också ett särskilt forum för barn- och familjefrågor. Detta forum har anordnat ett seminarium om barnmisshandel med svensk medverkan. Forumet har också utarbetat en rekommendation om barnomsorg som sedan antagits av styrkommittén och skickats vidare till ministerkommittén. Inom detta forum finns också två arbetsgrupper; en som sysslar med barns inflytande och delaktighet och ett som arbetar med barnhem. Inriktningen på arbetet för den senare gruppen är dels att finna former för att förebygga behov av barnhemsplaceringar, dels att stärka de mänskliga rättigheterna för de barn som placerats där. Vid samtliga möten som skett i detta forum har barn och ungdomar medverkat. Frågor som rör integration och sociala relationer har sin huvudsakliga hemvist i styrkommittén för migrationsfrågor, CDMG och dess expertkommittéer MG-IN (Expert group on Integration and Community relations), MG-FL (on the Implementation of the Strategy) och MG-S (on the Legal Status and other Rights of Immigrants). Arbetet i styrkommittén och expertgrupperna har ägnats åt integrations- och samhällsangelägna frågor, med särskild betoning på tolerans, samförstånd och invandrares sociala rättigheter. har två rapporter lanserats för att uppmärksamma nationella myndigheter, NGO:s och andra organ avseende principer om mångfald och integrationsfrågor. Under har ytterligare två studier om indikatorer för invandrares integration och om invandrares tillgång på arbete genomförts. ägnades arbetet i styrgruppen och expertgruppen MG-IN åt att förbereda och genomföra den 7:e konferensen för europeiska ministrar ansvariga för migrations frågor (i ). Konferensen behandlade integrations- och migrationsfrågor. Samtliga medlemsländer i samt en rad internationella organisationer och observatörer deltog på konferensen. Slutdokumentet från konferensen innehöll både principiella ställningstaganden och rekommendationer till medlemsländerna att utveckla och främja integrationspolitik, främja regionalt och internationellt samarbete i fråga om migration, bekämpa trafficking m.m. Överenskommelserna i slutdokumentet kommer att följas upp av MG-IN . 4.2.3 Befolkningsstudier Skr. () har som sin viktigaste arbetsuppgift den årliga framställningen av en publikation över befolkningsutvecklingen i medlemsländerna.