prop · GQ0389 · 2003-03-20 00:00:00 — Det ställningstagande verket avser innebär bland annat att prövar om den försäkrade trots sin sjukdom kan klara annat på arbetsmarknaden normalt förekommande arbete utan föregående rehabilitering. Om så bedöms vara fallet betraktas den försäkrade som arbetsför även om arbetet inte finns direkt tillgängligt för honom eller henne. Den försäkrade har därmed inte längre rätt till ersättning från försäkringen. Regeringen delar uppfattning att en prövning av arbetsförmågan mot hela arbetsmarknaden bör vara gjord senast efter första sjukdagen. Detta är dock enligt regeringens mening inte till- räckligt. Det är viktigt att i samtliga sjukfall gör alla relevanta utredningar och bedömningar i rätt tid och på rätt sätt så att sjukpenningrättsprövningen blir effektiv, att behovet av rehabilitering uppmärksammas, att rehabiliteringsåtgärder igångsätts tidigt i sjukfallen och att utbyte av sjukpenning mot sjuk- eller aktivitetsersättning sker när den försäkrade uppfyller förutsättningarna för sådan förmån. Regeringen är därför inte beredd att införa den bestämmelse som verket föreslår. Bestämmelsen föreslås träda i kraft . 16 kap. 1 § AFL i dess äldre lydelse skall fortfarande tillämpas vid sjukfall där sjukanmälan gjorts tidigare än före ikraftträdandet. På detta sätt får för- säkringskassan rimlig tid att uppfylla det nya utredningskravet. 7.1.3Administrativa och ekonomiska konsekvenser Förslaget medför ett visst merarbete och därmed ökade administrations- kostnader för . Socialförsäkringsadministrationens re- surser har ökats med och reger- ingen avser att återkomma till resursfrågan i budgetpropositionen . Det kan dock konstateras att dels kommer inte alla långa sjukfall att bli föremål för prövning i socialförsäkringsnämnd, dels prövas ett stort antal sjukpenningärenden för utbyte till sjuk- eller aktivitets- Dessa ärenden blir därmed inte en tillkommande arbetsuppgift på grund av den föreslagna bestämmelsen. De ökade kostnaderna bör Prop. 2002/03:89 också sättas i relation till den minskning av utgifterna som blir följden av att fler försäkrade snabbare får sjuk- eller aktivitetsersättning. Sådan er- sättning kommer i normalfallet att bli lägre än den försäkrades sjukpen- ning. Å andra sidan kommer en övergång från sjukpenning till sjuk- eller aktivitetsersättning att medföra att vissa försäkrade kommer att få rätt till bostadstillägg till pensionärer m.fl. vilket medför en utgiftsökning. Sam- mantaget innebär dock förslaget en utgiftsminskning för staten. 7.2Förlängd tid med vilande sjukersättning för att pröva förvärvsarbete Regeringens förslag: Den tid som en försäkrad får ha sjukersättning vilande, utan att förmånen får dras in eller minskas, skall utsträckas från högst 12 . Regeln om att efter en sådan period ha sjukersättningen vilande utan skydd mot indragning eller minskning upphävs. De föreslagna lagändringarna skall träda i kraft . Den upphävda regeln skall fortsätta att gälla under tid för vilken förtids- pension eller sjukersättning förklarats vilande. Skälen för regeringens förslag: infördes möj- lighet för en försäkrad med förtidspension eller sjukbidrag att pröva att arbeta med förmånen vilande under högst 12 kalendermånader utan att rätten till förmånen skulle gå förlorad. Enligt av gjorda uppföljningar utnyttjade dock betydligt färre personer än väntat denna möjlighet . På grund härav gav regeringen verket i uppdrag att genomföra särskilda informationsinsatser om denna möjlighet . terna från verket visar på ett ökat intresse för denna möjlighet. verket ökade antalet personer med vilande förtidspension/sjukbidrag med hade ca 2 300 personer sin för- av dem var kvinnor. förtidspensioner/sjukbidrag har stabiliserats kring . med hel förmån återtar denna i större utsträckning än de med partiell Vidare framgår att den övervägande delen av personerna i vilan- desystemet har halv förtidspension. Det framgår också av statistiken att ju en försäkrad prövat på att arbeta desto mindre troligt är det att denne återtar sin förmån. De nuvarande reglerna innebär sammanfattningsvis att en försäkrad som haft sjukersättning under , skall kunna få behålla sin för- han eller hon prövar att förvärvsarbeta. Om den försäkrade därefter fort- sätter att arbeta skall han eller hon kunna ha sin förmån vilande under totalt högst 12 kalendermånader utan att förmånen får dras in eller mins- kas på grund av den då uppvisade arbetsförmågan. Efter de första 12 må- naderna med förvärvsarbete kan den försäkrade få ha sin förmån vilande under ytterligare 24 kalendermånader, men om han eller hon under denna tid önskar få tillbaka sin förmån är det emellertid möjligt för försäkrings- kassan att efter prövning minska eller dra in förmånen om utredning visar att arbetsförmågan har förbättrats väsentligt. Enligt förslag i propositio- Prop. 2002/03:89 nen Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension 2000/01:96) har beslutat (bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257) att en försäkrad som blir beviljad aktivitetser- sättning och som prövar att arbeta skall kunna ha förmånen vilande under återstoden av den period som förmånen beviljats för utan att den då upp- visade arbetsförmågan får läggas till grund för indragning eller minsk- ning av ersättningen. För att ytterligare stimulera försäkrade med sjukersättning att pröva att förvärvsarbeta utan att förmånen får dras in eller minskas, gör regeringen följande bedömning. Mot bakgrund av det ovan anförda finns det starka motiv för att utsträcka den tid under vilken förmånen kan vara vilande utan att förmånen får dras in eller sättas ned till sammanlagt längst 24 kalendermånader. Genom denna utvidgning av vilandetiden finner regeringen det naturligt att ta bort den del av gällande regelverk som in- nebär att den försäkrade kan ha sin förmån vilande under ytterliga- re 24 kalendermånader efter den första med för- värvsarbete. Härigenom förenklas reglerna påtagligt som för- säkringskassan inte behöver göra någon ytterligare prövning av om för- månen skall kunna vara vilande. De försäkrade som vid ikraftträdandet av de nya bestämmelserna genom beslut av har förmå- nen vilande under ytterligare 24 kalendermånader påverkas dock inte av denna ändring. I likhet med den nuvarande ordningen är det enligt regeringens upp- fattning naturligt att även en arbetsskadelivränta som är samordnad med sjukersättning skall förklaras vilande när förmånen görs vilande på grund av förvärvsarbete. Det finns inte heller anledning ändra vad som redan gäller om rätten till sjukpenning, föräldrapenning, tillfällig föräldrapen- ning och havandeskapspenning när en försäkrad prövar att arbeta med vilande sjukersättning. Inte heller reglerna i lagen (1982:80) om anställ- ningsskydd påverkas av den föreslagna ändringen. Vidare anser regeringen att det är naturligt att möjligheten att få bo- stadstillägg (BTP) skall finnas , dvs. Det innebär att även den som fått hela sin sjukersätt- ning förklarad vilande skall kunna få bostadstillägg om reglerna för in- komstberäkning medger det. Att dra in bostadstillägget redan ef- ter 12 månader bedöms medföra sådana negativa marginaleffekter att de skulle kunna utgöra ett hinder för den som verkligen avser att börja arbe- ta. Med den nu föreslagna utformningen av reglerna är det därför inte motiverat att dra in rätten till bostadstillägg så länge vilandetiden löper. De nu föreslagna reglerna avses träda i kraft och skall gälla även för försäkrade som beviljats sjukersättning. De försäkrade som av har beviljats med vilande sjukersättning enligt den regel som föreslås bli upphävd påverkas dock inte av ändringen. 8.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Propositionen innehåller förslag till ändringar på flera olika områden inom den allmänna försäkringen. Samtliga ändringar görs i lagen (1962:381) om allmän försäkring. För överskådlighetens skull behandlas nedan vissa paragrafer i annan ordning än i nummerföljd. 3 kap. 5 §, 16 kap. 8, 16, och 18 §§ Ändringen i 16 kap. 16 § andra stycket föranleds av att möjligheten för försäkrade som uppbär sjukersättning att ha förmånen vilande under tid då han eller hon prövar att förvärvsarbeta, utan att förmånen får dras in eller minskas, förlängs från . Förslaget har be- skrivits i avsnitt 7.2. avskaffas den nuvarande möjligheten att efter en sådan period ha förmånen vilande utan skydd mot indragning eller nedsättning. Sistnämnda förändring medför att 16 kap. 17 § upphör samt att hänvisningarna till denna i 3 kap. 5 § och 16 kap. 8 och 18 §§ tas bort. I denna paragraf anges vilka intyg m.m. den som gör anspråk på sjuk- penning har att lämna in till under en pågående sjukpe- riod för att styrka arbetsförmågans nedsättning på grund av sjukdom. Med anledning av de förändringar i sjukskrivningsprocessen som före- slås och som beskrivs i avsnitt 5, upphör skyldigheten att senast från och med den tjugoåttonde dagen efter sjukanmälningsdagen ge in ett särskilt läkarutlåtande. Vidare upphör skyldigheten för den försäkrade att ge in en skriftlig särskild försäkran. I stället skall en så- dan försäkran ges in om begär det. Den allmänna har under ett pågående sjukfall möjlig- heter enligt denna paragraf att begära att den försäkrade medverkar i oli- ka utredningsåtgärder som syftar till att bedöma om denne uppfyller vill- koren för rätt till sjukpenning m.m. I första stycket införs en utredningsmetod som innebär att försäkrings- kassan vid behov skall hålla ett särskilt möte för bedömning av den för- säkrades medicinska tillstånd, arbetsförmåga och behov av och möjlig- heter till rehabilitering. Vid ett sådant avstämningsmöte bör delta, för- utom den försäkrade, sådana aktörer som den försäkrades arbetsgivare, intygsskrivande läkare, företagshälsovård och arbetsförmedling. Av- stämningsmöten förekommer men de lagregleras nu med syf- tet att de skall bli en allmänt använd metod i arbete med längre sjukfall. Förslaget om avstämningsmöten har beskrivits i av- snitt 5.4. Den närmare regleringen av formerna för avstämningsmöten bör ankomma på regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, att utforma (se nya fjärde stycket). I stycket har även uttrycket om det är nödvändigt bytts ut mot om det behövs. Avsikten med detta är att åt- gärderna i fråga skall komma till användning i större omfattning än . I nuvarande tredje stycket 1 införs en möjlighet för att infordra ett särskilt läkarutlåtande om det behövs för bedömningen av rätt till sjukpenning eller rehabiliteringsåtgärder en- ligt 3 kap. 7 b § eller 22 kap. AFL. Enligt nuvarande 3 kap. 8 § skall den försäkrade ge in ett sådant utlåtande från sjukanmäl- ningsdagen. möjlighet att begära in ett utlåtande är i första hand tänkt som ett komplement till avstämningsmötet enligt första stycket. Det gäller t.ex. om avstämningsmötet inte ger ett tillräckligt un- derlag till sjukpenningärendet. Det kan även finnas situationer när ett av- stämningsmöte inte kan genomföras. Det särskilda läkarutlåtandet kom- mer då att utgöra ett självständigt underlag i ärendet. Som utvecklats närmare i avsnitt 5.4 avser regeringen återkomma med närmare före- skrifter om särskilt läkarutlåtande och om behörighetskrav för den som utfärdar ett sådant utlåtande (se även nya fjärde stycket). I ett nytt fjärde stycke upplyses om att regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, meddelar närmare föreskrifter om avstämnings- möte och särskilt läkarutlåtande enligt denna paragraf. I nuvarande fjärde stycket som blir det femte stycket anges att ersätt- ning även skall lämnas för den enskildes respektive läkares kostnader i anledning av ett avstämningsmöte i enlighet med vad som fastställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Angivandet av har tagits bort för att upplysningen om regeringens möjlighet till delegation skall överensstämma med gängse uttryckssätt. Den som önskar sjukersättning eller aktivitetsersättning skall enligt hu- vudregeln ansöka om detta hos den allmänna . Kassan har dock enligt paragrafens andra stycke även möjlighet att tillerkänna en försäkrad sådan förmån utan att denne ansökt därom. Det gäller i fall då denne uppbär vissa i paragrafen angivna förmåner enligt lagen om all- män försäkring eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Un- dantaget från ansökningskravet motiveras av att den försäkrade inte kan förväntas ta initiativ till en prövning av sjukersättning eller aktivitets- ersättning när en sådan förmån ger en lägre ersättning än t.ex. sjukpen- ning. Som framgår av den allmänna motiveringen i avsnitt 7.1 förekommer att försäkrade kan uppbära sjukpenning trots att förut- sättningarna för sjukersättning eller aktivitetsersättning egentligen är uppfyllda. För att komma tillrätta med detta införs nu en skyldighet för att för en försäkrad som har sjukpenning, senast efter sjukanmälningsdagen ha utrett om förutsättningar finns att till- erkänna henne eller honom sjukersättning eller aktivitetsersättning. I denna paragraf finns bestämmelser om försäkringsläkare och försäk- ringstandläkare. Som angetts i avsnitt 5.7 är det regeringens uppfattning att behörighetskraven för försäkringsläkarna, deras arbetsuppgifter och fortbildning bör regleras ytterligare. En sådan reglering bör lämpligen ske i författning av lägre valör än lag. En upplysning härom har införts i ett nytt andra stycke. Paragrafen innehåller bestämmelser om indragning eller nedsättning av förmåner enligt lagen. Andra stycket c) har justerats med anledning av ändringarna i 3 kap. 8 §. I tredje stycket, som reglerar sanktioner mot en försäkrad som utan gil- tig anledning vägrar genomgå rehabilitering och liknande åtgärder, har deltagande i ett sådant särskilt möte som föreslagits i 3 kap. 8 a § lagts till. Det innebär att om en försäkrad utan giltig anledning vägrar delta i ett avstämningsmöte får sjukpenning helt eller delvis tills vidare förväg- ras henne eller honom. En förutsättning för detta är dock att han eller hon erinrats om denna påföljd. Enligt paragrafens nuvarande lydelse skall rehabiliteringsutredningen påbörjas om det inte framstår som obehövligt. Som exempel på situatio- ner då det framstår som obehövligt att påbörja en sådan utredning har i lagförarbetena angetts att det för arbetsåtergång inte krävs några sär- skilda åtgärder på arbetsplatsen och när det klart framgår att de åtgärder som skall vidtas i rehabiliteringssyfte ryms inom arbetsgivarens grund- läggande skyldigheter enligt t.ex. arbetsmiljölagen (prop. 1990/91:141, s. 88 f.). Av de skäl som anförts i avsnitt 6.1 föreslår regeringen att något un- dantag från arbetsgivarens skyldigheten att påbörja en rehabiliteringsut- redning inte längre skall finnas. Det kommer således inte längre att kun- na anses som obehövligt att påbörja en sådan utredning. I de nämnda situationerna som angavs i förarbetena till nuvarande bestämmelse skall fortsättningsvis en rehabiliteringsutredning visserligen utföras, men av naturliga skäl kommer kraven på innehållet i denna att ställas lägre än i normalfallet. 1.Samtliga lagförslag avses träda i kraft . 2.Möjligheten till vilande sjukersättning enligt 16 kap. 17 § avses upp- höra med de nya bestämmelserna. Om en försäkrad före ikraftträdandet beviljats vilande förtidspension eller sjukersättning enligt denna bestäm- melse skall beslutet härom kunna fortsätta att gälla till den tidpunkt som bestämts däri. För dessa fall gäller även 16 kap. 8 och 18 §§ i deras äldre lydelse. 3.För att inte alla långa sjukfall som vid ikraftträdandet eller strax där- efter varat längre än skall omfattas av den obligatoriska bedöm- ningen av om förutsättningar för utbyte till sjukersättning eller aktivitets- ersättning föreligger anges i denna övergångsbestämmelse att 16 kap. 1 § i dess äldre lydelse fortfarande skall tillämpas vid sjukfall där sjukanmä- Prop. 2002/03:89 lan gjorts tidigare än före ikraftträdandet. ringskassorna rimlig tid att uppfylla det nya utredningskravet. Yttranden över promemoriorna Åtgärder för ökad precision vid sjukskrivning samt Utbyte av sjukpenning mot sjukersättning eller aktivitetsersättning Kammarrätten i , Länsrätten i , Statskontoret, , , , av medicinsk metodik, Handikappombuds- mannen, , , vid , , , , , Integra- tionsverket, Föreningen , Föreningen tagshälsovård, , , , , Kooperationens förhand- lingsorganisation (KFO), i , Landstingsför- bundet, , , Svens- ka , , Akademikers centralorganisation, , , , FörsäkringsMedicinska Sällskapet, för allmänmedicin, , Legitime- rade , , till mobbade, Handikappförbundens samarbetsorgan, Handikappförbundens samarbetsorgan i , Reumatikerför- bundet, . Utöver remissinstanserna har ett antal privatpersoner yttrat sig. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Ring- holm, , . O., , ., , And- nor, , , Regeringen beslutar proposition 2002/03:89 Förändringar inom sjukför- säkringen för ökad hälsa i arbetslivet