prop · GQ031d8 · 2003-01-01 00:00:00 — EU:s Interreg-program bidrar effektivt till att fördjupa samarbetet genom konkreta gränsöverskridande projekt där deltagare i de nordryska länen kan medverka på jämställda villkor. ordnar ett gemensamt miljöministermöte för , och Östersjöstaternas råd. är ett forum för samverkan mellan samtliga arktiska stater (de nordiska länderna, , och ) i gemensamma frågor som avser hela den arktiska regionen. I rådet deltar också på permanent basis representanter för ursprungsfolkens organisationer. Rådets speciella struktur och inriktningen att verksamheten skall ha betydelse för hela den arktiska regionen ger rådets projekt en speciell karaktär. Under det finska ordförandeskapets andra och sista år har, vid sidan av projekt inom miljöområdet, som utgör basen, projekt som rör ekonomiska, sociala och kulturella aspekter inom regionen fått ökad tyngd. Arbetsgruppen för hållbar utveckling har sålunda fattat beslut om ett antal projekt med bäring på flera av dessa områden. Verksamheten vid det arktiska i vidareutvecklas framgångsrikt. Arbetet med rapporten om klimatfrågorna och dessas betydelse i ett vidare sammanhang fortskrider. Rapporten avses slutredovisas . övertar ordförandeskapet i rådet för . har positiva erfarenheter av det regionala samarbete som bedrivs i , Östersjöstaternas råd, och . Detta är något som bör beaktas vid utformningen av bilaterala insatser. Bidrag bör kunna utgå till projekt och aktiviteter som initieras och/eller samfinansieras i regionalt samarbete i främst dessa organisationer. Dessutom bedrivs regionalt samarbete inom en rad andra organisationer. kommer arbetet inom FN:s ekonomiska kommission för (UNECE) när det gäller miljö och hållbar utveckling att få särskild betydelse. UNECE har av Världstoppmötet i fått nya uppgifter när det gäller implementeringen av hållbar utveckling. På det alleuropeiska miljöministermötet i kommer också frågor om utvecklingssamarbetet inom regionen att behandlas. Detta samarbete omfattar också de utvecklingsländer i regionen som behandlas under politikområde 8. fortsätter att verka aktivt för att underlätta anpassningsprocessen i kandidatländerna. De första centraleuropeiska kandidatländerna förväntas bli antagna som medlemmar inom ett par års tid. Det finns dock inte något kandidatland som uppfyller samtliga kriterier för medlemskap i . Alla kandidatländer måste därför fortsätta inriktningen på ytterligare reformer för att anta och genomföra . De kommer att behöva ägna fortsatt uppmärksamhet åt införandet av adekvata administrativa strukturer, reformering av domstolsväsendet och den offentliga förvaltningen samt åt minoriteternas situation. Stora investeringar kommer fortsatt att krävas på miljöområdet. Totalt har kommissionen uppskattat investeringsbehovet för miljöacquis i kandidatländerna till . Regeringen anser att det finns motiv för fortsatt 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 bilateralt stöd till samarbetsländerna i syfte att bidra till angelägna reformer. Utgångspunkten är att inga nya bilaterala åtaganden kommer att göras efter det att länderna blivit medlemmar i . skall det eftersträvas att i ökad utsträckning länka över till finansiering via EU. Ett ökat svenskt deltagande i EU:s insatser för institutionsuppbyggnad genom partnersamverkan (twinning) är en del av detta. EU:s förmedlemskapsstöd kanaliseras genom tre olika finansiella instrument, Phare, ISPA och SAPARD. Phare är det särskilda programmet för stöd till kandidatländernas anslutningsprocess. ISPA är avsett för strukturåtgärder på miljö- och transportområdet, medan Sapard inriktas på stöd för jordbruksutveckling. Förmedlemskapsstödet kommer att fortsatt inriktas på insatser för att fullborda institutionsuppbyggnaden för genomförande av regelverket med tillhörande investeringar, samt på att förbereda kandidatländerna för hanteringen av och jordbruksstöd. Särskilda avtal om produktgodkännanden (s.k. PECA- avtal) understödjer fri rörlighet och förstärker kandidatländernas förberedelse av den grundläggande infrastrukturen för acquis på varuområdet. Avtal med , , och har ingåtts och ytterligare avtal kommer att ingås . Det kommer att finnas kvarvarande behov av stöd i kandidatländerna vid medlemskapet i EU. Detta behov kommer emellertid att i hög utsträckning mötas av det kraftigt utökade stödet från EU, bl.a. för fortsatt partnersamverkan. En viktig uppgift för det bilaterala utvecklingssamarbetet blir därför att bistå kandidatländerna i att utöka sin kapacitet att själva driva EU-anpassningen vidare, varvid samarbetsländernas nationella handlingsplaner kommer att bli vägledande. EU:s Interreg-program spelar en viktig roll genom att stödja gränsöverskridande samarbete. Svenska aktörer kan delta i ett flertal lokalt inriktade Interreg-program i närområdet, inklusive ett program i som även omfattar ryska områden, samt i det nya mer övergripande regionala program som omfattar hela . Tacisprogrammet (Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States) är EU:s främsta instrument för biståndsinsatser i 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Programmet omfattar alla länder inom Oberoende staters samvälde (OSS) samt . Det övergripande syftet med programmet är att stödja övergången till en marknadsekonomi med speciell tonvikt på att stödja demokrati och utveckling av ett rättssamhälle. Insatser sker inom ett antal samarbetsområden: institutionell, rättslig och administrativ reform, privata sektorn, sociala frågor, miljö, infrastruktur och landsbygdsutveckling. Tacisprogrammet är också ett viktigt instrument inom ramen för den nordliga dimensionen och för genomförandet av de gemensamma strategierna för och . Vad gäller arbetar Tacis där genom ett speciellt program för att stärka det civila samhället. Vissa projekt inom de regionala programmen omfattar även . Samarbetet baseras på partnerskaps- och samarbetsavtalen med partnerländerna (PCA) och styrs av strategidokument med övergripande riktlinjer. Vidare finns s.k. indikativa program, som normalt löper och innehåller preliminära projektbeskrivningar. Därutöver antas åtgärdsprogram, som innehåller detaljerade beskrivningar av insatser som skall genomföras under årets budget. , som leds av kommissionen och där alla medlemsstater deltar, möts ca . Tacisbudgeten uppgick till ca . avsattes för det särskilda kärnsäkerhetsprogrammet där huvuddelen av insatserna sker i nordvästra och . Utöver de nationella programmen och kärnsäkerhetsprogrammet finns regionala program som bl.a. berör gränsöverskridande samarbete, miljö och transport. Vid sidan av Tacisprogrammet görs biståndsinsatser i regionen genom programmet för livsmedelssäkerhet och det makroekonomiska stödet. Dessa insatser avser huvudsakligen länderna i södra och . Diagram 4.1 Beslutade insatser 1989-2001 fördelat på länder (%) Med Regionaltavses insatser som berör mer än ett land i regionen utvecklingssamarbete med har början inriktats på närområdet. Samarbetet drivs av ett intresse att bidra till ökad säkerhet, ökat välstånd och nära kontakter inom närområdet och syftar till ett reguljärt grannlandssamarbete. Huvuddelen av det bilaterala samarbetet sker med de prioriterade länderna , , , , och . In- satser kan även förekomma i övriga länder i , men i begränsad omfattning. I diagram 4.1 framgår stödet till fördelat på länder , då stödet infördes, . Beslut har tagits för . I diagram 4.2 framgår utvecklingen av beslutade insatser per land . För och har siffrorna fördubblats jämfört med . 2000 var dock då Sida var återhållsam med nya åtaganden på grund av begränsat bemyndigandeutrymme, vilket påverkade framför allt . En huvuduppgift för svenskt stöd till , och under återstående förmedlemskapstid är att fullfölja stödet för landets fulla EU-integration. Minskningen av det bilaterala stödet, som underlättas av de stora resursöverföringar som sker genom EU, förutses fortsätta med sikte på utfasning i samband med att de baltiska länderna uppnår medlemskap. Det svenska stödet skall inriktas på insatser som ligger utanför, men som kompletterar det stöd som utgår genom EU:s olika program. Det säkerhetsfrämjande samarbetet kommer att fortsätta. Nedan beskrivs kortfattat utvecklingen i samarbetsländerna samt exempel på insatser. Exempel på insatser finns även under avsnitt 4.6 Resultatbedömning. Sedan återvann självständigheten har landet genomgått en omfattande politisk och ekonomisk omvandling. Privatiseringen var i stort avslutad . Den ekonomiska tillväxten har varit snabb. Även om en viss nedgång noterades 2001 jämfört med året innan steg landets BNP . beräknas tillväxttakten bli något lägre, vilket bl.a. förklaras med att tillväxttakten i de för viktigaste handelsområdena, och EU, förväntas bli blygsam. är det största investeringslandet i , följt av . Landet har redan uppnått en hög grad av ekonomisk integration med de västliga ekonomierna. Handeln med EU-län- derna utgör av utrikeshandel. är den största handelspartnern, närmast följt av . Handeln med är däremot numera blygsam. Exporten uppgick och importen till . viktigaste utrikespolitiska mål är medlemskap i och . Landet har nått långt i EU-förhandlingarna och provisoriskt stängt 28 av 30 förhandlingskapitel. Ambitionen är att förhandlingarna skall slutföras med sikte på estnisk anslutning till EU . är medlem av () . Det svenska bilaterala stödet till har varit omfattande och har beslut fattats om insatser till ett belopp av . Svenska insatser i har främst omfattat olika former av stöd till EU-anpassning. De har avsett det sociala området, jordreform, bankväsende men även miljöinsatser och energiområdet. Dessutom har stöd lämnats till samarbete mellan kommuner, länsstyrelser och enskilda organisationer, till integrationsstöd för den rysk- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 språkiga befolkningen och på rättsområdet. På det säkerhetsfrämjande området låg fokus tidigare på stöd till gränskontroll, kustbevakning, polis och tull men detta har efterhand vidgats också till andra områden, däribland utbildning och institutionsutveckling. Viktiga kvarvarande områden för svenskt stöd är rätts- och miljöområdena samt det sociala området. Twinning är ett viktigt instrument på förvaltningsområdet. Nära samordning med PHARE-stödet förutses. Samarbetet skall även lämna bidrag till att skapa ett nära och långsiktigt grannlandssamarbete mellan svenska företag, organisationer samt statliga och kommunala myndigheter och dess motparter i . En omfattande politisk och ekonomisk omvandling har skett i sedan landet återfick självständigheten . är en fungerande parlamentarisk demokrati och marknadsekonomin är väl utvecklad. De viktigaste utrikespolitiska målen är medlemskap i och . blev medlem i WTO 1999. har kommit långt i sina förhandlingar om EU-medlemskap och provisoriskt stängt 27 av 30 förhandlingskapitel. Ambitionen är att förhandlingarna skall slutföras med sikte på lettisk anslutning till EU . EU är viktigaste handelspartner med av den totala handeln. Exporten till har ökat . är en icke obetydlig handelspartner, till stor del beroende på den omfattande transithandeln genom lettiska hamnar. är det sjätte största ursprungslandet för lettisk import och fortsätter vara en av de allra största ursprungsländerna för utländska investeringar. ekonomiska tillväxt har varit mycket god. Det bilaterala utvecklingssamarbetet med har varit omfattande och har beslut fattats om insatser till ett belopp av . Svenska insatser i har främst omfattat EU-anpassning inom områdena för statistik, arbetsmiljö, arbetsmarknadens institutioner och generell rådgivning. På det säkerhetsfrämjande området låg fokus tidigare på stöd till gränskontroll, kustbevakning, polis och tull men detta har 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 efterhand vidgats också till andra områden, däribland utbildning och institutionsutveckling. Det fortsatta bilaterala stödet bör utgå i form av tekniskt samarbete inriktat främst på kunskaps- och institutionsutveckling. Stöd på miljöområdet kan inbegripa investeringar. Utvecklingssamarbetet skall bidra till att skapa ett nära och långsiktigt samarbete mellan svenska företag, organisationer och statliga samt kommunala myndigheter och dess motsvarigheter i . har genomgått en omfattande politisk och ekonomisk omvandling sedan landet återfick självständigheten . Det politiska läget är stabilt och den ekonomiska tillväxten förhållandevis god. viktigaste utrikespolitiska mål är medlemskap i och . blev medlem i WTO 2001. Den litauiska ekonomin fortsatte att återhämta sig efter och växte . Tillväxten har i huvudsak varit exportledd, men också den inhemska efterfrågan steg . EU-länderna är viktigaste handelspartner medan beroende av den ryska marknaden är litet. De största utländska investerarna är , , och . har kommit långt i sina förhandlingar om EU-medlemskap och provisoriskt stängt 28 av 30 förhandlingskapitel. Ambitionen är att förhandlingarna skall slutföras med sikte på litauisk anslutning till EU . Det svenska stödet till har främst avsett olika former av stöd till EU-anpassningsprocessen inom förvaltningen, t.ex. beträffande statistik, arbetsmiljö och arbetsmarknadens institutioner. Stöd har också avsett säkerheten vid kärnkraftverket , miljö, jordbruk, luft- och sjöfart samt rättsområdet. På det säkerhetsfrämjande området låg fokus tidigare på stöd till gränskontroll, kustbevakning, polis och tull men detta har efterhand vidgats också till andra områden, däribland utbildning och institutionsutveckling. Viktiga kvarvarande områden för svenska bilaterala insatser är rättsområdet, miljöområdet, det sociala området samt stöd till säkerheten på kärnkraftverket och de sociala konsekvenser som stängningen av kärnkraftverket innebär. Vidare skall utvecklingssamarbetet bidra till att skapa ett nära och långsiktigt grannlandssamarbete mellan svenska företag, organisationer och statliga samt kommunala myndigheter och dess motparter i . De ekonomiska reformerna i började att ge resultat. Inflationen minskade och produktionen ökade något. Den finansiella krisen medförde ett avbrott i denna positiva utveckling. Den ryska ekonomin har återhämtat sig betydligt. har påbörjat implementeringen av ett ambitiöst ekonomiskt reformprogram och hoppas bli medlem av WTO . Landet hade 2001 en BNP-tillväxt på och tillväxt förväntas även . Det svenska stödet till har varit betydande . beslutades insatser uppgående till ca . Samarbetet med förutses öka ytterligare kommande år. Insatser med målsättningen att stödja en ekonomisk omvandling har varit dominerande. Betydande insatser har gjorts för att stärka offentliga institutioner, t.ex. på områden som lantmäteri och fastighetsregistrering samt energieffektivisering. Insatser på det sociala området tillmäts stor betydelse. Stödet förutses även i fortsättningen i hög grad inriktas på insatser för institutions och systemförändringar på främst regional och lokal nivå, men också i större utsträckning än tidigare på federal nivå. Detta inte minst då regeringen har inlett en ambitiös förvaltningsreform. Utöver förvaltningsstödet tillmäts det näringslivsfrämjande stödet, stödet till social trygghet och fördjupat miljösamarbete särskilt stor vikt. Insatserna skall i första hand inriktas på nordvästra inklusive , men insatser kan även bli aktuella i andra regioner. Vidare bör insatserna bidra till att minska klyftan mellan blivande EU- stater och . I detta sammanhang vill regeringen också erinra om EU:s gemensamma strategi för som antogs av i . Strategin är vägledande för EU:s politik gentemot , inklusive det konkreta samarbetet. Strategin syftar bl.a. till att främja demokrati och rättsstat, förbättrade villkor för handel och investeringar, dialog och samarbete i säkerhetspolitiska frågor och samverkan för att möta gemensamma utmaningar såsom organiserad brottslighet och hot mot miljön. De prioriteringar som där redovisas är relevanta också för det svenska biståndet. storlek och dess geopolitiska läge i gör att landets utveckling är av säkerhetspolitiskt och ekonomiskt intresse för . har därför inkluderats bland de prioriterade länderna inom östsamarbetet. Reformprocessen i har, efter en tids stagnation, åter tagit fart och blivit tydligare . Det politiska motståndet mot omvandlingsprocessen fick ta ett steg tillbaka i det parlamentsval som hölls . De ekonomiska reformer som påbörjades blev en katalysator för positiv förändring. Regeringens budgetpolitik blev också uppbackad av ett starkt ekonomiskt uppsving i . BNP ökade kraftigt (5,). förväntas BNP-ökningen uppgå till mellan . Det krävs dock fortsatta privatiseringar och kraftåtgärder som kan öka inflödet av utländska investeringar i landet för att tillväxten skall hålla i sig och få en stadigvarande effekt på ekonomi. Landet är fortfarande hårt drabbat av arbetslöshet och ineffektivitet i produktionen. Det svenska stödet till har ökat stadigt sedan det inleddes . beslutades insatser till ett värde av . Några av de områden där betydande insatser gjorts är jordbruk (utbildning i moderna jordbruksmodeller, bevattningsprojekt, lantmäteri, fastighetsregistrering), förvaltning och lokalt självstyre (maktdelning, service, småföretagare), miljö och energi (energibesparing, avloppsrening) samt gränsskydd. Ett viktigt mål med stöd till är att underlätta landets integration i europeiska och andra västerländska samarbetsstrukturer. har förstärkt sin ambition att bli medlem av WTO och landet har också uttryckt starka ambitioner att integreras i EU-samarbetet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 kan insatser göras i form av kunskapsöverföring och institutionsutveckling med en betoning på demokrati och öppenhet som genomgående drag i processerna. har även uttryckt en stark ambition att uppnå fullt medlemskap i . antas en ny landstrategi för utvecklingssamarbetet med , som skall vara vägledande för samarbetet . strategi för utvecklingssamarbetet med bör också hållas väl i linje med EU:s gemensamma strategi för som antogs av i . Den innehåller också målsättningar som etableringen av en stabil och öppen demokratisk rättsstat, en väl fungerande marknadsekonomi och ett utökat politiskt, kulturellt och rättsligt samarbete med EU. Några genomgående ekonomiska reformer har inte genomförts i . Utländska direktinvesteringar är mycket begränsade, bl.a. till följd av stor politisk risk och oförmånlig lagstiftning. Privatiseringsprocessen har avstannat och den privata sektorns andel av BNP uppgår enbart till . Situationen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter har gradvis försämrats . Även om öppen repression av oliktänkande inte är vanlig, råder stora brister vad gäller rättssäkerhet, press- och yttrandefrihet. Media är helt statskontrollerade, med undantag av några få oberoende tidningar, som dock motarbetas med olika administrativa och finansiella pålagor. Det vitryska folket kan fortfarande sägas vara relativt isolerat från omvärlden. Kontakterna med utlandet är förhållandevis få. söker genom utvecklingssamarbetet motverka en isolering, bl.a. genom att uppmuntra kontakter mellan enskilda organisationer i och . Utvecklingssamarbetet har varit relativt begränsat, men det finns en ambition från regeringen att öka detta framöver. Det finns också en beredskap att bredda samarbetet när politiska och ekonomiska förutsättningar föreligger. Samarbetet är inriktat på stöd till demokratiseringsprocessen, samt humanitära och regionala projekt. Stöd till det civila samhället genom samarbete mellan enskilda 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Sida och tog beslut om för projekt i . Det största enskilda projektet gäller samarbete mellan svenska och vitryska enskilda organisationer. Bidrag för samarbete med ges på särskilt fördelaktiga villkor. Intresset från svenska enskilda organisationer för att genomföra projekt i har varit stort och ett femtiotal svenska organisationer har samarbeten med vitryska motsvarigheter. Ett annat viktigt område i utvecklingssamarbetet är journalistutbildning. Därtill genomförs bl.a. projekt till stöd för en framtida landreform i samt projekt i regi inom området lokal demokrati. Svenska institutets besöksutbyte på det kulturella området samt samarbete inom forskning, akademisk utbildning och gymnasieskolan inom ramen för Visbyprogrammet inkluderar numera även . Projektet , som också drivits av SI, omfattade särskilda satsningar på . Vid sidan av de projekt som finansieras av Sida- Öst och pågår ett mindre antal projekt av regional karaktär som berör , t.ex. projekt för gränsöverskridande vattendrag. De regionala projekten kan bli utgångspunkt för vissa bilaterala insatser. Diagram 4.2 Beslutade insatser - utveckling per land 1999- 2001 (tkr) Med Regionalt avses insatser som berör mer än ett land i regionen Viktiga insatser görs också i de länder i som enligt , klassificeras som utvecklingsländer. Det rör sig om vissa länder i f.d. (, och ) och f.d. samt . Dessa insatser finansieras inom utgiftsområde 7, politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete och behandlas där. För att främja tillväxt och sysselsättning i genom näringslivsinriktade insatser i har tidigare avsatts i den så kallade Östersjömiljarden. Ytterligare har beslutats av för . Medlen skall användas för insatser som förstärker svenska företags position i och som förbättrar förutsättningarna för svenska företags deltagande i utvecklingen av regionens näringsliv. Insatserna, som samordnas med och kompletterar utvecklingssamarbetet med , finansieras inom politikområde 39 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande och behandlas under utgiftsområde 24. Målen för och som resultatbedömningen utgår ifrån är: att främja en säkerhetsgemenskap att fördjupa demokratins kultur att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling att stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Allt utvecklingssamarbete skall präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Diagram 4.3 Beslutade insatser - utveckling per mål 1999- 2001 (tkr) Att fördjupa demokratins kultur Att stödja en socialt Att främja en säkerhetsgemenskap I diagram 4.3 framgår utvecklingen av beslutade insatser per mål . Stödjande av socialt hållbar ekonomisk omvandling är det största området, tätt följt av miljö, medan säkerhetsfrämjande insatser och insatser på demokratiområdet ökat mest i förhållande . På flera områden börjar en övergång till ett mer reguljärt grannlandssamarbete skönjas. Det gäller framför allt förvaltningsområdet, där samarbetet mer och mer övergår i EU- finansiering, Phare-twinning, och på vissa områden har man kommit så långt i institutionsuppbyggandet att nästa steg är ett inlemmande i nordiska och internationella nätverk. Andra områden, som regional och lokal utveckling, har inte kommit lika långt. Dels är behoven fortfarande stora när det gäller att stärka den lokala och regionala nivån, dels upplevs EU-finansiering i vissa fall som svåråtkomlig. En avmattning i efterfrågan börjar märkas på områden där samarbetet pågått , men också på grund av bristande administrativ kapacitet i samarbetsländerna och ökat stöd från EU. Omfattningen på samarbetet 2001 mätt som nya beslut har dock ökat jämfört med . Främjande av en säkerhetsgemenskap Insatser inom ramen för det säkerhetsfrämjande samarbetet bereds i en interdepartemental arbetsgrupp, i vilken även representanter för Sida ingår. Arbetsgruppen är ett rådgivande och 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 samordnande organ inför regeringens, alternativt Sidas, beslut. handläggs merparten av ärenden rörande civilt säkerhetsfrämjande av Sida medan ärenden med tydligare säkerhetspolitisk profil, inklusive sådana med militär anknytning, handläggs av . Bland de insatser som beretts och beslutats inom återfinns stöd till säkerhetspolitisk kompetens. Projekt inom demokratiskt totalförsvar och fredsfrämjande insatser har haft en framträdande roll. En stor del av detta säkerhetsfrämjande stöd har lämnats till utbildning av militär personal i , och . Dessutom har omfattande stöd givits till ett antal multilaterala projekt; den baltiska fredsfrämjande bataljonen BALTBAT, den sjöstyrkan BALTRON och den baltiska försvarshögskolan BALTDEFCOL.