prop · GQ03137 · 2003-06-11 00:00:00 — Projektet inleddes med en förstudie som följdes av en upphandling av konsulttjänster, programvaror och utrustning. En försöksverksamhet initierades vid AMS Ekonomitjänster i avseende rutinerna för lönebidrag och ESF Mål 3 med syfte att belysa aspekterna rutinutformning, kvalitetsförändring, arbetsbesparing, driftsstörningar samt arbetsmiljöeffekter. Försöksverksamheten visade att de rutiner som tillämpades vid Ekonomitjänster i i den ordinarie verksamheten höll en avsevärt högre kvalitet än de rutiner som låg till grund för RRV:s granskning 1995, men även jämfört med de antaganden som låg till grund för försöksverksamheten. Mot denna bakgrund blev rekommendationen att scanningbaserade åtgärdsrutiner för rapporterings- och kontrollrutiner inte borde införas. Däremot mynnade försöksverksamheten ut i en rekommendation att dåvarande granskningsinsatser borde ses över, vilken bl.a. avsåg utformningen av rekvisitionsblanketter och ifyllnadsanvisningar samt ett allmänt Skr. 2002/03:137 ifrågasättande av dåvarande granskningsinsatser. : Utbildning av internrevisorer Projektbidrag: ca , varav rekvirerat Rapporter: Rapport avseende projekt för utbildning av och nätverk för internrevisorer samt kvalitetsuppföljning av internrevisionen 19971998 (RRV dnr 20-97-0930, ), Utbildning av och nätverk för internrevisorer (dnr 20-2000-1628, ) Syftet med projektet var att stärka den interna kontrollen och styrningen i statsförvaltningen. Projektet genomfördes i form av kurser och seminarier för internrevisorer i staten perioden 19971998. Dessutom bidrog projektet till bildandet av ett nätverk mellan internrevisorer. RRV genomförde 1998 en genomgång av samtliga riskanalyser och revisionsplaner samt rapporter /96 och 1997. Den visade att det skett vissa förbättringar av kvaliteten på riskanalyser och revisionsplaner jämfört med . Vid några myndigheter var dock kvaliteten fortfarande alltför låg. Därefter fortsatte projektet perioden 19992001, om än inte av samma omfattning som . Utbildningen skedde i form av särskilt anordnade kurser, men också genom medverkan i RRV:s grundutbildningsprogram. Därtill genomfördes ett seminarium för internrevisorer på olika teman. Denna del av projektet omfattade även att efter avslutad insats genomföra en kvalitetsuppföljning av internrevisionen i staten. Någon sådan genomfördes dock inte, bl.a. med hänvisning till den granskningsrapport som myndigheten i särskild ordning lämnade Internrevisionen i staten (RRV 2002:12). : Betalningsdisciplin beträffande statliga fordringar Projektbidrag: , varav rekvirerat Regeringsbeslut: Rapporter: Betalningsdisciplin beträffande statliga fordringar (RRV, slutrapport 23-1998-32) Det övergripande syftet med projektet var att bidra till en förbättrad intern kontroll i myndigheternas hantering av sina fordringar avseende allmänna mål. Utgångspunkten var att kan förflyta från det att fordran uppkommer tills att betalning skall inkomma till myndigheten. Ytterligare tid kan förflyta innan krav skickas ut. Vidare kan indrivningsverksamheten komma i gång sent. En genomgång har främst skett av sådana allmänna mål som var av Skr. 2002/03:137 beloppsmässig mer väsentlig betydelse genom ett urvalsförfarande. genomgång gjordes även av till i överlämnat underlag för s.k. restföring. Därvid har en mätning gjorts av tidsåtgången mellan datum för fordrans förfall och datum för restföringsuppdragets ankomst till . indrivningsarbete var dock inte föremål för närmare genomgång. Vidare gjordes endast en översiktlig genomgång av rutiner som tillämpas när det gäller restföring i det s.k. skattekontot. Vad gäller bevakningar av fordringar i uppdragsverksamhet har endast en översiktlig genomgång genomförts. Arbetet med faktainsamlig tog än vad som ursprungligen beräknats, varför RRV inte hann med att i planerad utsträckning genomföra analys och utforma förslag inom utsatt tid. Tilldelade medel förbrukades därför inte fullt ut. En slutsats av projektet var att det tidsmässiga krav som ställs i indrivningsförordningen (1993:1229), gällande överlämnande av fordringar till , uppfylls när det gäller s.k. maskinell överlämning. Utveckling av ADB-stöd förbättrar enligt RRV möjligheterna till snabbhet i överföringen. Däremot var det mera osäkert om det tidsmässiga kravet uppfylldes när det gällde s.k. överföring. Projektbidrag: , varav rekvirerat Regeringsbeslut: Rapporter: Konsten att veta vad man ska göra med ett stimulansbidrag (, rapport, dnr 60-4160/98) Projektet syftade till att redovisa underlag för och förslag till snara och konkreta förändringar för medelshanteringen av statliga stimulansbidrag. De stimulansbidrag som omfattades av undersökningen var sådana som utgick i samband med tre stora reformer inom vård- och omsorgsområdet, dvs. Ädel-, Handikapp- och Psykiatrireformerna. Projektet omfattade två uppgifter. Den första var att gå igenom ett antal stimulansbidrag som haft ansvaret för att fördela och följa upp. Genomgångarna syftade till att beskriva användningsområden för stimulansbidragen, storlek och tidsperiod för bidragen, hur fördelning och uppföljning gått till samt vilken kunskap som tagits fram om stimulansbidragen vad gällde uppnådda resultat och långsiktighet. I denna uppgift inkluderades även en undersökning av hur några av de projekt som tilldelats stimulansbidrag hade fortlevt och integrerats i ordinarie verksamhet efter det att bidragen tagit slut. Den andra uppgiften bestod i att lämna förslag till en förbättrad utformning av statliga stimulansbidrag. Projektet har identifierat dels viktig information om processerna kring stimulansbidragens hantering, dels grundläggande faktorer för att myndighetsprocessen skall fungera tillfredsställande. det är svårt att i efterhand försöka finna generaliserbar kunskap om projektsatsningar om inte sådan kunskap explicit efterfrågats i Skr. 2002/03:137 myndighetsuppdragen. Projektet visade även att i princip samtliga projekt som följts upp har länkats in i den ordinarie verksamheten i linje med reformens intentioner. Däremot var det inte möjligt för projektet att ge svar på frågan om detta gäller generellt och i vilken utsträckning erfarenheterna av projekten spritts till en vidare krets än den egna kommunen det egna . Mot bakgrund av den initiala genomgången konstaterade projektet att kunskapen om de statliga stimulansbidragen behöver öka. Av särskild vikt är därvid att öka kunskapen om vilka resultat som genereras i kommunernas och landstingens verksamhet när huvudmännen tilldelas stimulansbidrag samt att få en uppfattning om resultaten tas tillvara och integreras i den ordinarie verksamheten. En annan viktig slutsats som anfördes var att återrapporteringen av stimulansmedlen bör göras med hjälp av en s.k. riktad uppföljning. Projektet redovisade därvid två huvudalternativ för hur riktade uppföljningar kan användas . Att fördela stimulansbidrag med hjälp av kapiteringsprincipen är ett enkelt och snabbt sätt nå ut till kommuner och landsting med medlen. Principen fungerar bra om regeringen med kort varsel vill markera en viktig fråga, då bidraget skall nå alla delar av landet samt när den regionala och lokala nivån skall ges förhållandevis stort inflytande över medlen. Den närmare medelsanvändningen bestäms i hög grad av huvudmännen. Genom att ange villkor som skall vara uppfyllda innan en utbetalningen sker kan i viss omfattning styra medelsanvändningen. Därtill kan olika villkor angående redovisningen av medlen anges. Det andra huvudalternativet som projektet redovisade avsåg att fördela stimulansbidrag genom ett ansökningsförfarande. Denna ansats är att föredra då en förhållandevis stark statlig styrning önskas, då ojämnheter och olikheter över landet skall utjämnas eller när det handlar om att stimulera uppbyggnad av olika region- eller rikscentra. Ett ansökningsförfarande medför stora arbetsinsatser för . Därtill kommer att det tar förhållandevis innan medlen kan utbetalas och omsättas i kommunernas och landstingens verksamheter. Statens möjlighet att påverka och styra hur medlen används är stor och därmed vilar ett ansvar på att medlen fördelas på ett rimligt sätt till landets olika regioner och till olika typer av projekt. I anslutning till beskrivningen av respektive alternativ redovisade projektet även förslag till en checklista. I denna del berörde de lämnade förslagen till ändrad utformning av statliga stimulansbidrag tre nivåer: grundutformning, utformning av regeringsuppdrag samt utförandet vid . : Införande och drift av ett transfereringskonto Projektbidrag: , varav rekvirerat ca Rapporter: Effektivare informationsförsörjning inom transfererings området granskning av förutsättningarna för införande och drift av ett transfereringskonto (RRV 1998:48) Syftet med projektet var att granska förutsättningarna för någon form av centralt register med definierad systemägare och med uppgifter om sociala förmåner i form av ersättningar och bidrag till individer och hushåll. Registret (benämnt transfereringskonto) skulle betjäna en rad olika funktioner, primärt på myndighetsnivå, men även i ett bredare samhällsperspektiv (beslutsstöd, efterhandskontroll, medborgarservice, statistik, m.m.). RRV föreslog dock inte att något centralt register skulle skapas av det åsyftade slaget då genomförd kartläggning och analys visade att de informationsbehov som identifierats bäst tillgodoses genom fortsatt utveckling i en decentraliserad IT-miljö som bygger på utbyte av data mellan existerande system. RRV hänvisade därvid till det s.k. och påtalade att det är angeläget att ta tillvara de ytterligare möjligheter till ökad effektivitet och förbättrad service som en sådan struktur för ökad informationssamverkan lägger grunden för. RRV tillstyrkte därför en vidareutveckling av . RRV bedömde det vidare som angeläget att regeringen skapar de förutsättningar i form av beslut och ställningstaganden m.m. som löpande kan komma att krävas för den stegvisa utvecklingen och implementeringen av projektet. Även i övrigt borde regeringen ge sitt stöd och utöva erforderligt inflytande på de i projektet ingående myndigheterna i syfte att säkerställa ett effektivt utvecklingsarbete. Projektbidrag: , varav rekvirerat ca Rapporter: (Preliminär slutrapport, i län 109-7083-97, 22/06/2000) Projektet syftade till att förenkla och förbättra kontrollen av utbetalade bidrag från länsstyrelserna. Det har skett med hjälp av den detaljkunskap och den rutin av praktisk administration som finns inom de olika funktionerna på länsstyrelserna. Därtill var syftet att finna en kontrollmetod, oberoende av vilken verksamhet den utförs i, för underhandsuppföljning. För att mäta effekterna av utbetalade stöd och bidrag i krävs både kortsiktig och långsiktig uppföljning. Gemensamt för dessa stöd är bl.a. att de utförs och inte Skr. 2002/03:137 för långt i efterhand. Då programperioderna i EU sträcker sig över begränsade tidsperioder är det viktigt med så bra och snabb underhandsuppföljning som möjligt. Projektet inriktades på att undersöka och presentera förslag till förändringar i kvalitativa termer. Projektet bestod av två delar. Den första avsåg en del av de stöd och bidrag som ges till lantbrukare, vilka administreras av länsstyrelsernas lantbruksenheter. Projektet omfattade såväl intervjuer som gruppdiskussioner. Samtliga länsstyrelser bereddes möjlighet att delta. Den andra delen av projektet avsåg övriga EU-stöd och bidrag där är fondförvaltare och länsstyrelserna, och i vissa fall de nybildade regionala självstyrelseorganen, handhar administrationen. Enbart stöd och bidrag som finansieras av för jordbruk omfattades av projektet. I denna del var syftet att kartlägga orsakerna till att utbetalningarna går långsamt avseende jordbruksfonden (utvecklingssektionen). I denna del inriktades projektet på tre arbetsområden, vilka var fokusering, regeländringar/tolkningar respektive organisation. Projektet mynnade ut i en studie av nuvarande kontrollstruktur. Vidare lämnades vissa förslag på ytterligare förändringar av arbetssätt på länsstyrelserna, men även vad gäller fondförvaltarnas hantering. Statskontoret: Myndigheternas konsultanvändning Projektbidrag: , varav rekvirerat Rapporter: Konsulter Hur, varför och till vad? (Statskontoret 2001:13) Syftet med studien var att bidra till utveckling av statens konsultanvändning genom lärande och erfarenhetsöverföring mellan myndigheter. Studien omfattade därvid att lyfta fram goda exempel på rutiner vid konsultanvändning som andra myndigheter kan dra lärdom av. Vidare syftade studien till att identifiera och beskriva olika situationer och problem en myndighet ställs inför i valet mellan att anlita en konsult eller att utföra arbetet med egen personal. Utifrån ett antal kriterier, myndighetens IT-beroende, ålder, geografiska placering, uppgifter och kända användning av konsulter, valdes inledningsvis ut femton myndigheter. Efter dialog och med beaktande av valda kriterier valdes slutligen fem statliga myndigheter ut för att utgöra fallstudier. Genom den av myndigheten utsedda kontaktpersonen erhölls överblick över myndighetens konsultanvändning. Dessutom genomfördes intervjuer med personer på olika nivåer inom myndigheterna. Vidare knöts en referensgrupp till projektet med representanter från , , och revisorer. Statskontoret konstaterade att konsultanvändningen är en strategisk fråga, att fungerande administrativa rutiner ökar effektiviteten, att det är viktigt att styra konsulter för att få ett bra resultat och att långsiktig Skr. 2002/03:137 kompetensförsörjning kräver kunskapsöverföring på kort sikt. fastställdes att uppföljning och utvärdering ger erfarenheter samt att ta tillvara erfarenheter gör myndigheten till en bättre konsultanvändare. : Råd om upphandling av konsulttjänster Projektbidrag: Egenfinansiering: Regeringsbeslut: Rapporter: Upphandling av konsulttjänster enligt 6 kap. (NOU 2003) Syftet med projektet var att tillgodose informationsbehovet om konsultupphandling genom distribution av en broschyr om upphandling av konsulttjänster. Det främsta syftet var att ge en mindre van upphandlare sådan insyn i regelverket att onödiga fel och misstag kan undvikas. Avsikten var att på ett kortfattat och lättförståeligt sätt lämna upplysningar om det som behöver beaktas vid en konsultupphandling samt genom hänvisningar till och svenska domstolars domar och därtill även NOU:s uttalanden och yttranden uppmärksamma de svårigheter som kan uppstå vid en konsultupphandling. Intentionen var att i broschyren förklara vilka krav som kan ställas, ge exempel på klara och mätbara utvärderingskriterier samt utforma en checklista för upphandlingen. Projektet genomfördes med stöd av flera av nämndens jurister. : Anskaffning av IT Projektbidrag: Regeringsbeslut: Rapporter: Investeringar i IT-baserad verksamhetsutveckling en granskning av processen från idé till uppföljning (, Utkast till slutrapport ) [Se även RRV 2002:30.] Projektet omfattade fem myndigheter: (), (), (), () och (). Granskningen fokuserade på myndigheternas processer för ledning och styrning av sina IT-investeringar. Granskningen syftade till att: granska myndigheternas förmåga att hantera sina investeringar i IT-baserad verksamhetsutveckling, ge vägledning för andra myndigheter att utforma sina investeringar på ett sätt som ökar sannolikheten för framgång och för att undvika misstag, där särskild vikt lagts vid att ge ledningen vid myndigheterna instrument för att bättre kunna styra sina Skr. 2002/03:137 myndigheters IT-investeringar. Granskningen har genomförts i ett antal steg. Inledningsvis har en granskningsmodell inklusive granskningsfrågor tagits fram (INVIT- modellen), som sedan använts i de fem fallstudierna. Med utgångspunkt i modellen har sedan granskningen genomförts med stöd av myndighetsdokument, besvarade enkäter, intervjuer, seminarier och dialog med berörda myndigheter. RRV konstaterar att det finns en betydande potential för att åstadkomma en mer effektiv styrning och ledning av myndigheternas investeringar i IT-baserad verksamhetsutveckling. Det ställer i sin tur ett antal krav på såväl myndigheter som regeringen. RRV konstaterar att den snabba IT-utvecklingen medför nya krav på myndigheterna, men medför krav på att regeringens styrning utvecklas. Vidare bör regeringen medverka till att baskrav på IT-baserad verksamhetsutveckling preciseras. Enligt RRV bör regeringen ge Statskontoret i uppdrag att föreslå sådana baskrav. 2 Kontroll av EU-medel : Risk för sanktioner mot svenska staten inom jordbruksområdet Projektbidrag: Regeringsbeslut: Rapporter: Risk för sanktioner mot svenska staten p.g.a. bristande regelefterlevnad inom Jordbruksfonden, , Sker rätt utbetalning av bidrag inom fiskefonden, : Anpassning till EU:s kontroll och administrationskrav Projektbidrag: Regeringsbeslut: Rapporter: Kontrollfunktionen i staten projektet kontroll och administrationskrav (ATEKA- projektet), : Förstärkt kontroll av exportbidrag Projektbidrag: Regeringsbeslut: Rapporter: Slutrapport från projekt kontroll av exportbidrag, Projektbidrag: Regeringsbeslut: Rapporter: Kontrollfunktionen i staten , : Kontroll av strukturstöd Projektbidrag: Regeringsbeslut: Rapporter: Kontroll av strukturstöd inom ramen för anslag A 20 Kontrollfunktionen i staten, : Kontroll av direktstöd Rapporter: Kontroll av direktstöd, : Kontroll av miljöprogrammet Projektbidrag: Regeringsbeslut: Rapporter: Kontrollfunktionen i staten. Slutrapport för projekt uppföljning rörande medelsförvaltningen inom stödet för UID (inom miljöprogrammet), EU-bedrägeridelegationen: Skyddet av EG:s medel i Projektbidrag: Regeringsbeslut: Rapporter: Regelverken m.m. för att skydda EG:s medel i , RRV 1997:52 EU-bedrägeridelegationen: Analys av skyddet för EU-medel i Projektbidrag: Regeringsbeslut: Rapporter: Skyddsnivån avseende EU-medel i , PM Statskontoret, Projektbidrag: Egenfinansiering: Regeringsbeslut: , och Rapporter: Rapport pilotprojekt 1998, ; Slutrapport 1999/2000, ; Slutrapport fas 2 , /: Säkerheter m.m. i tullproceduren Rapporter: Säkerheter m.m. i tullproceduren, : Samordning och säkring av EU:s kontrollkrav hos länsstyrelserna (SeQnd) Rapporter: SEQND, verksamhetsutveckling i samverkan, Projektbidrag: Egenfinansiering: Regeringsbeslut: Rapporter: Redovisning av projekt kontrollarbete ur anslaget A20 (projektet), Projektet har varit inriktat på att utveckla ett system som ska öka effektiviteten och höja kvaliteten i den fysiska kontrollverksamheten avseende exportbidrag som utför. Systemet har skapat möjligheter för en elektronisk överföring av data mellan och , mallar för rapporter, en funktion för granskning av rapporter, en funktion för statistikbearbetning samt en funktion för överföring av data till sakenheter. Systemet har bl.a. medfört att risken för att rapporter förkommer av misstag minskat, att risken för att någon glömmer att fylla i uppgifter minskat och att risken för att vissa kontrollproblem förbises minskat. kan vidare säkerställa uppgifter om kontrollfrekvenser på ett bättre sätt . Dessutom kan uppföljning och styrning av verksamheten ske på ett mer tillförlitligt sätt. : Utveckling av produktionsgrenskalkyler för kontrolländamål Projektbidrag: , varav rekvirerat Regeringsbeslut: Rapporter: Rapportering och uppföljning av projektet produktionsgrenskalkyler för kontrolländamål, I samband med hantering av EU-stöd för nyetablering respektive investeringar förutsätter att ekonomiska planer har upprättats av sökanden och bedömts av myndigheten. Projektet har syftat till att ta fram produktionsgrenskalkyler särskilt avpassade för användning i den stödgranskning och den hantering av ersättningsansökningar som sker vid och länsstyrelserna. Projektet prövade att vidareutveckla en produkt som var under framtagande av (s.k. LES-kalkyler). Huvudinriktningen i projektet kom dock att bli att delta i ett projekt som drevs av (). En färdig kalkylprodukt från förelåg inte vid slutrapporteringen. LES-kalkylerna bedömdes utgöra ett värdefullt komplement. Projektet blev billigare än beräknat då kom att delta i SLU- projektet. i : Samverkansprojekt för att Projektbidrag: , varav rekvirerat Rapporter: vitt län, projektrapport myndighetssamverkan för bekämpning av ekonomisk brottslighet skall det i varje län finnas ett regionalt samverkansorgan mot ekonomisk brottslighet. i har, genom samverkansorganet mot ekonomisk brottslighet, beviljats projektmedel för ett projekt kallat vitt län. Projektet har varit uppdelat i tre delprojekt, Projekt , är ett PREvisionsprojekt som i huvudsak har avsett förebyggande åtgärder när det gäller offentlig upphandling och bidrag. Projektet har koncentrerats till att utveckla ett samarbete mellan offentliga myndigheter i samband med upphandling. De upphandlande enheterna har genom projektet blivit observanta på att i sin upphandling undvika att bidra till en snedvriden konkurrens genom att anlita oseriösa företag. har syftat till att undanröja och förebygga ekonomisk brottslighet samt att tidigt upptäcka och beivra sådan brottslighet. PEK (Preventiv Ekonomisk Kontroll) innebär oannonserade besök hos personer som synes driva näringsverksamhet och som befinner sig i riskzonen för att dras in i ekonomisk kriminalitet. Samtliga marknads- och festivalarrangörer i länet omfattades av projektet. Projektet har medfört att samarbetet mellan de samverkande myndigheterna polisen, skattemyndigheten och kronofogdemyndigheten har utvecklats. Projektet stöd- och kontrollfrågor har syftat till att öka samarbetet på regional nivå för att förebygga, upptäcka, utreda och vidta åtgärder vid misstanke om felaktig användning av EU-relaterade medel och landsbygdsstöd (företagsstöd). En genomgång har bl.a. genomförts av ärendekedjor för olika målområden för att finna svaga länkar där ekonomisk brottslighet kan uppstå. Flera förslag redovisas. : Meddelande- och informationsdelningsprojektet () Projektbidrag: Egenfinansiering: Regeringsbeslut: Rapporter: Kontrollfunktionen i staten av Meddelande- och informationsdelningsprojektet () Projektet har haft som mål att skapa och införa nya IT-system som ökar säkerheten och effektiviteten i informationshanteringen hos och dess omgivning. Särskilt har den styrande informationen till länsstyrelserna för hantering av EU-stöd varit i fokus. De nya IT-systemen skall öka kvaliteten såväl vid lagring av information som i informationsflödet mellan olika parter. Projektets uppdrag har varit att utveckla och driftssätta de nya systemen. Projektet har driftssatt två Skr. 2002/03:137 samverkande system för meddelande- och informationshantering, ett intranät för personal vid och länsstyrelserna och ett elektroniskt dokumenthanteringssystem. : Analys- och kontrollsystem för marknadsanalys Projektbidrag: Egenfinansiering: Regeringsbeslut: Rapporter: Redovisning av projektet och kontrollsystem för marknadsanalys () ur anslaget A14, Kontrollfunktionen i staten, Projektet har syftat till att bygga upp en analysdatabas inom marknadsstödsområdet för att förbättra revisionens analysmöjligheter när det gäller att upptäcka och förhindra att EU-medel förskingras eller används till ej avsett ändamål. Genom att använda analysprogrammet kan revisorerna analysera utbetalningarna genom en mer eller mindre valfri uppdelning på olika dimensioner såsom exportland, tid, företag och produkter. Systemet skall även vara till stöd vid upprättandet av den årliga riskanalysen, vilken avgör vilka företag som ska granskas följande år. Utöver de nya analysmöjligheterna medför systemet en tidsbesparing i revisionsverksamheten. I rapporten beräknas den till ca . Projektet har inneburit att systemet utvecklats och tagits i drift samt att användarna har utbildats. : Vidareutveckling av veterinärmedicinskt system Rapporter: Veterinärmedicinskt kontrollprojekt, Projektet har syftat till att vidareutveckla veterinärdatasystemet, Vet@ systemet, för att bl.a. skapa en god säkerhet i ekonomiredovisningen, effektivisera administrationen av veterinärverksamheten, skapa bättre