prop · GQ03100d3 · 2003-04-15 00:00:00 — Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 1.1Ansvar för i en orolig tid Den internationella utvecklingen präglas av osäkerhet och lågkonjunktur. Kriget i har ytterligare ökat osäkerheten. Följderna av kriget för folket och demokratiutvecklingen i och för den internationella ekonomin är ännu höljda i dunkel. Det är viktigt att vi fortsatt arbetar för fred och säkerhet internationellt i enlighet med FN:s principer. Alla länder påverkas av det instabila läget. Både i och i vår omvärld skriver banker och finansinstitut ner tillväxtprognoserna. Företag och investerare avvaktar. Konsumenterna håller igen. Tillväxten och sysselsättningen påverkas negativt. De offentliga finanserna utsätts för påfrestningar. Svensk ekonomi står dock internationellt sett fortfarande stark. Jämfört med andra europeiska länder är sysselsättningen och tillväxten hög och arbetslösheten låg. är ett av få länder som har överskott i de offentliga finanserna. Så är det därför att vi i såg till att skaffa oss säkerhetsmarginaler. Det var för att slippa göra stora besparingar under framtida lågkonjunkturer som regering och riksdag satte upp målen om överskott i de offentliga finanserna och införde tak för utgifterna. , när nedgången varat , är det tydligt hur viktigt det varit. De senaste årens framgångar en stark ekonomi, hög tillväxt och låg arbetslöshet bildar en god grund för en offensiv politik för välfärd, sysselsättning och en hållbar utveckling. Trots nedgången har en rad reformer kunnat genomföras som träder i kraft under detta och . Ökade resurser tillförs vården och Föräldraförsäkringen förstärks, maxtaxan är införd liksom den allmänna förskolan för 4- och 5-åringar. Kommunerna tillförs ytterligare resurser för att anställa fler lärare och andra specialister i skolan. Pensionerna förbättras och studiebidraget för gymnasieungdomar förlängs med en månad. Högskoleutbyggnaden och forskningssatsningarna fortsätter. Dessa reformer är viktiga för utveckling och konkurrenskraft och ligger därför fast. Två arbetsuppgifter som är avgörande för framtida tillväxt och välfärd kommer därtill att kräva stora insatser: att skapa ett mänskligare arbetsliv där färre blir sjuka och att ge de invandrade svenskarna ett ökat tillträde till arbetsmarknaden. Det är uppgifter som kommer att kräva resurser, långsiktighet och bred samverkan. Men det ekonomiskt kärvare läget manar till försiktighet. Det krävs att vi drar ner på utgifterna. offentliga finanser bildar grunden för välfärd och sysselsättning. Den grunden bör minst av allt äventyras i tider präglade av stor osäkerhet. Målen för den ekonomiska politiken måste ligga fast och utgiftstaken hållas. Därför föreslår regeringen och samarbetspartierna besparingar. Syftet är att skapa goda förutsättningar för en snabb återhämtning av svensk tillväxt när den internationella lågkonjunkturen vänder. Regeringen föreslår därför insatser för att stärka tillväxtförutsättningarna, hålla tillbaka arbetslösheten och öka sysselsättningen. Arbete och tillväxt är grunden för välfärden. Så värnas en stark grund för en politik för välfärd och full sysselsättning med sikte . offentliga finanser, stabila priser och en väl fungerande lönebildning är grundläggande förutsättningar för att målen skall kunna nås. har haft högre tillväxt än genomsnittet inom både och EU. har en av de starkaste offentliga finanserna inom EU. Inflationen är låg, arbetslösheten och socialbidragsbehovet har minskat. Sysselsättningsgraden är bland de högsta i hela EU. är också främst bland EU-länderna i fråga om ekonomiska reformer. Valet ledde fram till en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, på hundratjugoen punkter för ett tryggare, rättvisare och grönare . I den formulerades att vår gemensamma politik för bygger på övertygelsen att den ekologiska, sociala och ekonomiska dimensionen måste vävas samman för att skapa en uthållig utveckling som är bra för . Tillsammans vill vi arbeta med en tydlig politik för ett grönt, jämställt folkhem där hållbar tillväxt, full sysselsättning och trygg välfärd drivs framåt av teknisk utveckling, modern omställning, omfattande delaktighet och minskade klyftor. Politiken ska präglas av ordning och ansvar. I en orolig tid ökar kraven på tydliga prioriteringar, men framför allt på gemensamt ansvarstagande. Regeringen och samarbetspartierna är beredda att ta det ansvaret. Det är i bred samverkan som utvecklas bäst. Ansvaret gäller vårt land, men också den omvärld vi är så beroende av. Den ekonomiska vårpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och , vilka står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken och tilläggsbudgeten . Den internationella ekonomin präglas av osäkerhet. Utvecklingen är och har varit svagare Kriget i och den fortsatta händelseutvecklingen har en avgörande betydelse för den ekonomiska utvecklingen. I euroområdet har utvecklingen av hushållens konsumtion och näringslivets investeringar varit dämpad. Arbetslösheten har fortsatt att stiga. Flera länder har ansträngda offentliga finanser och kan under innevarande år få problem att leva upp till kraven i EU:s . Konjunkturen i euroområdet förväntas vända uppåt tidigast i slutet av innevarande år. Då euroområdet står för av den totala svenska exporten får den svaga utvecklingen negativa effekter för svensk ekonomi. Utvecklingen i präglas av stor osäkerhet. Den senaste statistiken tyder på en viss dämpning av hushållens konsumtion. I är tillväxtförutsättningarna alltjämt dystra och läget är fortsatt osäkert. Den internationella lågkonjunkturen påverkar . Tillväxten beräknas stanna vid , för att öka till 2004. Tabell 1.1 BNP-tillväxt i och andra länder Källor: Nationella källor och . 1 Bidrag till BNP-tillväxten. Källor: och . Den svaga internationella efterfrågan syns tydligt i svensk export. Trots en viss förbättring de är företagens exportorderingång fortsatt svag. En successivt ökad efterfrågan på svenska investeringsvaror väntas dock i takt med att en internationell återhämtning påbörjas. Importen till väntas öka när lageravvecklingen är avslutad och efterfrågan i ekonomin stiger. Den internationella lågkonjunkturen har en återhållande effekt på hushållens efterfrågan. Sammantaget bedöms dock efterfrågan stiga på grund av bl.a. hushållens fortsatt goda ekonomiska ställning och låga räntor. En efter hand minskad osäkerhet om det ekonomiska läget i omvärlden och därmed i väntas bidra till hushållens ökande efterfrågan. Som en konsekvens av en tidigare omfattande kapacitetsutbyggnad och en lägre produktionstillväxt väntas investeringarna i näringslivet utvecklas svagt även . Den kommunala konsumtionen utvecklades starkt som en avtagande sysselsättningsökning bidrog till att skatteunderlaget steg i en något långsammare takt än . Uppgifter visar på en minskning av antalet kommuner och landsting med positivt resultat. Skattehöjningar på i genomsnitt 2003 (motsvarande i ökade skatteintäkter) och förlängningen av det tillfälliga sysselsättningsstödet 2004 bidrar till att kommunsektorns Tabell 1.4 Sysselsättning, arbetslöshet och löneutveckling Förändring från föregående år i procent, om ej annat anges Hushållens nettosparkvot, nivå4 Tysk ränta 10-års statsobligation1 Svensk ränta 10-års statsobligation1 2Procent av arbetskraften. 3Procent av BNP. 4Exklusive sparande i avtalspensioner. Källor: , , , och . gäller ett balanskrav för kommuner och landsting. Varje generation skall bära kostnaderna för den service som den själv beslutar om och konsumerar. Den demografiska utvecklingen ställer stora krav på ett effektivt resursutnyttjande i kommuner och landsting för att klara välfärden . En utredning har genomförts och lämnat förslag om balanskravet. Frågan bereds inom . I syfte att stödja särskilt utsatta kommuner har regeringen slutit överenskommelser med 36 Anm.: I fördes anställda i kyrkan över från kommunala myndigheter till näringslivets tjänstesektor först . Till följd av detta är antalet sysselsatta i offentlig sektor överskattat med ca 22 000 personer 2000. 2Reguljärt sysselsatta i åldern i procent av befolkningen i den åldersgruppen. 3I procent av arbetskraften. 4Årlig procentuell förändring. Källor: , , och . Tabell 1.5 Sysselsättning och arbetslöshet uppdelat på kön Anm.: I fördes anställda i kyrkan över från kommunala myndigheter till näringslivets tjänstesektor först . Till följd av detta är antalet sysselsatta i offentlig sektor överskattat med ca 22 000 personer 2000. 2I procent av arbetskraften. kommuner och fyra landsting om ekonomisk hjälp i syfte att åstadkomma en omstrukturering av verksamheten och uppnå en ekonomi i balans. Dessa åtgärder har visat sig vara mycket verkningsfulla. På lång sikt är låg arbetslöshet och hög sysselsättning avgörande för kommunernas och landstingens förutsättningar att långsiktigt klara välfärden. ökade sysselsättningen med ca 320 000 personer. Merparten av ökningen tillkom i den privata sektorn där antalet sysselsatta ökade med ca 260 000 personer. Den öppna arbetslösheten har legat . Den förhållandevis svaga tillväxten och får negativa konsekvenser för arbetsmarknaden. beräknas den öppna arbetslösheten öka till som årsgenomsnitt. bedöms dock arbetslösheten minska i takt med att sysselsättningen återigen ökar. Den reguljära sysselsättningsgraden för personer i åldern bedöms 2004 uppgå till . Utvecklingen på medellång sikt efter 2004 är det svårt att förutsäga konjunktursvängningar. Därför görs ingen konjunkturbedömning. Däremot presenteras en kalkyl. Beräkningarna bygger på ett antagande om att det finns outnyttjade resurser som kan tas i anspråk utan att det uppstår inflationsdrivande flaskhalsar i den svenska BNP-tillväxten är därmed något högre än den långsiktiga tillväxten . Sysselsättningen utvecklas väl och den öppna arbetslösheten minskar till 2006. Befolkningen i åldern ökar. Men inom den gruppen är det främst åldersgrupper med relativt lågt arbetskraftsdeltagande och låg sysselsättningsgrad som ökar. Det bidrar till att den reguljära sysselsättningsgraden i åldern inte ändras markant till 2006. Tabell 1.6 Kalkyl på medellång sikt 1 Andel reguljärt sysselsatta i åldern i procent. Finanspolitiken inriktas mot att upprätthålla överskott i de offentliga finanserna. Det finns en rad skäl för detta. -Andelen äldre kommer att öka kraftigt . Därmed ökar utgifterna för pensioner, vård och omsorg, som inkomsterna ökar långsammare eftersom andelen av befolkningen som förvärvsarbetar kan förväntas minska. För att förbereda för detta bör skuldsättningen minska. -De som är beroende av välfärden måste kunna lita på att den fungerar, också i sämre Tabell 1.7 Offentliga finanser Källor: och . tider när den behövs som mest. Utan starka offentliga finanser riskerar varje lågkonjunktur att framtvinga stora nedskärningar som minskar förtroendet och viljan att i goda tider betala för välfärden. -För att kunna bedriva en aktiv stabiliseringspolitik utan att underskotten blir för stora behövs en säkerhetsmarginal så att finanspolitiken kan bidra till att dämpa konjunktursvängningarna. Det finns två övergripande budgetpolitiska mål: överskottsmålet för de offentliga finanserna och utgiftstaken. 1.3.1Överskottsmål för sunda offentliga finanser Överskottsmålet innebär att de offentliga finanserna skall uppvisa ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Det innebär att överskottet i en lågkonjunktur kan tillåtas bli lägre än för att därigenom bidra till att hålla uppe den privata sektorns inkomster och mildra konjunktursvackan. Det omvända gäller i en högkonjunktur. Ett större överskott dämpar aktiviteten i ekonomin och minskar risken för överhettning. Överskottet anpassas med hänsyn till konjunkturläge och resursutnyttjande i svensk ekonomi. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att ett överskott på av BNP var förenligt med överskottsmålet mot bakgrund av konjunkturläget och resursutnyttjandet i ekonomin. Om konjunkturen utvecklades sämre än väntat, skulle dock ett lägre överskott accepteras. Jämfört med prognosen i budgetpropositionen har tillväxten reviderats ned med . Sedan målet om 2 procents överskott över en konjunkturcykel började gälla 2000 har det årliga överskottet i de offentliga finanserna varit i genomsnitt av BNP. Överskottet 2003 beräknas till av BNP. Efter de åtgärder som föreslås i denna proposition beräknas det genomsnittliga överskottet bli . Därmed ligger det offentliga sparandet i linje med det övergripande målet om ett överskott på över en konjunkturcykel. har i ett internationellt perspektiv starka offentliga finanser. hade ett av de största överskotten i de offentliga finanserna inom EU, medan däremot ett antal stora EU-länder uppvisade betydande underskott. kommer även 2003 och 2004 att ha fortsatta överskott medan EU-länderna som helhet uppvisar underskott. Tabell 1.8 Offentligt finansiellt sparande i och andra länder Källor: Economic Outlook 72, , och . Budgetpolitiken styrs med hjälp av utgiftstaken. Dessa bestäms i förväg. De statliga utgifterna får sedan inte överskrida taken. Utgiftstaken förhindrar att tillfälligt högre inkomster används för att bekosta varaktigt högre utgifter. Systemet har på det hela taget fungerat väl och har bidragit till en balanserad utgiftsutveckling under de goda åren, och att därmed har mött den internationella lågkonjunkturen med starka offentliga finanser. En arbetsgrupp med företrädare från samarbetspartierna följer upp budgetlagen. Sedan utgiftstaken infördes har de klarats . Regeringens bedömning är att utgiftstaket och riskerar att överskridas om inga åtgärder vidtas. Regeringen föreslår därför ett antal åtgärder för att bromsa utgiftsutvecklingen och klara utgiftstaken . En central del är de åtgärder som föreslås för att vända utvecklingen med allt fler sjukskrivna. Därtill senareläggs vissa tidigare aviserade reformer till den senare delen av mandatperioden. Vidare avser regeringen att införa begränsningar av utgifterna för vissa anslag. Regeringen följer löpande utgiftsutvecklingen och kommer att vidta ytterligare åtgärder om utgiftstaken skulle hotas. Tabell 1.9 Samlad utgiftseffekt av anslagsminskningar och begränsningsbelopp Sjukpenning skall motsvara a-kassa Uppskjuten takhöjning i sjukförsäkring Ny SGI -beräkning Uppskjuten takhöjning i föräldraförsäkring Höjd högsta avgift inom maxtaxan Utgifter för bl.a. försvarsmateriel senareläggs. En del av biståndsökningen flyttas . Från ändras reglerna för sjukpenning för arbetslösa så att ersättningen vid sjukdom kommer att motsvara den från arbetslöshetsförsäkringen. En arbetslös som sjukskrivs får därmed inte längre högre ersättning som sjuk än som frisk. Höjning av taket i sjuk- och föräldraförsäkringen skjuts upp. Kontaktdagarna inom den tillfälliga föräldrapenningen tas bort. Den tidigare presenterade propositionen om förbättringar i sjukskrivningsprocessen (prop. 2002/03:89), förslagen i denna proposition om förändrad SGI-beräkning, förlängd sjuklöneperiod, enhetligare tillämpning av reglerna om övergång från sjukpenning till sjukersättning, förslag om enhetlig tillämpning av reglerna om karensdag och kommande förslag till system för ekonomiska drivkrafter för arbetsgivarna bedöms leda till lägre antal sjukskrivna vilket innebär minskade utgifter. Reglerna för arbetslöshetsersättning för deltidsarbetslöshet kommer att tillämpas mer enhetligt. Effektiviseringar genomförs i arbetsmarknadspolitiken i syfte att nå en snabbare övergång från arbetslöshet till arbete. Det högre studiebidraget för vuxenstudier avskaffas för de som redan har en fullständig treårig gymnasieutbildning. Kommunernas ramar för rekrytering till vuxenstudier med hjälp av rekryteringsbidraget minskar. Taket för maxtaxan inom barnomsorgen höjs 2004. Taket på högst av inkomsten ligger dock kvar. Införandet av fri entré på museer senareläggs. Satsningar på infrastrukturområdet skjuts fram. EU-budgetens överskott kommer enligt regeringens bedömning att innebära att EU-avgift sänks med ca . En högre omslutning i det kommunala utjämningssystemet medför därtill en justering av utgiftstaket på 2003. Mot bakgrund av den korta beredningstiden mellan riksdagsvalet och budgetpropositionen lade regeringen inget förslag för utgiftstak . Regeringen uttalade att den i stället skulle återkomma i vårpropositionen med en bedömning av utgiftstaken och 2006. Utgiftstaket har satts på nivåer som innebär att utgiftstaket i stort sett är oförändrat som procent av BNP vid en trendmässig tillväxt på . Att utgiftstaket ökar något jämfört med i procent av BNP beror på den förhållandevis låga tillväxten . bedöms tillväxten öka till , vilket medför att utgiftstaket minskar något som procent av BNP. Beräkningar av den offentliga sektorns utgifter visar att den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning riskerar att leda till en växande utgiftskvot. Att undvika underskott och omfattande besparingar i takt med att de äldre blir allt fler är ett viktigt skäl till att hålla tillbaka utgiftsökningar och driva en politik för en ökad sysselsättning som stärker inkomsterna. Om utgiftstaken rent beräkningstekniskt är oförändrade som andel av BNP och tillväxten ligger på en trendmässig nivå skulle utgiftstaket bli och för . Regeringen avser att i budgetpropositionen återkomma med förslag om utgiftstak . Diagram 1.1 Utgiftstaken i kronor Anm.: För att skapa jämförbarhet över tiden har korrigeringar av utgiftstaken gjorts för tidigare beslutade och föreslagna tekniska justeringar av utgiftstaken. Diagram 1.2 Utgiftstaken i procent av BNP Anm.: För att skapa jämförbarhet över tiden har korrigeringar av utgiftstaken gjorts för tidigare beslutade och föreslagna tekniska justeringar av utgiftstaken. Stabila priser är en grundläggande förutsättning för en framgångsrik ekonomisk politik. En hög och svårförutsägbar inflation har negativa fördelningseffekter. Dessutom försämrar en hög inflation förutsättningarna för en uthålligt hög tillväxt och därmed också för stabilt hög sysselsättning och välfärd. Den av fastlagda övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet. bedriver penningpolitiken självständigt. har definierat prisstabilitet som att ökningen av konsumentprisindex skall begränsas till med en tolerans på uppåt och nedåt. Regeringen stöder penningpolitikens inriktning och står bakom inflationsmålet. Inflationen beräknas vara tillfälligt hög , bland annat på grund av höjda olje- och elpriser. Ett lägre inhemskt inflationstryck och en svagare importprisutveckling bidrar till att inflationen successivt minskar till , dvs. nära mål, i mitten av innevarande år. bedöms inflationen fortsatt ligga i linje med målet. har penningpolitiken baserats på en bedömning av UND1X . UND1X är ett inflationsmått där de direkta effekterna av förändrade räntor, skatter och subventioner har exkluderats från konsumentprisindex. beräknas inflationen mätt med UND1X uppgå till som årsgenomsnitt. väntas UND1X- inflationen minska till i genomsnitt . De internationella räntorna har fortsatt att sjunka. Det osäkra ekonomiska läget har medfört att nedgången på världens aktiemarknader har fortsatt. Konjunkturuppgången har fördröjts och företagens vinstutsikter har försvagats. Flera centralbanker har fortsatt att sänka räntan och i syfte att understödja en konjunkturåterhämtning. och under inledningen av 2003 har räntenedgången varit särskilt kraftig i . har sänkt räntan till . En förstärkning av kronan har skett . Förstärkningen har framför allt skett gentemot den amerikanska dollarn. Diagram 1.3 Styrräntor i , euroområdet och Källa: EcoWin. Diagram 1.4 Differensen mellan 10-årig statsobligationsränta i och -0,5 Källa: EcoWin. Diagram 1.5 Kronans utveckling mot TCW-index Källa: EcoWin. Införandet av sedlar och mynt i euro var ett historiskt och betydelsefullt steg i den europeiska integrationen. Euron är verklighet i stora delar av . har valt att inte delta i valutaunionen från starten. fattade dock 1997 beslut om att bör hålla dörren öppen för ett senare inträde och etablera en beredskap inför ett eventuellt svenskt deltagande i valutaunionen. har fattat beslut om att en folkomröstning om införandet av euron som valuta i skall hållas . Alla partier har förklarat sig beredda att respektera utfallet av folkomröstningen. Det är inte aktuellt att delta i det europeiska växelkurssamarbetet ERM2. En väl fungerande lönebildning är av avgörande betydelse för en fortsatt god samhällsekonomisk utveckling. Löneökningar inom de samhällsekonomiska ramarna möjliggör lägre arbetslöshet, högre sysselsättning och högre produktion. Måttliga nominella löneökningar är en förutsättning för att regeringens mål om 80 procents reguljär sysselsättning i befolkningen skall uppnås. har reallönerna i genomsnitt ökat . Det kan jämföras med då de endast uppgick till . har den nominella löneökningstakten under den senare delen av endast varit ungefär hälften så stor som . De senaste årens utveckling visar att måttliga nominella löneökningar och ett ökat ansvarstagande av arbetsmarknadens parter skapar goda förutsättningar för låg arbetslöshet och god reallöneutveckling. steg dock nominallönerna snabbare än åren tidigare, trots en mer dämpad konjunktur- och sysselsättningsutveckling. uppgick löneökningstakten till i hela ekonomin. Det är högre än i euroområdet och . De totala löneökningarna bedöms ha dämpats något , till . Löneökningarna var något högre i offentlig sektor än i näringslivet. Arbetskraftkostnadsutvecklingen i svenskt näringsliv har överstigit den i EU med , mätt i nationell valuta. Den svenska konkurrenskraften har trots det förstärkts genom en god produktivitetsutveckling och fallande krona. Regeringen utgår från att de senaste årens höga nominella löneökningstakt framöver anpassas nedåt så att svensk konkurrenskraft inte försämras. Det är avgörande för en fortsatt god samhällsekonomisk utveckling och för att uppnå regeringens sysselsättningsmål. Det är även angeläget att lönebildningsprocessen möjliggör relativlöneförändringar inom ramen för den samlade löneökningstakt som ekonomin tål. och ansvarstagande från arbetsmarknadens parter i kommande avtalsförhandlingar är av avgörande betydelse för sysselsättningen och välfärden. Den könsrelaterade lönediskrimineringen måste brytas. Kvinnors lön utgör av männens löner. Om man korrigerar för ålder, utbildning, arbetstid och sektor, minskar skillnaden till . Orsakerna till dessa skillnader är komplexa. Det handlar om hur olika arbeten värderas, effekter av den segregerade arbetsmarknaden, men även om direkt lönediskriminering. Den nya jämställdhetslagen är ett redskap för att utjämna osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. Lönebildningen är en fråga för parterna och osakliga löneskillnader som beror på kön strider mot lagen. Regeringen följer detta arbete via JämO och . Utfallet av parternas arbete på detta område kommer att vara vägledande för behovet av ytterligare åtgärder, bland annat skärpt lagstiftning. Regeringen avser att lägga fram en handlingsplan för ökad jämställdhet. I handlingsplanen skall förslag läggas för hur de strukturella löneskillnaderna mellan kvinnor och män skall minska. 1.5Jobb och tillväxt - för välfärd och rättvisa har regeringen fört en långsiktig politik för att stärka tillväxtförutsättningar. Grunden är en makroekonomisk politik för stabilitet och sunda offentliga finanser. En rad reformer har genomförts bland annat för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och öka konkurrensen i ekonomin. De genomsnittliga marginaleffekterna på arbetsinkomster har sänkts . Stora investeringar görs i utbildning, forskning och infrastruktur. Politiken ger resultat. har BNP-tillväxten i varit i genomsnitt . Det kan jämföras med den årliga tillväxten bland EU-länderna på i genomsnitt . Regeringens politik syftar till att fortsätta stärka ställning. Förutsättningarna är bättre .