prop · GR0349 · 2003-12-18 00:00:00 — Som medel framhålls underifrånperspektivet som en av de viktigaste metoderna för att uppnå en långsiktig, uthållig och framgångsrik utveckling i storstadsregionerna. Insatser inom övriga om- råden påverkar direkt eller indirekt det demokratiska deltagandet i de 24 stadsdelarna. Kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal har vidtagit fler åtgärder i syfte att öka valdeltagandet och delaktigheten hos kommu- nens invånare. Vid riksdagsvalet har valdeltagandet ökat i ett tiotal stadsdelar jämfört med , vilket till viss del kan vara ett resultat av det lokala utvecklingsarbetet. Det har varit ett prioriterat målområde för storstadsarbetet att höja syssel- sättningsgraden i de stadsdelar som omfattas av de lokala utvecklingsav- talen. Nya arbetssätt och samverkansformer har etablerats och spridits till fler stadsdelar. Arbetsförmedlingarna har med personalförstärkningar samt i en del fall med stöd av ökad samverkan med Försäkringskassa och kommun kunnat arbeta mer individinriktat. Utvecklingen under de senas- te tre åren har visat att sysselsättningsgraden har ökat mer i de berörda stadsdelarna än i liknande områden. Erfarenheter från det lokala utveck- lingsarbetet tas till vara i den generella arbetsmarknadspolitiken och sär- skilt i propositionen 2002/2003:44 Arbetsmarknaden förstärks. För att nå regeringens mål om att halvera socialbidragsberoendet är det nödvändigt med insatser för att öka sysselsättning- en. När det gäller socialbidragsutvecklingen visar de stadsdelar som om- fattas av de lokala utvecklingsavtalen en positivare utveckling än andra stadsdelar med liknande befolkningsstruktur. Storstadsarbetet och de lo- kala utvecklingsavtalen har lyfts fram i handlingsplan mot fat- tigdom och social utestängning 20032005 som ett exempel på god prak- tik för stärkt lokal samverkan och mobilisering av samtliga aktörer, vilket är ett av målen i mot fattigdom och social utestängning. Insatserna inom förskola och skola tillhör de mest utvecklade och fram- gångsrika inom avtalen. Förskola, skola och vuxenutbildning utformar arbetssätt och metoder som främjar en positiv språk- och kunskapsut- veckling hos barn, ungdomar och vuxna. Elevernas resultat i flera skolor har förbättrats. Den nya myndigheten för skolutveckling skall i en del av sin verksamhet använda erfarenheter från det lokala storstadsarbetet. Därmed införlivas storstadsarbetet i den nationella utbildningspolitiken. I syfte att öka människors trygghet och trivsel och minska brottsligheten bedrivs bland annat brottsförebyggande arbete i form av t.ex. centrum- värdar och medborgarvärdar. Lokala brottsförebyggande råd har inrättats i samtliga berörda kommuner och flertalet av bostadsområdena. De kommunala bostadsbolagen deltar i flera stadsdelar för att förbättra den fysiska miljön genom t.ex. upprustning av bostadshus, lekparker och be- lysning. Det lokala utvecklingsarbetet har medfört att fler lokala brottsfö- rebyggande råd har inrättats. Kvinnor är en prioriterad målgrupp för åtskilliga insatser inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen. har kommunerna i större ut- sträckning än tidigare redovisat de insatser som är inriktade på att för- bättra kvinnors ställning i samhället. Bland konkreta exempel kan näm- nas allmän deltidsförskola som har införts och utvecklats sedan stor- stadsarbetets början. När det gäller insatser för barn och ungdomar görs särskilda ansträngningar för att uppmärksamma flickor. Flera insatser som varit inriktade på att öka sysselsättningen har haft lågutbildade kvinnor med utländsk bakgrund som målgrupp. Det fortsatta arbetet med indikatorer för att bedöma utvecklingen i stadsdelar kommer att baseras på könsuppdelad statistik eller andra faktaunderlag som tar hänsyn till ev. skillnader i utvecklingen för män och kvinnor. I flera lokala åtgärdsplaner lyfts kulturen fram som betydelsefull för att främja en positiv utveckling av stadsdelen. Kulturen bidrar till att skapa en innehållsrik livsmiljö för de boende. Kulturen kan i vid bemärkelse bidra till en ökad språkinlärning, social gemenskap, stärkt identitet och meningsfull fritid för de boende i området. Exempel på faktorer som påverkar folkhälsan är enligt inkomst, utbildning, socialbidragstagande, delaktighet och inflytande i samhället, goda och trygga uppväxtvillkor m.m. I samtliga stadsdelar har utvecklingen varit positiv när det gäller bland annat utbildning, syssel- sättning och socialbidragstagande. Samtliga insatser inom de lokala ut- vecklingsavtalen kan därför i någon mån vara betydelsefulla för hälsan i ett bredare perspektiv. Insatserna inom de lokala utvecklingsavtalen är till stor del tvärsektoriel- la. En insats kan därmed få återverkningar inom flera områden. Ett ex- empel är språkundervisning för vuxna. Förutom att kunskaperna i det svenska språket förhoppningsvis förbättras så bidrar språkinlärningen till ökade förutsättningar för att ta del av svenska nyheter, engagera sig poli- tiskt eller i föreningslivet, söka och få jobb, göra karriär, hjälpa sina barn med läxor och kunna kommunicera med andra vuxna i barnets närhet, få ett större socialt nätverk etc. Insatser som görs inom ett område bidrar därmed till ökade möjligheter att uppfylla målen inom ett flertal andra områden. I diagram 2 illustreras sambanden mellan olika målområden. Den mörka delen av stapeln visar antalet insatser med tyngdpunkt inom respektive målområde. Resterande del av stapeln visar antalet insatser inom andra målområden som har betydelse eller ger ett mervärde för re- Samband mellan insatser och målområden Syssels./Socbidr. Källa: , 2002 I kommande avsnitt redovisas exempel på insatser som görs i de statliga myndigheternas ordinarie verksamhet som bidrar positivt till att uppfylla de storstadspolitiska målen. Därtill ges i citatform exempel på insatser gjorda inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen i de enskilda stads- delarna, så som de presenterats i 2003 åtgärdsplaner. Statliga och kommunala myndigheter samarbetar för att fler människor skall kunna bryta sitt beroende av socialbidrag och komma ut i riktiga Den positiva sysselsättnings- och arbetslöshetsutveckling för personer med utländsk bakgrund är inte endast ett resultat av konjunktursvängningar utan måste även ses som en effekt av de insat- ser som gjorts inom ramen för bland annat storstadsarbetet. betsmarknadsstyrelsen (AMS) har de extra resurser som tillförts stor- stadsregionerna för personalförstärkningar inneburit att fler handläggare har kunnat avsätta mer tid för den individuella servicen men också för kollektiva insatser som t.ex. jobbsökaraktiviteter. betsmarknadspolitiken inom storstadspolitiken visar att sysselsättningen ökar i de stadsdelar som omfattas av storstadspolitiska åtgärder (se dia- gram 3). När det gäller kvinnornas position på arbetsmarknaden konsta- teras i 2003:4 att för perioden 19982000 har den positiva utvecklingen i förvärvsintensitet varit starkare för kvinnor i samtliga stadsdelar som omfattas av det lokala utvecklingsarbetet än för har förvärvsintensiteten för kvin- nor födda utomlands ökat i de 24 stadsdelarna jämfört med för gruppen i som helhet. Motsvarande siffror för män visar att förvärvsintensiteten för män födda utomlands har ökat med jämfört för gruppen i landet som helhet. födda i har förvärvsintensiteten ökat i de 24 stadsde- Skr. 2003/04:49 larna jämfört för gruppen i som helhet medan för män födda i är ökningen respektive 1, . Exempel på lokalt utvecklingsarbete Samverkstan som är ett samverkansprojekt mellan SDF , Arbetsförmedlingen, , och Primärvården har varit igång . Målet för verksamheten är att utveckla nya arbetsmetoder och att öka kunskapen om mål- gruppens behov och förutsättningar. Källa: Åtgärdsplan , 2003 söker sig allt fler till arbetsförmedlingen i dessa stadsdelar, vilket gör att arbetslöshetstalen inte sjunker i samma takt som sysselsätt- ningen ökar. AMS analyser av utvecklingen av obalanstalen i berörda stadsdelar ger en motsvarande positiv bild. I en rapport till regeringen framhöll AMS att antalet personer som är arbetslösa eller i program minskat i de stadsdelar som omfattas av de lokala utvecklingsavtalen medan obalansen har ökat i övriga delar av de berörda kommunerna. Skillnaderna mellan olika bostadsområden var emellertid fortfarande mycket stora. Enligt länsarbetsnämnderna har det successivt utvecklats en betydande samsyn mellan länsarbetsnämnden och arbets- förmedlingen och respektive kommun när det gäller behoven i de berörda stadsdelarna. Samsynen har i hög grad redan resulterat i gemensamma strategier kring nödvändiga insatser. Storstadsarbetets förskjutning mot arbetsmarknadsfrågor har fördjupat samarbetet. Det är viktigt att utveck- lingen av samverkan mellan länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar och berörda kommuner går vidare. Exempel på lokalt utvecklingsarbete Arbets- och utvecklingscentrum, AUC, bedrivs i organiserad samverkan och är samloka- liserad med Arbetsförmedlingen och . AUC utgör en lokal plattform för effektivare tillvaratagande av stadsdelens samlade insatser avseende utbildning, arbete och/eller eget företagande för arbetssökande. Källa: Åtgärdsplan Hyllie, 2003 påbörjade AMS, i enlighet med vad regeringen tidigare aviserat i propositionen Arbetsmarknadspolitiken förstärks (prop. 2002/2003:44), en försöksverksamhet med arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare. Denna försöksverksamhet kan utgöra ett verkningsfullt instrument bland annat i en del av de områden som omfattas av stor- stadspolitiken. Det är angeläget att i utvecklingen av den aktu- ella försöksverksamheten ta till vara erfarenheter som vunnits i arbetet inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen. I arbetet för att motverka en växande arbetskraftsbrist är den potentiella arbetskraften i storstads- områdena med låg andel sysselsatta en viktig resurs för att säkra en lång- siktigt hållbar tillväxt. Inom de lokala utvecklingsavtalen har särskilda åtgärder vidtagits t.ex. för att minska matchningsproblem på arbetsmarknaden. Nya arbetssätt och samverkansformer har etablerats och spridit sig till fler stadsdelar. Samlokalisering av arbetsförmedling, kommun och försäkringskassa har blivit mer vanligt i de 24 stadsdelarna. Språkutbildning kombinerade med yrkespraktik för att underlätta möjligheterna till ett arbete förekom- mer i flera lokala åtgärdsplaner. Åtgärder för att öka andelen sysselsatta i är den främsta åtgär- Skr. 2003/04:49 den för att minska antalet personer med långvarigt behov av försörj- Andelen invånare med långvarigt behov av försörjningsstöd har minskat i samtliga 24 stadsdelar (se dia- gram 3). För gruppen kvinnor födda utomlands har andelen minskat i de 24 stadsdelarna jämfört för gruppen i som helhet. Motsvarande förändring för män födda utomlands i de 24 stadsde- larna är en minskning på jämfört för riket som helhet. För kvinnor födda i i de 24 stadsdelarna har minskningen varit jämfört för riket som helhet och för män födda i i de 24 stadsdelarna har minskningen varit jämfört för hela riket. Exempel på fler insatser i 2003 åtgärdsplaner; i , Valideringscentrum i /, för , Arbetsmarknadsprojekt för flyktingar i , Matchning , företags- center, Kompetensverkstad och SFI-praktik i , Svenska på jobbet i Vårbygård, Tillväxt , Matchning, Jobbcentrum i , Lunda Nova Närings- livscentrum i , Näckrosen arbete och utbildning i Ronna. Källa: Stadsdelarnas åtgärdsplaner, 2003 Procentuell förändring i andel sysselsatta, Procentuell förändring i andel individer med långvarigt behov av försörjningsstöd, , 19982002 4.2.2Barn och ungdomars levnadsvillkor En majoritet av eleverna i de områden som omfattas av storstadspoliti- kens lokala utvecklingsavtal har utländsk bakgrund. För många av dessa elever är språkutvecklingen, såväl i svenska språket som i modersmålet central för att de skall kunna få en bra skolgång och nå målen för utbild- ningen. Aktuell forskning pekar nu entydigt på att modersmålet har stor betydelse för den enskildes identitets- och språkutveckling, som sådana kunskaper också är viktiga verktyg för lärande i ett bredare perspektiv. Modersmålsundervisningen hänger nära samman med under- visningen i svenska som andraspråk. Svenska som andraspråk har en cen- tral betydelse för en stor del av de elever som har ett annat modersmål än svenska. Exempel på lokalt utvecklingsarbete Utvecklandet av öppna skolan på Bergsjö- har varit mycket positivt. Eleverna får läxhjälp både på svenska och modersmål, de har tillgång till datorer och samarbetet med fritidsverksamheten och föreningslivet har bidragit till att fler elever har en bra och utvecklande fritid. Källa: Åtgärdsplan , 2003 Förskolan är en viktig pusselbit i det livslånga och utvecklande läran- Det är också välkänt att tidiga insatser har extra stor betydelse. insatser som vidtagits inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen för att bygga ut förskolan i de aktuella områdena har därför varit särskilt bety- Medel har bland annat använts till att pröva nya former av förskoleverksamhet med nya pedagogiska arbetssätt, att i samtliga de 24 stadsdelar som omfattas av utvecklingsavtalen erbjuda alla barn från tre år förskola på deltid, kompetensutveckling av pedagoger, ökning av anta- let vuxna i förskolan samt för att stärka föräldramedverkan i förskolans Förskolorna med språklig inriktning syftar till att ge barnen tillgång till förskolans pedagogiska verksamhet och stöd i deras språkut- Skr. 2003/04:49 veckling. Förskolorna arbetar mycket med att stärka modersmålet samti- digt som svenska språket tränas. Insatserna på förskolans område inom ramen för de lokala utvecklings- avtalen har varit en värdefull grund för den allmänna förskolan som in- fördes . Genom den allmänna förskolan kommer alla barn från och med höstterminen det år de fyller att erbjudas plats i förskolan. Förskolan skall vara avgiftsfri minst . Ett av syftena bakom reformen är att fler barn med invandrarbakgrund skall få tillgång till förskolan. Exempel på lokalt utvecklingsarbete Språk och Lek har slagits ihop med områdets öppna förskola som ett led i infasningen av storstadsarbetet och har genom detta en verksamhet som vänder sig till alla familjer i området. Språk och Lek/öppen förskola erbjuder en pedagogisk gruppverksamhet för barn som man ger föräldrar råd och stöd i frågor som rör barn och föräldraskap. Källa: Åtgärdsplan , 2003 Inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen har även ett stort antal viktiga insatser genomförts på område i syfte att fler elever skall kunna nå målen för utbildningen samt för att underlätta den språkli- ga utvecklingen. Även här har medel använts till kompetensutveckling av personal samt till utveckling av nya pedagogiska metoder. Flera projekt har t.ex. inriktats på studiehandledning och ämnesundervisning på ele- vernas modersmål. Att få ämnesundervisning och stöd på sitt modersmål kan vara mycket värdefullt, såväl för utvecklingen av modersmålet som för möjligheten att nå målen i andra ämnen, för elever som ännu inte ut- vecklat tillräckligt goda svenskakunskaper för att fullt ut kunna tillgodo- göra sig ämnesundervisning på svenska. Kompetensutvecklingsinsatser- na har bland annat inriktats på tvåspråkiga barns språk- och kunskapsut- veckling. I utvärderingar har framhållits att det är viktigt att kompetens- utvecklingsinsatserna inte bara riktas mot pedagoger utan även mot tjäns- temän och politiker. I , , har det bildats en särskild språkutvecklingsgrupp som arbetar samordnat och aktivt för att höja modersmålets status i undervisningen. I en utvärdering framhålls språkutvecklingsgruppens viktiga funktion i arbetet med att förstärka modersmålets ställning. På flera ställen bedrivs också projekt där regel- bundna språkutvecklingsanalyser görs för varje elev. Genom språkut- vecklingsanalyserna blir det lättare att följa elevernas språkutveckling . På samma sätt som inom förskolans område arbetar man också i många projekt med att stärka samverkan mellan skolan och för- äldrarna, något som är av mycket stor betydelse för elevernas skolsitua- tion. Regeringen arbetar också på annat sätt för att förbättra utbildningsvill- koren i områden präglade av social och etnisk segregation. delades upp i två myndigheter, ett nytt med ett mer renodlat ansvar för kvalitetskontroll genom uppföljning, ut- värdering samt granskning och tillsyn, och den nya Myndigheten för skolutveckling med uppgift att främja skolutveckling och stödja kompe- tensutveckling. Myndigheten för skolutveckling skall främja nationellt fastställda mål genom att stödja och stimulera kommuner och skolor i deras arbete med den lokala skol- och verksamhetsutvecklingen. Myndighetens arbete Skr. 2003/04:49 skall karaktäriseras av ett flexibelt och projektinriktat arbetssätt och en stark kompetens när det gäller bland annat information och kommunika- tion samt nätverksarbete. I myndighetens regleringsbrev anges som mål att myndighe- ten skall bidra till ökad måluppfyllelse inom ett par uppräknade, natio- nellt prioriterade områden. Dessa områden är basfärdigheter samt utbild- ningsvillkor för barn och ungdomar i segregerade områden. Myndigheten skall återrapportera till regeringen i vilken utsträckning detta mål nåtts och hur man arbetat för att uppnå det. Dessa skrivningar kan sägas inne- bära att arbetet mot segregerade områden är en av myndighetens kärn- uppgifter. I budgetpropositionen aviserade regeringen att den nya Myn- digheten för skolutveckling skulle få som sitt första och viktigaste upp- drag att arbeta för förbättrad förskole- och skolsituation i segregerade områden. Regeringen fattade beslut om detta uppdrag. Uppdraget kan ses som en konkretisering av de texter som finns i regler- ingsbrevet. I uppdraget anges bland annat att myndigheten skall främja utvecklingen i förskolor och skolor i områden präglade av social och et- nisk segregation i syfte att en större andel av eleverna i dessa områden skall nå målen för utbildningen. Förskolans, förskoleklassens samt fri- tidshemmens roll i detta sammanhang skall särskilt beaktas. Myndighe- ten skall vidare kartlägga, samla in och analysera framgångsfaktorer samt sprida lärande exempel, t.ex. vad avser kunskaper och strategier i skolor med olika förutsättningar. Den viktigaste utgångspunkten skall här vara exempel från olika verksamheter. I uppdraget betonar regeringen även att myndigheten i sitt arbete skall ta tillvara erfarenheter och systematisera kunskap från storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal. Uppdraget skall delredovisas med början och slutredovisas . Till uppdraget finns även kopplad en förordning om försöksverksam- het med tvåspråkig undervisning 79 i . Förordningen syftar till att göra det möjligt att anordna ämnesundervisning på moders- målet även i högre årskurser. Detta kan ha mycket stor be- tydelse för de elever som kommer till sent under sin skoltid. Myndigheten för skolutveckling skall följa och stödja denna verksamhet samt även granska kommunernas utvärderingar av försöksverksamheten och sprida lärande exempel utifrån utvärderingarna. Ett särskilt statsbidrag till personalförstärkningar har även införts fr.o.m. /02. Bidraget är avsett att förbättra förutsättningarna för att höja skolans resultat i förhållande till de nationella målen genom att öka personaltätheten i skolan och på fritidshemmen. Statsbidraget förväntas få särskilt stor betydelse för elever i behov av särskilt stöd. Kommunerna avgör själva vilka personalgrupper som behövs till vilken verksamhet för att på bästa sätt öka måluppfyllelsen. För /03 beviljades bidrag för att finansiera över 5700 lärare och andra specialis- ter. Exempel på lokalt utvecklingsarbete En kraftig utveckling av nycirkuskulturen i genomförs i samarbete mellan Bot- kyrka kommun, , och Cirkus Cirkör. En mycket omfattande satsning görs på fem områden; ungdomsverksamhet, gymnasieprogram, eftergymnasial utbildning, före- ställningsverksamhet och marknadsföring. Källa: Åtgärdsplan , 2003 För att studera den allmänna utvecklingen av utbildningsnivån i aktuel- la stadsdelar har valt att följa utvecklingen av andelen av befolkningen som har minst treårig gymnasieutbildning. De insatser som görs i förskola och skola påverkar även på även den ge- nerella utbildningsnivån. I diagram 5 visas förändring av andel av be- folkningen med minst treårig gymnasieutbildning . Procentuell andel gymnasieutbildade () , 19982001 Beträffande förändringen i andel gymnasieutbildade visar Integra- tionsverkets rapport 2003:4 att den positiva förändringen i andel gymna- sieutbildade varit starkare för kvinnor än för män i samtliga 24 stadsdelar. har andelen gymnasie- utbildade kvinnor födda utomlands ökat i stadsdelarna jämfört för riket som helhet. Motsvarande siffror för män födda utom- lands visar en ökning jämfört för hela riket. För kvinnor födda i var ökningen jämfört för riket som helhet och för män födda i är ökningen jämfört för hela riket. Det livslånga lärande är en viktig del i den personliga utvecklingen. Praktik varvad med undervisning, t.ex. svenskundervisning för invandra- re (SFI) har en stor betydelse för språkinlärningen. Därför har praktikan- skaffning varit en del av storstadsarbetet. Exempel på fler lokala insatser; I finns bl.a. , , Skolan mitt i byn, i Hallun- da/infrastruktur för vuxenutbildningen, Valideringscentrum, utökad undervis- ning för analfabeter/lågutbildade, Språkis, i Läxläsningshjälp varje e.m., språkpeda- goger i förskolan, i introduktionsskolan, språkutvecklingsprogram, i språkotek och upplevelseforum, i öppen skola för föräldrar och syskon, i Skr. 2003/04:49 hemmets läroplan, träffpunkt , hälsofrämjande skola, SFI-praktik, grund- stenen, i svenska på jobbet, språkutveckling genom bokläsning, portfolio, i samarbete grundskola- högskola, språkhandlingsplan, språkutveckling och svenska som andra språk, föräldradelaktighet, i Västra öppna förskolan, familjehu- set i Fosie Barn-föräldrar-skola-fritid, studieverkstan i Hyllie språkförskolor, flerspråkig extrapersonal, familjecentral Sesam, Språkpedagoger, i öppna försko- lan, tvåspråkig undervisning, språkverkstäder, i open academy, pedagogiska caféer, familjecentralen, i , i kompetensen, språk- resurscenter, i Fantasifabrik, familjecentralen, i magnettanken, i Fornhöjden utvecklingspedagoger, familjecentrum i Geneta kompletterande förskola, utvecklingspedagoger, familjecentraler, i svenska för akademiker, öppna skolan mitt i förorten, lek och lär, i Ronna Näckrosen arbete och utveckling, utvecklingspedagoger m.m. Källa; åtgärdsplaner, 2003. anordnade ett temaseminarium inom ramen för storstadsarbetet. Inbjudna var framför allt personer från bostadsföretag och stadsdelsförvaltningar i , , , samt forskare. Vid seminariet var det bostadsföretagens roll som stod i fokus. Två övergripande frågor ställdes. Vad kan bostadsföretagen göra för att motverka segregationsprocessernas negativa effekter i särskilt ut- satta bostadsområden? Vad kan bostadsföretagen, själva respektive i samverkan med andra, göra för att underlätta de boendes integration i samhället? Inom många bostadsföretag har det vuxit fram nya för- hållningssätt gentemot de boende, med åtföljande nya arbetssätt och or- ganisationsformer. Mycket tyder på att detta har stor betydelse ur ett in- tegrationsperspektiv. Exempel på lokalt utvecklingsarbete drift och underhåll AB, ett ungdomsföretag som har bildats med hjälp av Botkyr- kabyggen. Företaget har avtal med kommunen och Botkyrkabyggen för Markskötsel och fastighetsskötsel. Källa: Åtgärdsplan , 2003. En viktig erfarenhet av bostadsföretagens nya förhållnings- och arbets- sätt är att man funnit det nödvändigt att arbeta också med frågor utanför den traditionella bostadsförvaltningens gränser. har detta arbete skett i nära samarbete med andra, ibland är det bostadsföretagen själva som har stått för verksamheten. På flera håll har man gjort betydande insatser exempelvis vad gäller skola, fritidsverksamhet, ungdomsverk- samhet, trygghetsfrågor, yrkesutbildningar, arbetsförmedling, starta eget, handel och kommunikationer. Exempel på lokalt utvecklingsarbete