prop · GQ03101D1 · 2003-04-03 00:00:00 — Bilaga 1OrdlistaBilaga 1OrdlistaInnehållsförteckningOrdlista 5OrdlistaAnläggningstillgångTillgång som är avsedd för stadigvarande bruk eller innehav. Således är detavsikten med innehavet, och inte tillgångens natur, som är avgörande för omtillgången skall klassificeras som anläggningstillgång eller ej. Medstadigvarande avses, vad gäller maskiner, inventarier m.m., att tillgångensekonomiska livslängd uppgår till lägst tre år.AnskaffningsvärdeUtgiften för en tillgångs förvärv eller tillverkning. Anskaffningsvärdet skallinkludera samtliga kostnader för att bringa tillgången på plats och i skick föratt utnyttjas i enlighet med syftet med anskaffningen.AnslagUtgiftspost på statsbudgeten som fattar beslut om. Riksdagensanslagsbeslut innebär att regeringen bemyndigas att och undervissa villkor använda medlen till de av angivna ändamålen. Anslagetanvisas av till regeringen. Därefter tilldelar regeringen anslagsmedel till myndigheter. Anslag kan underindelas i anslagsposter och delposter.AnslagsbehållningarDe totalt tilldelade medlen på reservations- och ramanslag som inte utnyttjasunder aktuellt budgetår, bildar den utgående anslagsbehållningen sedan hänsyntagits till eventuell begränsning i möjligheten att anslagsspara. Totalttilldelade medel beräknas som summan av anvisade medel enligt statsbudgeten förett aktuellt budgetår och kvarstående medel , s.k. ingåendeanslagsbehållningar. De tilldelade medlen kan förändras under budgetåret, delsgenom på tilläggsbudget anvisade eller minskade medel, dels genom medgivnaöverskridanden eller indragningar enligt regeringsbeslut.AnslagskreditAnslagskredit förekommer i samband med ramanslag. Se vidare ramanslag.AnslagssparandeOutnyttjade medel på ramanslag, som inom vissa gränser får överföras tillkommande budgetår. Se vidare ramanslag.AnslagstypDet förekommer tre typer av anslag i statsbudgeten. Se vidare anslag, ramanslag, reservationsanslag respektive obetecknat anslag.AnsvarsförbindelserFörpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning på grund av att detinte är troligt att de kommer regleras, eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjligaförpliktelser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller ej.Ansvarsförbindelser redovisas inom linjen i balansräkningen, dvs. de tas intemed i balansräkningens beloppskolumner och räknas inte in i balanssumman.Garantiåtaganden utgör de största ansvarsförbindelserna i staten.Med att en förmån är antastbar avses att rätten till den är förenad med ettvillkor.AvgiftErsättning som betalas för en direkt motprestation.Avräkning med statsverketEn post i statliga myndigheters balansräkning som omfattar de ekonomiskarelationer som myndigheterna har med statsverket. Posten utgör ett saldo mellanhur mycket myndigheterna har redovisat mot anslag och inkomsttitlar respektivestatsverkets checkräkning.Avräkning mot statsbudgetenMyndigheternas redovisning mot anslag och inkomsttitlar, dvs. hur mycketutgifter myndigheterna har redovisat mot anslag respektive hur mycket inkomsterde har redovisat mot inkomsttitel.Avräkning mot statsverkets checkräkningMyndigheternas betalningar från/till statsverkets checkräkning, dvs. hur mycketmedel myndigheterna har tagit i anspråk respektive tillfört statsverketscheckräkning.AvsättningPost på balansräkningens skuldsida för förpliktelser som är ovissa till beloppoch/eller till den tidpunkt då de skall infrias. Detta till skillnad från poster som redovisas som skulder, som i princip är säkra med avseende på såväl beloppsom tidpunkt för infriande.BalansomslutningSumman på vardera sidan av en balansräkning. Tillgångs- och skuldsidans summorär lika stora.BalansräkningDokument i årsredovisningen som visar den redovisande enhetens ekonomiskaställning på bokslutsdagen, uttryckt i tillgångar, skulder och kapital.BeredskapstillgångTillgång som innehas för civilt eller militärt beredskapsändamål. Tillgångar för civilt beredskapsändamål kan utgöras av t.ex. livsmedel, läkemedel ochräddningsutrustning.BidragErsättning som lämnas eller mottas utan direkt motprestation. I statligredovisning sammanfaller begreppet vanligen med transfereringar.Bokföringsmässiga grunderPrincip som innebär att inkomster och utgifter periodiseras till deträkenskapsår dit de hör. Avgörande är när prestationen utförs eller närresursförbrukning sker, inte när den regleras likvidmässigt.Bokfört värdeDet värde som en tillgång eller skuld är upptagen till i balansräkningen. Detkan avvika från t.ex. marknadsvärdet eller anskaffningsvärdet.BruttobudgeteringBudgeteringsmetod som innebär att inkomster och utgifter budgeteras var för sigäven om samma ändamål avses. Motsatsen är nettobudgetering vilket innebär attendast skillnaden mellan inkomster och utgifter budgeteras på statsbudgetensinkomst- eller utgiftssida. Motivet till att inkomster och utgifter budgeterasoch redovisas brutto, är att det skall ge ökad transparens, dvs. en tydligarebild av statens åtaganden och underlätta förståelsen av statsbudgeten.Bruttonationalinkomst (BNI)Bruttonationalprodukten justerad för faktorinkomster, t.ex. löner, till och från utlandet.Bruttonationalprodukten (BNP)Värdet av alla varor och tjänster som produceras i ett land under ett år.BruttoredovisningRedovisningsmetod som innebär att inkomster och utgifter, intäkter och kostnader eller tillgångar och skulder redovisas var för sig, dvs. ej kvittas motvarandra. Motsatsen är nettoredovisning vilket innebär att endast skillnadenmellan respektive begreppspar redovisas, dvs. de kvittas mot varandra.BruttoskuldDe samlade skulderna i staten, kommunerna samt AP-fonderna, minskade med defordringar de olika delarna i den offentliga sektorn har på varandra.BudgeteringsmarginalSkillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna i statsbudgeten.Denna marginal utgör en buffert för högre utgifter än beräknat. Under dentreårsperiod som utgiftstaket omfattar, kan såväl den samhällsekonomiskautvecklingen som konsekvenserna av redan fattade beslut bli annorlunda än vadsom förväntats. Det kan t.ex. bero på högre arbetslöshet, högre pris- ochlöneökningstakt och en lägre BNP-tillväxt eller högre utgifter till följd avbeteendeförändringar. Utgiftstaket är nominellt och skall inte ändras till följd av förändrade tillväxtförutsättningar vilket skapar behov av en marginal.BudgetsaldoBudgetsaldot är lika med statsbudgetens inkomster minus statsbudgetens utgifterinklusive nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost.Budgetsaldot är, , per definition lika med statens lånebehov medomvänt tecken, se även statens lånebehov.BudgetunderskottEtt negativt saldo i statsbudgeten, dvs. utgifterna är större än inkomsterna.Ett budgetunderskott är per definition lika med statens lånebehov.BörsvärdeDet värde som ett aktiebolags aktier värderas till på t.ex. Stockholmsbörsen.CSA-avtalCSA-avtal () innebär att motparterna överför säkerheter iform av kontanter eller värdepapper när marknadsvärdet på en swap (se vidareskuldbytesavtal) ändras. När valutaupplåning skapas via swappar uppstårkreditrisker, då den fasta räntan () mottar i ränteswappenbetalas av ett privat företag. Om räntorna faller stiger marknadsvärdet påswappen, vilket leder till en fordran på motparten. För att reducerakreditrisker använder RGK SCA-avtal.DagslånLån från den ena dagen till den andra som tas på dagslånemarknaden, "pengar ", för att täcka en tillfällig brist på pengar.DerivatinstrumentEtt samlingsnamn för ett flertal olika instrument som bl.a. används i staten för att minska upplåningskostnaderna. Exempel på derivatinstrument är optioner,terminer och skuldbytesavtal (eng. swaps).Eget kapitalSkillnaden mellan det bokförda värdet av tillgångarna och skulderna i enbalansräkning, dvs. nettoförmögenheten eller kapitalbehållningen. Det egnakapitalet i ett företag består av det kapital som ägarna satsat med tillägg förvinster och avdrag för förluster som stannat i företaget.Ekonomisk händelseAlla förändringar i storleken och sammansättningen av statens/myndighetenstillgångar, skulder eller kapital. Dessa förändringar beror påstatens/myndighetens ekonomiska relationer med omvärlden, såsom in- ochutbetalningar samt uppkomna fordringar och skulder. Ekonomisk händelse kanjämföras med begreppet affärshändelse som används i näringslivet.ElimineringEn del av upprättandet av en koncernredovisning. I statens årsredovisninginnebär elimineringen att fordringar och skulder samt transaktioner mellanmyndigheter, försäkringskassor och affärsverk liksom därmed sammanhängandeorealiserade vinster tas bort, för att ge en rättvisande bild av "statens"resultat och ekonomiska ställning.Finansiell anläggningstillgångGrupp av anläggningstillgångar som utgörs av t.ex. aktier, andra andelar ochobligationer där syftet med innehavet är varaktigt.FinansieringsanalysDokument i årsredovisningen som visar hur "statens" likvida ställning på totalnivå, dvs. den s.k. nettoupplåningen, har förändrats , fördelat påavsnitten statens verksamhet, investeringar, utlåning och finansiellaaktiviteter.FordringarPost på balansräkningens tillgångssida. Fordringar delas upp på kortfristiga och långfristiga. Kortfristiga fordringar är fordringar som förfaller inom ett år.Långfristiga fordringar utgörs av fordringar som förfaller efter mer än ett år.FuturesTerminskontrakt med daglig resultatavräkning av vinster och förluster. Termin är ett instrument baserat på avtal mellan två parter om köp och försäljning av entillgång.Förutbetald intäktFakturering eller inbetalning, t.ex. förskott, som bokförts , men somavser varor eller tjänster som ännu inte levererats till kunden. Beloppetbokförs som skuld i bokslutet för att intäktsbokföras kommande år när leveransoch fakturering sker.Förutbetald kostnadUtgifter som blivit fakturerade och bokförts men som avser kommandeår. Exempel är hyror som ofta betalas kvartalsvis och i förskott. Sådanautgifter bokförs som fordran i bokslutet för att kostnadsbokföras först nästaår.God redovisningssedBegrepp som inom staten kan beskrivas på följande sätt: Lagar, förordningar,övriga regeringsbeslut samt av ESV utfärdade föreskrifter och allmänna råd geruttryck för god redovisningssed i staten. En förutsättning för att ovanståendebeslut och regler kan anses uttrycka god redovisningssed är att dessa ärgenerella och långsiktiga för myndigheterna. Redovisningsreglerna är på vissapunkter allmänt hållna och myndigheterna måste göra en utfyllande tolkning. Ensådan utfyllande tolkning bör lämpligen ha en förankring i faktisk förekommanderedovisning och alltså ge uttryck för en redovisningssed hos myndigheterna.Denna redovisningssed bör vara förenlig med syftet med redovisningsreglerna ochgrundläggande redovisningsprinciper. Bokföringsskyldigheten inom staten skallfullgöras på ett sätt som överensstämmer med god redovisningssed.Immateriell anläggningstillgångAnläggningstillgång som saknar fysisk substans. Det är huvudsakligen utgifterför utveckling samt licenser för dataprogram och liknande rättigheter som tasupp (aktiveras) som immateriella anläggningstillgångar i balansräkningen. Enförutsättning för att få aktivera dessa utgifter är att de beräknas bli avväsentligt värde för verksamheten under kommande år.InbetalningEkonomisk händelse som avser själva betalningstransaktionen, dvs. när ersättning erhålls. Den kan avvika från tidpunkten för intäkt eller inkomst.IndragningÅtgärd enligt 8 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, enligt vilken regeringenfår besluta att medel på ett anvisat anslag inte skall användas, om detta ärmotiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiellaeller andra skäl. Enligt 5 § samma lag får regeringen använda outnyttjade medelpå ett reservationsanslag längst efter det att anslaget senast varuppfört på statsbudgeten. Därefter dras anslagsbehållningen in. Ytterligareregler om indragningar framgår av anslagsförordningen (1996:1189).InkomstTyp av ekonomisk händelse genom vilken ett värde av finansiell natur tillförsmyndigheten. Till skillnad från intäkt kan inkomst avse fleraredovisningsperioder.InkomsttitelPost på statsbudgetens inkomstsida där myndigheten redovisar inkomster som deninte själv får disponera. Normalt rör det sig om sådana statsinkomster som inteär specialdestinerade för en viss verksamhet utan kan finansiera vilka utgiftersom helst.InleveransAtt mot inkomsttitel och/eller till statens checkräkning redovisa respektivebetala medel som inte får behållas av myndigheten. I statlig redovisning innebär det vanligen inbetalning av överskott från verksamheten, offentligrättsligaavgifter eller andra medel.Interna mellanhavandenTransaktioner och andra poster (fordringar, skulder m.m.) inom t.ex. en koncern. I årsredovisningen för staten transaktioner och andra poster mellan myndigheter m.fl. ingående organisationer.IntäktInkomst hänförd till den tidsperiod under vilken inkomsten har upparbetats eller blivit intjänad, dvs. periodiserad inkomst.InvärderingAtt i balansräkningen värdera och redovisa tillgångar och skulder som tidigareinte tagits upp.Termen används även i bemärkelsen att invärdera äldre garantier in i den nyagarantimodellen.KapitalandelsmetodenEn av flera metoder för att konsolidera dotter- och intresseföretag. Inom staten konsolideras såväl dotter- som intresseföretag enligt kapitalandelsmetoden.Metoden innebär att andelarnas anskaffningsvärde ökas respektive minskas i samma grad som intresseföretagets eget kapital ändras. Ökningen/minskningen redovisas som en intäkt/kostnad i resultaträkningen hos innehavaren av andelarna.Kassamässig avräkningAvräkningsprincip som innebär att avräkning mot statsbudgetens anslag ochinkomsttitlar görs vid betalningstillfället.Kassamässig korrigeringSkillnaden mellan å ena sidan saldot mellan anslag och inkomsttitlar påstatsbudgeten och å andra sidan saldot mellan ut- och inbetalningar påstatsverkets checkräkning.Anslag avräknas utgiftsmässigt, utom vad gäller transfereringsanslag. Detta kanleda till kassamässiga korrigeringar mellan månader och år, om tidpunkten föravräkning av anslag inte sammanfaller med betalningstidpunkten. För anslagkopplade till ett räntekonto, vilket de flesta förvaltningsanslagen är, uppstårkorrigeringen som skillnaden mellan anslagsbelastningen och utbetalning av medel från SCR till myndigheternas räntekonton, som ligger under Riksgäldskontoretscheckräkning (RCR). Utbetalningar för verksamheten görs sedan från räntekontot,vilket redovisas helt kassamässigt mot statsbudgeten (Riksgäldskontoretsnettoutlåning) och inte ger upphov till någon kassamässig korrigering.Vidare förekommer transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sinmotsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa, vilket leder tillkassamässiga korrigeringsposter. Utfallet av den kassamässiga korrigeringenräknas fram residualt, men vissa delposter kan urskiljas och ävenprognostiseras.KonsolideringAtt upprätta en koncernredovisning. Koncernbalansräkning, koncernresultaträkning och noter skall upprättas som en helhet och ge en rättvisande bild avställningen och resultatet hos de företag (i årsredovisningen för staten:myndigheter m.m.), betraktade som en enhet, som omfattas avkoncernredovisningen. Konsolideringen innefattar att lägga samman de ingåendeenheterna och eliminera mellanhavanden mellan enheterna.KonvergenskravDe krav som en medlemsstat i EU måste uppfylla för att bli medlem i tredjeetappen av den ekonomiska och monetära union (EMU), dvs. EU:s valutaunion, somstartade 1/1 1999.KostnaderVärdet av de resurser som förbrukats, till skillnad från utgifter som avseranskaffning av resurser. Kostnad brukar definieras som en periodiserad utgift.LöptidDen period under vilken en skuldförbindelse gäller.Medgivet överskridandeRättighet att överskrida ett tilldelat anslag. Medgivet överskridande förekommer i samband med ramanslag. Se vidare ramanslag.NettoförmögenhetSkillnaden mellan statens tillgångar och skulder. Om statens skulder är störreän tillgångarna innebär det att nettoförmögenheten är negativ. I näringslivetmotsvaras nettoförmögenheten av "eget kapital".NettoskuldsättningNettot av räntebärande avsättningar och skulder minus finansiella (räntebärande) tillgångar inklusive likvida medel.Obetecknat anslagAnslagstyp som innebär att beloppet inte får överskridas. Inte heller fåroutnyttjade medel användas under kommande budgetår. Anslagstypen används främstdå det redan när anslaget beviljas står klart hur stort belopp som kommer attbetalas ut, t.ex. för specificerade bidrag.OmsättningEtt företags totala försäljning (exklusive moms). I statenavses vanligen de totala intäkterna från skatter (på myndighetsnivån anslag),försäljning, bidrag och andra intäkter.OmsättningstillgångTillgång (i balansräkningen) som inte är anläggningstillgång, dvs. som inte äravsedd för stadigvarande bruk eller innehav.OptoverksamhetInfrastruktur för tele- och datakommunikation.PeriodavgränsningsposterSkuld- eller fordringsposter som är nödvändiga för att åstadkomma en riktigperiodisering av utgifter och inkomster vid avslutningen av enredovisningsperiod. I årsredovisningen för staten bestårperiodavgränsningsposterna av upplupna och förutbetalda kostnader respektiveintäkter samt oförbrukade bidrag. Dessa poster gör det möjligt att bestämmaräkenskapsårets intäkter och kostnader.PeriodiseringFördelning av utgifter och inkomster till den period då resursen förbrukats(kostnad) eller då prestationen utförts (intäkt).PolitikområdeEn indelningsgrund för statens verksamhet i den statliga budgetprocessen.Statens verksamhet delas f.n. in i 47 politikområden. Indelningen ipolitikområden är verksamhetsorienterad. Till skillnad frånutgiftsområdesindelningen ingår även icke anslagsfinansierad verksamhet ipolitikområdena.PremieobligationTyp av obligation utgiven av staten (), som utgör enkombination av en obligation och en lott. Ränta betalas ut i form av vinster.Primärt budgetsaldoStatsbudgetens saldo exklusive statsskuldräntor.RamanslagAnslagstyp som innebär att anslaget får överskridas, genom utnyttjande avanslagskredit, och att kvarvarande medel får överföras till påföljande år somanslagssparande. Storleken på tillåten anslagskredit och anslagssparande ärbegränsad genom generella regler och särskilda beslut.Realekonomiska termerBegreppsapparat för att beskriva och analysera exempelvis den statligaresursförbrukningen. Redovisning i realekonomiska termer innebär attresursförbrukningen delas in i t.ex. transfereringar, investeringar ochkonsumtion. Den realekonomiska informationen är en del av informationen i destatliga inrapporteringskoderna (S-koderna) och ligger till grund för t.ex.upprättandet av nationalräkenskaperna.RealränteobligationEn inflationsskyddad obligation som ges ut av staten ()Värdeutvecklingen är knuten till konsumentprisindex.RefinansieringsriskAvser risken för högre upplåningskostnader när lån förfaller och skall förnyasvid ett ofördelaktigt ränteläge.RegressrättRätt för den som erlagt ett belopp att kräva detta av annan, som ytterst skallstå för betalningen. Exempel: borgensmans rätt att av huvudgäldenären utfå vadhan betalat.ReservationsanslagAnslagstyp som innebär att beloppet inte får överskridas, men där outnyttjademedel, utgående reservation, får föras över till nästa budgetår, s.k. ingåendereservation. Reservationen får användas högst efter det att anslagetsenast var uppfört på statsbudgeten. Regeringen har dispositionsrätt . Om myndigheten behöver använda reservationen under ett tredje år måsteregeringens medgivande inhämtas.Resultat före och efter skattEtt företags resultat innan avdrag gjorts för skatt respektive efter det attskatt på eventuell vinst gjorts.ResultaträkningDokument i årsredovisningen som i sammandrag visar räkenskapsårets samtligaintäkter och kostnader. I resultaträkningen kan man utläsa vilken typ avintäkter och kostnader som förekommit under räkenskapsåret. Genom att intäkteroch kostnader summeras visar resultaträkningen hur verksamheten har förändratkapitalet, vilket i årsredovisningen för staten kommer fram i posten "åretsöver- eller underskott".RäkenskapsårDen period som en årsredovisning omfattar vilken normalt utgörs av 12 månader.Statens räkenskapsår sammanfaller med kalenderår.Räntabilitet på eget kapitalEtt företags avkastning på det kapital ägarna satsat.Rättvisande bildÅrsredovisningens delar skall ge en rättvisande bild av verksamhetens resultatsamt av kostnader, intäkter och den ekonomiska ställningen. I normalfalletförutsätts att information som lämnas med tillämpning av god redovisningssedockså ger en rättvisande bild. I speciella fall kan det behövastilläggsupplysningar för att ge en rättvisande bild.RörelseresultatDet resultat (i ett företag) som kan utläsas ur resultaträkningen innan hänsyntagits till finansiella poster, extraordinära poster samt bokslutsdispositioneroch skatt.SkuldEn befintlig förpliktelse som förväntas föranleda ett utflöde av resurser.Skulderna visar statens förpliktelser mot andra. Skulder är i princip säkra till sitt belopp och tidpunkten för infriande, till skillnad från poster somredovisas som avsättningar.Skuldbytesavtal (eng. swaps)() har finansierat huvuddelen avupplåningen i utländsk valuta genom så kallade skuldbytesavtal.Swapptransaktionerna innebär att RGK byter kronor mot utländsk valuta och underswappavtalets löptid erhåller fast ränta i kronor och betalar rörlig ränta iutländsk valuta (kron/valutaswappar). Upplåning via swappmarknaden ärkostnadseffektiv och resulterar också i större emissionsvolymer i kronor, vilket främjar likv-diteten i den svenska statspappersmarknaden.SoliditetEtt företags betalningsförmåga på lång sikt. Soliditeten brukar beräknas som den del av företagets tillgångar som är finansierade med eget kapital, och såledesinte motsvaras av skulder.Statens lånebehovStatens behov av att låna pengar . Summan av allakassaflöden till och från staten kallas nettolånebehov. Nettolånebehovet kandelas in i två komponenter. Det primära lånebehovet, dvs. nettot av alla in- och utbetalningar kopplade till statsbudgeten, exklusive betalningar för räntor påstatsskulden, och räntor på statsskulden. Nettolånebehovet överensstämmer medstatsbudgetens saldo (fast med omvänt tecken). Detta åstadkoms genom att enkassamässig korrigeringspost och nettoutlåning ingår istatsbudgeten. Se kassamässig korrigering.Staten måste även låna för att betala tillbaka gamla lån som löper ut. Summan av nettolånebehovet och förfallande lån kallas bruttolånebehov.Statens nettoupplåningSaldoraden i finansieringsanalysen i årsredovisningen för staten. I statensnettoupplåning ingår statsskulden exklusive orealiserade valutakursförändringaroch statens övriga upplåning. Värdeförändringar ingår med andra ord inte i detta begrepp.Statliga affärsverkTyp av myndigheter under regeringen med affärsdrivande verksamhet och störreekonomisk rörelsefrihet än vanliga statliga myndigheter. 2002 fanns fyraaffärsverk: , , samt Statensjärnvägar (begränsad verksamhet sedan huvuddelen av SJ övergått i bolagsform).Statliga bolagI årsredovisningen för staten avses med statliga bolag de bolag där statensägande uppgår till i respektive bolag. De statliga aktiebolagen regleras liksom privata aktiebolag av aktiebolagslagen.Statliga kreditgarantierEtt statligt borgensåtagande som oftast gäller som för egen skuld. Enkreditgaranti är kopplad till en viss kredit.Statlig sektorI årsredovisningen för staten all den verksamhet som staten har väsentligtinflytande över. Väsentligt inflytande har här definierats som att staten skallha en ägarandel på i de aktuella organisationerna. Med dennadefinition bortfaller stiftelser, som är självägande. Med statlig sektor avsesstatliga myndigheter inkl. affärsverk, allmänna försäkringskassor, statligabolag, , och . När det gällertillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten via annan juridisk person har statens andel beräknats med hänsyn tagen till ägarandelen.