prop · GQ031d3 · 2003-01-01 00:00:00 — var denna personal anställd av . 11.6.2 Analys och slutsatser Bedömningen av det ekonomiska läget och resultatet inom politikområdet sönderfaller i olika delar. I jämförelse med tidigare och innevarande år var 2001 unikt genom att av nettoutfallet för den anslagsfinansierade verksamheten inom politikområdet avsåg betalningar i euro. En mer normal nivå ligger på ca 6 av nettoutfallet beroende . Därmed kom delar av det ekonomiska utfallet och resultatet i viss utsträckning att präglas av kronförsvagningen. Även i bedömningen av det verksamhetsmässiga resultatet bör inverkan av yttre faktorer beaktas. Den finansiella tillsynen och normgivningen samt finans- och statsskuldsförvaltningen har i olika utsträckning påverkats av enskilda händelser och omvärldsfaktorer under 2001-02, t.ex. terrorattackerna i , allmän konjunkturavmattning, börsfall, finansmarknadernas utveckling m.m. I fråga om premiepensionen har ett intensivt och kritiskt uppbyggnadsarbete förlöpt väl. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 nadsområdet har snabba omvärldsförändringar skett. Sammanfattningsvis har verksamheten inom politikområdet i allt väsentligt uppfyllt uppställda mål och krav. Det finns dock vissa brister i måluppfyllelsen och vissa verksamheter som behöver stärkas. roll behöver stärkas och nya krav kommer att ställas på myndigheten under . Detta behov bekräftas också bl.a. av en utvärdering som internationella valutafonden genomfört. Regeringen har tillsatt en utredning kring roll och resursbehov (avsnitt 12). Det finns också delverksamheter vars måluppfyllelse är svår att bedöma, t.ex. garantiverksamhet. Vidare finns enstaka delverksamheter som bedöms uppfylla målen först . I de fall kundattityder har undersökts inom politikområdet är resultaten tillfredsställande. Det gäller även resultaten av revisionen och den ekonomiadministrativa värderingen. bedömer att årsredovisningarna för , , , , och Lotteriinspektionen i allt väsentligt är rättvisande. I den ekonomiadministrativa värderingen (EA-värderingen) avseende 2001 var en av totalt 21 myndigheter i statsförvaltningen som i full utsträckning uppfyllde alla de kriterier som uppställts i EA-värde- ringen. Betyget fullt tillfredsställande fick , och Lotteriinspektionen. och fick betyget tillfredsställande. är undantagen från EA-värderingen p.g.a. liten omsättning. De internationella finansiella institutionernas verksamhet och årsredovisningar revideras av olika organ. De olika reviderande organen har bedömt NIB:s, och årsredovisningar (i fall årsredovisningen för /01) vara rättvisande. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 12Reglering och tillsyn av det finansiella systemet Reglering och tillsyn av det finansiella systemet omfattar reglering och tillsyn av kredit-, försäkrings- och värdepappersmarknaderna och avser den verksamhet som bedrivs inom ramen för ansvarsområde. är central förvaltningsmyndighet för tillsyn över finansiella marknader, kreditinstitut och det enskilda försäkringsväsendet. De övergripande målen för verksamhet är bl.a. N att bidra till stabiliteten i det finansiella systemet genom tillsyn av finansiella företag, regel- och tillståndsgivning, samt N att bidra till konsumentskyddet inom det finansiella systemet, genom tillsyn av stabiliteten hos enskilda finansiella institut. Inriktningen på politiken inom området är att det skall skapas en modern finansiell reglering som bidrar till ett effektivt finansiellt system som tillgodoser samhällets krav på stabilitet och konsumenternas intresse av ett gott skydd. Ge- nom detta skall även förutsättningar skapas för produktutveckling, nyetablering och konkurrens. Ambitionen är även att verka för att det skapas en inre marknad för finansiella tjänster i som uppfyller samma krav som kännetecknar det nationella arbetet. I pågående utvecklingsarbete inom det finansiella området ligger ett krav på att skall utveckla en mer riskfokuserad och stabilitetsinriktad tillsyn. Krav följer bl.a. av den revidering av internationella kapitaltäckningsregler som pågår parallellt inom en global samarbetsorganisation för banktillsynsmyndigheter och EU. De nya kapitaltäckningsreglerna är avsedda att träda i kraft . Krav på en mer riskfokuserad och stabilitetsinriktad tillsyn över banker och kreditmarknadsföretag ligger också i de förslag som finns i Ds 2002:5 Reformerade bank- och finansieringsrörelseregler som i sin tur bygger på förslag i huvudbetänkande (SOU 1998:160). Förslagen i den nämnda departementspromemorian innebär dessutom att ansvarsområde vidgas och att inspektionen utrustas med ytterligare befogenheter och sanktionsmöjligheter. För att bättre samordna den framtida regleringen av värdepappersmarknaderna inom EU och öka samverkan mellan tillsynsmyndigheterna i de olika medlemsstaterna har reformeringar av beslutsstrukturen inom området genomförts. I samband med Stockholmstoppmötet slöts en överenskommelse om en reformering av kommittéstrukturen med syfte att förenkla och effektivisera regelgivningen inom värdepappersmarknadsområdet. Arbetet med att reformera kommittéstrukturen fortsätter nu inom bank- och försäkringsområdena. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Inom EU pågår ett intensivt arbete med olika EG-direktiv i syfte att uppnå en gemensam marknad för finansiella tjänster , delvis som en följd av handlingsplanen för finansiella tjänster KOM (1999) 232. De nya direktiven kommer bl.a. att leda till en reformerad marknadstillsyn och ett förstärkt samarbete inom EU i fråga om denna tillsyn. En central förändring är att det i varje medlemsland skall finnas en enda ansvarig myndighet för tillsyn av värdepappersmarknaden. Inom pensionsområdet pågår ett arbete inom EU som syftar till att skapa en inre marknad inom tjänstepensionsområdet. Reglerna för värdepappersfonderna ses över av en särskild utredare i syfte att ta fram förslag till en anpassning av lagstiftningen i ljuset av de senaste årens utveckling av fondmarknaden. har överlämnat ett delbetänkande, Investeringsfonder förslag till ny lag (SOU 2002:56). Vidare föreslås att får utökade möjligheter att ingripa mot fondbolagen. Regeringen avser att efter remissbehandling överlämna en proposition till . Kampen mot penningtvätt och terrorism är viktig och därför deltar på bred front både nationellt och internationellt i kampen mot att terrorister och andra brottslingar skall kunna använda det finansiella systemet för brottsliga syften. antogs ett direktiv som innehåller utvidgningar av EG-direktiv om åtgärder mot penningtvätt. Utvidgningen innebär bl.a. att nya typer av näringsidkare omfattas av skyldighet att rapportera misstänkta fall av penningtvätt. Regeringen planerar att presentera en proposition om genomförande av direktivet. Regeringen planerar att lägga fram förslag som syftar till att ge de svenska bostadsfinansieringsföretagen möjlighet att emittera säkerställda obligationer. Säkerställda obligationer är inom EU alltmer ett standardinstrument för upplåning och endast ett fåtal länder inom unionen saknar lagregler om sådana obligationer. De kommande förslagen kommer att bygga på ett betänkande av Utredningen om särskilda regler för vissa kreditmarknadsbolag, Säkrare obligationer (SOU 1997:110). Regeringen har med ledning av utredningens förslag utarbetat en promemoria Säkerställda obligationer (Ds 2001:38). En särskild utredare ser f.n. också över försäkringsbolagens placeringsregler m.m. (Dir 2000:15). Bestämmelserna avseende solvensmarginalkraven för skadeförsäkringsföretag och livförsäkringsbolag har reformerats och omarbetade direktiv har antagits inom EU. Regeringen avser att presentera förslag inom området senast . Förändringarna syftar till att stärka försäkringstagarens skydd, dels genom befogenhet för att i ett enskilt fall närmare pröva solvensen och ingripa tidigt om försäkringstagarens rätt hotas, dels genom tekniska skärpningar av direktivets krav på solvensmarginal. Försäkringsbolagens handläggningstider vid trafikskador måste kortas. Därför har regeringen i ett särskilt uppdrag till gett inspektionen i uppdrag att följa upp försäkringsbolagens personskadereglering inom trafikförsäkringen. Uppdraget innebär att inspektionen skall redovisa vad bolagen gjort eller avser att göra för att korta handläggningstiderna. Inspektionen skall dessutom ange vilka åtgärder den inom ramen för sin tillsyn vidtar för att se till att bolagen kortar handläggningstiderna och hur åtgärderna följs upp. Inspektionen skall även redovisa om åtgärder behövs för att öka ersättningarnas storlek. skall även fortsättningsvis arbeta för att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. kommer arbetet med anpassning av den internationella redovisningsnormeringen för onoterade företag att fortgå. Nämnden har vidare inlett ett arbete för att se över möjligheterna till att förenkla redovisningsreglerna för enskilda näringsidkare. I detta arbete ser nämnden över vilka möjligheter det finns att harmonisera skatte- och redovisningssystemen. beräknas dessa delar av verksamheten att ta en stor del av resurserna i anspråk. 12.4.1 Insatser inom politikområdet () har gjort en utvärdering av stabiliteten i det svenska finansiella systemet och av tillsynen och genomlysningen i det. IMF har publicerat sina iakttagelser och konstaterar att har ett modernt och i många avseenden avancerat finansiellt system som överlag lever upp till internationella standards i fråga om tillsyn och reglering. IMF bedömer att reglering och tillsyn behöver förstärkas inom delar av värdepappersområdet, i första hand börs- och clearingverksamheten. VPC lever inte fullt upp till internationella rekommendationer avseende avveckling av värdepapperstransaktioner. IMF noterar att svenska myndigheter och VPC vidtagit åtgärder som innebär att bolaget förutses eliminera de återstående risker som finns under innevarande och nästföljande år. IMF bedömer vidare att Fi- nansinspektionens resurser och kapacitet inte är tillräckliga för att på alla områden kunna leva upp till de växande krav som ställs. Vidare konstateras att inspektionens möjligheter att ingripa inte är tillräckliga och att inspektionen bör ges utökade möjligheter att använda sanktionsinstrument. IMF:s granskning ger värdefulla synpunkter för arbetet med att utveckla och stärka regleringen av och tillsynen över finansmarknaden. Av tillsynsobjekt inom området för marknadstillsyn är Stockholmsbörsen, VPC och Bankgirocentralen de centrala. Fi- nansinspektionen har regeringens uppdrag att till beskriva vilka avvecklingsrisker som finns i den clearing- och avvecklingsverksamhet som bedrivs, hur tillsynen bedrivs och hur denna bör bedrivas (Fi2002/890). En särskild utredare har tillkallats med uppdrag att kartlägga och analysera nya roll och vilket resursbehov som väntas uppstå mot bakgrund av de förändringar i inspektionens ansvarsområde och uppgifter som beslutats eller som kan följa av initierade nationella och internationella regeländringar (Dir. 2002:94). Utvecklingen inom området talar för att roll behöver stärkas. Detta gäller såväl organisation som de formella befogenheterna. Aktuella förändringar avser bl.a. krav på utvecklad tillsyn och reglering inom vär- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 depappersmarknadsområdet, nya regler för kapitaltäckning och nya bank- och finansieringsrörelseregler. Utredaren skall också granska utrymmet för självreglering på värdepappersmarknaden. Regleringen av den finansiella sektorn i bygger som tidigare framgått till stor del på det gemensamma regelverket inom EU samt andra internationella överenskommelser. Arbete pågår inom EU om att utveckla eller införa direktiv inom bl.a. följande områden: insiderhandel och otillbörlig marknads- finansiella konglomerat, samt Konsumenterna har ställts inför nya val och har kommit att agera på delvis nya marknader. Den ökade internationaliseringen har skapat möjligheter till förbättrad konkurrens. Teknikutvecklingen skapar dessutom nya valmöjligheter t.ex. genom att erbjuda nya distributionskanaler för redan befintliga tjänster från banker och försäkringsbolag. I såväl den nya allmänna pensionen som i en del av tjänstepensionssystemet ställs nya krav på konsumenterna, t.ex. vad gäller val av fonder. Utredningen om finansiell rådgivning till konsumenter har överlämnat sitt betänkande, Konsumentskydd vid finansiell rådgivning (SOU 2002:41). För att stärka konsumenternas skydd föreslår utredaren bl.a. att det skall införas en särskild lag om finansiell rådgivning till konsumenter. Förslagen remissbehandlas f.n. och kommer därefter att beredas vidare inom . Regeringen lämnade förslag till en ny lag om utgivning av elektroniska pengar (prop. 2001/02:85). Efter godkännande trädde de nya bestämmelserna i kraft , varigenom EG-direktivet 2000/46/EG av om rätten att starta och driva affärsverksamhet i pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet genomfördes. har vidare beslutat att rådets förordning (EG) nr 2560/2001 av 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 2002 om gränsöverskridande betalningar i euro skall tillämpas även på gränsöverskridande betalningar i svenska kronor (prop. 2001/02:168, bet.2001/02:FiU24, rskr. 2001/02:288). EG-för- ordningen 2560/2001 innehåller bestämmelser om att de avgifter som banker och andra institut tar ut för gränsöverskridande betalningar i euro skall vara desamma som de avgifter som institutet tar ut för motsvarande betalningar inom ett och samma land. I förordningen ges även medlemsstater med annan valuta än euro möjlighet att låta den egna valutan omfattas av förordningen. Bestämmelserna som trädde i kraft innebär att en betalningsöverföring i svenska kronor som görs till ett annat land inom EU därmed inte får kosta mer än motsvarande betalningsöverföring i svenska kronor inom . För att undersöka om bestämmelserna följs har regeringens uppdrag att löpande se över bankernas rutiner, float, avgifter och information för betalningsöverföringar inom och EES- området. har utfärdat kompletterande normgivning. Nämnden biträder också i redovisningsfrågor samt deltar i utredningar inom kommittéväsendet. Nämnden avger också yttrande till domstolar om vad god redovisningssed innebär i olika frågor. utfärdade fem allmänna råd samt avgav tolv remissyttranden till , domstolar m.m. skall bidra till stabiliteten i det finansiella systemet genom tillsyn av finansiella företag samt regel- och tillståndsgivning. Inspektionen skall vidare bidra till konsumentskyddet inom området. var verksamhet uppdelad på nedanstående verksamhetsgrenar. Inom parantes anges resursförbrukningen i , anslaget utgjorde totalt ca . N Analys och marknadsöversikt (19) N Tillsyn av finansiella företag (42,8) N Marknadsövervakning (11) N Regelgivning (11) N Samverkan och samordning (25,5) N Tillstånd och anmälningar (28) I förhållande till 2000 har resursförbrukningen främst inom verksamhetsgren tillsyn av finansiella företag ökat. Det är av central betydelse att det går att mäta i vilken utsträckning bidrar till de uppställda målen. har i en särskild rapport gett exempel på hur uppföljningen av inspektionens arbete kan förbättras med hjälp av olika resultatindikatorer (2000/01:UDR2). Regeringen har på olika sätt arbetat med att utveckla uppföljningen av mål och resultat. I regleringsbrevet för avseende 2002 finns det nya krav om återrapportering inom områdena stabilitet och effektivitet. Inom konsumentskyddsområdet har såväl som ett ansvar. Merparten av resultaten kommer att redovisas i årsredovisningarna från respektive myndigheter. har genomfört en attitydundersökning bland ett brett urval av företag under tillsyn. Det totala omdömet på en skala 2000 var 3,38 och var motsvarande 3,42. Undersökningarna bör ge en god kunskap om hur verksamheten ytterligare kan utvecklas och förbättras. Den stabilitetsinriktade tillsynen sammanhänger med risker som avser hela det finansiella systemet, de s.k. systemriskerna. fortsatte arbetet inom med att utveckla riksbedömningssystemen som skall möjliggöra en årlig samlad bedömning av riskerna i det finansiella systemet. identifierade 13 systemviktiga institut inom områdena kredit- och marknadsrisker, risker inom försäkringsområdet samt operativa risker. För dessa institut görs sammanvägda bedömningar, vilka bygger på riskanalyser inom olika områden, iakttagelser vid platsundersökningar och övrig relevant information. I den nya tillsynen har riskfokuseringen ytterligare skärpts och analysen har utvecklats avseende såväl enskilda institut som för marknaden som helhet. Riskbedömningssystemet medger vidare en internationell jämförelsepraxis vilket är ett centralt inslag i arbetet med en integrerad finansmarknad inom EU. Riskbedömningssystemet utgör därtill ett steg mot att anpassa tillsynen till de nya reglerna för kapitaltäckning. Som ett resultat av att mer än tidigare fokuserat sin tillsyn på de systemviktiga instituten har antalet platsundersökningar minskat. Totalt nedlagd tid för tillsynsaktiviteter uppgick , varav tillsynsrelaterad metodutveckling utgjorde . Terrorattacken i fick betydande återverkningar för den finansiella sektorn och inspektionen ändrade omgående sina tillsynsinsatser för att bättre kunna möta de nya hoten. Tillsynen av de operativa riskerna förstärktes. Särskilda rapporter togs fram om finanssektorns beredskap mot IT-attacker samt om det fysiska säkerhetsskyddet. I samverkan med har genomfört scenarioövningar med de 13 systemviktiga företagen. Övningarna visade att den finansiella sektorn har motståndskraft mot de risker som är förknippade med företagens IT-verksamhet. Rutiner finns för att möta svåra påfrestningar mot den egna organisationen, men har också identifierat vissa svagheter i olika funktioner och företag. Den finansiella sektorn är därutöver starkt beroende av att andra samhällsfunktioner, såsom el och telekommunikationer, fungerar. Livförsäkringsbolagens svaga konsolidering kom i fokus efter det utdragna börsfallet och händelserna . Vidare ökade tillsynen över rörelseresultat, belåning och handel i värdepappersbolagen. skall bidra till att förtroendet på värdepappersmarknaden stärks. Händelser där det finns misstanke om oegentligheter vid handeln med finansiella instrument skall därför utredas. Antalet utredningar om misstänkta insiderbrott och utredningar om misstänkt otillbörlig kurspåverkan framgår av tabell 12.1. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 12.1 Antal avslutade insiderutredningar och utredningar om otillbörlig kurspåverkan handlägger en rad olika tillstånds- och anmälningsärenden. Hanteringen av dessa skall gå snabbt, effektivt och hålla god kvalitet. Resultatet framgår av tabell 12.2. Tabell 12.2 Genomsnittlig handläggningstid 12.5.2 Analys och slutsatser Reglering och tillsyn av det finansiella systemet avser i huvudsak den verksamhet som bedrivs av . Inom myndighetens ansvarsområde pågår ett omfattande förändringsarbete vilket följer av initierade nationella och internationella regeländringar. Aktuella förändringar avser bl.a. krav på utvecklad tillsyn och reglering inom värdepappersmarknadsområdet, nya regler för kapitaltäckning och nya bank- och finansieringsrörelseregler. kärnverksamhet, tillsynen, måste således utvecklas . Även IMF:s utvärdering av stabiliteten i det svenska finansiella systemet, samt om tillsynen och genomlysningen ger värdefulla synpunkter för arbetet. har i sin årsredovisning redovisat händelserna inom respektive område i enlighet med uppställda krav. Inspektionen redovisar ett antal kvantitativa mått och verksamheter inom olika områden. Sammantaget innebär detta att i allt väsentligt uppfyller de kvantitativt uppställda målen för verksamheten. Det är dock förknippat med ett antal svårigheter att med ledning av detta dra slutsatser om kvaliteten inom verksamheten. har dock arbetat med att kvalitetssäkra olika verksamheter inom myndigheten. arbete med effektivitet, kvalitetssäkring och metodutveckling bör även fortsättningsvis prioriteras. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 omfattar den verksamhet som bedriver för upplåning och förvaltning av statsskulden. Målet för delområdet fastställdes i lagen om statens upplåning och skuldförvaltning (1988:1387). Målet är att kostnaderna för statsskulden långsiktigt minimeras som risken beaktas. Processen för att utforma och följa upp statsskuldsförvaltningen regleras i lag (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning och skiljer sig i olika avseenden från budgetprocessen. Regeringen skall, efter förslag från , fatta beslut om riktlinjer för skuldförvaltningen . svarar sedan för att riktlinjebeslutet operationaliseras och för den löpande upplåningen och förvaltningen av statsskulden. Efter genomfört verksamhetsår lämnar regeringen en utvärdering av verksamheten till . Den nuvarande inriktningen av statsskuldspolitiken innebär bl.a. att valutaskuldens andel av statsskulden skall reduceras. Valutaamorteringarna anges till 2002- 04. Riktlinjerna anger även en långsiktig ambi- tion att öka andelen realräntelån i skulden. Sammansättningen av skulden förväntas därmed förskjutas mot en ökad andel kronskuld på bekostnad av en minskad andel valutaskuld. Riktmärket för den genomsnittliga löptiden i den nominella kron- och valutaskulden behålls oförändrad på . Statsskuldspolitikens inriktning och närmare utformning för kommande budgetperiod (2003- 2005) sker i riktlinjebeslut . Regeringen anser att transparensen och tydligheten i hur statsskulden beskrivs och redovisas bör öka. har på uppdrag av regeringen lämnat en rapport i frågan (se avsnitt 13.4.1). De förslag som presenteras innebär väsentliga och viktiga bidrag i den riktningen. Regeringen avser därför, på basis av den lämnade rapporten, vidta åtgärder för att kunna tillämpa en enklare och tydligare struktur i de sammanhang där statens skuld behandlas och redovisas. 13.4.1 Insatser inom politikområdet På uppdrag av regeringen har sett över de olika begrepp som används för att beskriva statsskulden. Rapporten har lämnats efter samråd med ESV och SCB. föreslår att antalet skuldbegrepp minskas från sex till tre. Detta kan ske genom att värderingsprinciperna för de enskilda skuldinstrumenten och gränsdragningen för vilka instrument som ingår i skuldmåttet anpassas till de principer som tillämpas i EU-sammanhang. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 innebär dels att skulden mäts inklusive skuldskötselinstrument, dels att skuldinstrument konsekvent värderas till nominella slutvärden. Det centrala begreppet i den statliga redovisningen föreslås vara ett konsoliderat mått (dvs. exkluderat statliga myndigheters innehav av statspapper) som betecknas Statsskulden och som används exempelvis i budgetproposition och årsredovisning. Måttet beskriver även statens bidrag till den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld som den mäts i EU-sam- manhang. Ett andra mått, Okonsoliderad statsskuld, föreslås definiera samtliga instrument som ställer ut, dvs. utan hänsyn till om statspappren innehas av statliga myndigheter eller ej. Måttet bör användas i styrningen och utvärderingen av skuldförvaltningen. Det tredje måttet, Statsskuld enligt nationalräkenskaperna, avgränsas och värderas i enlighet med de internationella regler som gäller . Eftersom nationalräkenskaperna redan innehar status som officiell statistik kan måttet med fördel även fortsättningsvis fylla den funktionen. Regeringen har i skrivelsen Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 1997-2001 (skr. 2001/2002:104) redovisat sin bedömning av statsskuldsförvaltningen. Regeringens riktlinjer och bedömdes ha bedrivits i enlighet med det övergripande målet om att långsiktigt minimera kostnaderna för statsskulden med beaktande av risk. I betänkande 2001/02:FiU22 behandlas regeringens utvärdering av skuldförvaltningen 1997-2001. skall genom tillförlitliga prognoser över statens lånebehov bidra till att statens lånekostnader minimeras. Prognoserna syftar dels till att utgöra ett underlag för kontorets upplåning och likviditetshantering, dels till att underlätta marknadsaktörernas förståelse för agerande. I tabellen nedan jämförs olika årsprognoser med utfallen för lånebehovet .