prop · GQ03129 · 2003-05-28 00:00:00 — Å andra sidan visar bostadsmarknadsenkät , som besvarats av 286 kommuner, att drygt var tredje kommun () just nu arbetar aktivt med arkitektoniska kvaliteter i den byggda miljön. Av de svarande kommunerna anger att de har särskilda program eller strategier för tillvaratagande och utveckling av kulturhisto- riska och estetiska värden. Vidare säger av de svarande kommunerna att de har inarbetat sådana strategier för tillvaratagande och Skr. 2002/03:129 utveckling av kulturhistoriska och estetiska värden i översiktsplanen. Det finns , menar , en ökad medvetenhet om och intresse för stadsmiljöns eller det offentliga rummets betydelse för att kunna ge kommuninvånarna en god livsmiljö. I många kommuner arbetar man aktivt med dessa frågor. har arbetat med projektet bebyggd miljö en del av väl- färden, som syftar till att lyfta fram och öka intresset för god bebyggd miljö som politikområde och att hitta och sprida bra metoder för ett sektorsövergripande arbetssätt. uttalade Svenska kommunför- bundets kongress att skall verka för att utveckla sam- hällsbyggandet som en del av välfärden där olika sektorer samverkar för att uppnå goda livsmiljöer och en hållbar utveckling. I kulturpropositionen (prop. 1996/97:3) föreslog regeringen att skulle ges ett vidgat uppdrag att verka för att konsten skulle bli ett naturligt och framträdande inslag i hela den gemensamma miljön, inte bara i den statliga, som tidigare utgjort arbetsområde. Som skäl för detta angav regeringen bl.a. det kraftigt minskade byggandet som inneburit att satsningarna på konsten i den offentliga miljön minskat dramatiskt. Framför allt hade omfattande bolagiseringar av offentligt fastighetsägande aktualiserat att den tidigare fokuseringen på ägande- förhållanden i samband med de statliga konstsatsningarna borde ersättas med ett vidare synsätt som betonade bruket av miljön. Insatserna kunde då riktas mot bostadsföretag, kommuner, landsting och fastighetsföretag vars byggnader är en del av det offentliga rummet. Regeringen gjorde en koppling till det arkitekturpolitiska program som då förbe- reddes, i vilket samhällets ansvar för att den offentliga miljön gestaltas utifrån en estetisk helhetssyn betonades. Genom sitt vidgade uppdrag har genomfört ett stort antal projekt i samverkan med framför allt kommuner, i syfte att stärka de konstnärliga resultaten. Det har kunnat gälla gestaltningen av skolgårdar, torg, parker och bostadsområden. Flera projekt har inneburit långtgående integrering av konstnärliga och arkitektoniska insatser, möjliggjort genom att det konstnärliga projektet introduceras tidigt i byggprocessen. Ett exempel är den invigda gestaltningen av i . I samlade projektverksamhet pågår kontinuerligt ett konst- närligt utvecklingsarbete i olika former med kopplingar till arkitektur, form och design. har i sitt regleringsbrev i uppdrag att verka för este- tiska förbättringar i den offentliga miljön, bl.a. genom att presentera ett aktuellt och angeläget tema och ge spridning åt frågeställ- ningar och resultat kopplade till detta tema. Temat var 1999 Byggkeramik med målsättningen att inspirera till utvecklingsarbete i gränslandet mellan massproduktion och hantverk, mellan keramiker, arkitekter och byggnadsindustri. Temat hade , och berörde med utställningar och en bok konstnärers medverkan i stora byggnadsprojekt och komplexa sammanhang. Glas och Ljus, där glasets estetiska och arkitektoniska egenskaper med Skr. 2002/03:129 inriktning på planglas och gjutglas behandlades i konstnärlig produktut- Detta arbete resulterade i prototyper och materialexperiment vilka sammanställdes i den turnerande . har fokuserat arkitekturens och konstens betydelse i permanenta och temporära rum för ritualer, samling och eftertanke, under det övergripande temat Det andra rummet. Regeringen har tidigare aviserat att en översyn av verksamhet kommer att påbörjas (prop. 2002/03:1, utg.omr. är ett forum för debatt om staden som är tillsatt av regeringen och som administrativt lyder under . skall verka för en god stadsmiljö bl.a. genom att dela ut utmär- kelsen Skönhet och omtanke för välförtjänta insatser särskilt när det gäller den offentliga miljön. anordnar vidare konferenser och ger ut böcker om stadsutveckling, det offentliga rummet och var- dagslivet i staden. Några teman har varit Stadsarkitektur form kultur liv, Barn i stan, Stadsdelens vardagsrum ytterstadens offentliga platser och liv, Industrilandskapet kulturmiljö och resurs för stadens framtid. anordnade den internationella konferensen and Culture som tog upp det ömsesidiga förhållandet mellan kultur och stadens hållbarhet. ger ut nyhetsbladet urban som sprids till bl.a. byggnadsnämnder, stadsarkitekter, högskolor och arkitekt- kontor. har i samarbete med anordnat Stadens Dag som går ut på att bland allmän- heten väcka intresse för staden och diskutera dess framtid. Under Arki- (se avsnitt 2.4.2) tog initiativ till den landsomfattande tävlingen tyckomhus.nu, som genomfördes tillsammans med Riksutställningar, och Stadsarkitektföre- ningen. Tävlingsresultaten finns presenterade i boken tycktomhus, som är en bred beskrivning av de mest omtyckta byggnaderna i landet. 2.2.4Stadens arkitektur och kulturmiljö, Storstadspolitiken Habitatagendan (se avsnitt 1.1.6) sätter upp två globala mål: En rimlig bostad åt alla och En hållbar utveckling av städer och boplatser. Stads- utveckling handlar om både ekologiska, sociala, kulturella och ekono- miska aspekter. För att uppnå visionen om den hållbara staden krävs nya förhållningssätt och en annorlunda planering än tidigare, grunden är samverkan och delaktighet. Rika och levande stadsmiljöer är viktiga både för staden och för omgivande mindre samhällen och landsbygden. Inför bl.a. (se avsnitt 2.4.2) genomförde en nationell konferensserie kallad En stad är mer än sina hus. Syftet var att lyfta fram erfarenheter och kunskap om vad som gör städer och samhällen långsiktigt hållbara, trygga och hälsosamma att bo i, vackra och trivsamma att leva i. Kampanjen finns redovisad i boken är mer än sina hus. Andra exempel på insatser som har genomfört för en hållbar utveckling av städer och samhällen är metodutveckling och kunskaps- spridning om bl.a. samverkan i den fysiska samhällsplaneringen, utveck- ling av helhetssyn i planeringssystemet, stadsbyggande, arkitektur och gestaltning samt bevarande och utveckling av den byggda miljön. En tredjedel av befolkning bor i storstäderna. många barn och unga har sin hembygd i miljonprogrammens bostads- områden, stadsdelar som sällan kopplas till kulturhistoriska och arkitek- Storstadspolitiken har medverkat till att storstadsområ- denas kulturmiljövärden uppmärksammas. Regeringens proposition Utveckling och rättvisa en politik för stor- staden (prop. 1997/98:165) är inledningen till en utveck- lingsprocess där staten och sju storstadskommuner samarbetar för att öka tillväxten och motverka segregationen i storstädernas socialt och ekono- miskt mest utsatta bostadsområden. I propositionen lyfte regeringen särskilt fram storstadens arkitektur och kulturmiljö och dess betydelse för att göra storstädernas alla stadsdelar attraktiva. tillfördes särskilda medel om totalt 24 miljoner kronor för att tillsammans med länsstyrelserna i storstadsregionerna , och genomföra projektet tektur och kulturmiljö. Arbetet har därefter integrerats i Riksantikvarie- ämbetets ordinarie verksamhet (se avsnitt 3.3.1). Syftet är att öka kun- skapen om efterkrigstidens bebyggelse, vidareutveckla metoder och kunskaper för varsam förbättring av bebyggelsemiljöer och kulturvärden samt hitta nya former för samverkan med medborgarna. politikens lokala utvecklingsavtal har flera insatser gjorts för att öka intresset för närmiljön. Som exempel kan nämnas att boende i , kommun, har fotografiskt dokumenterat sitt bostadsområde. initiativ av de boende i är ett lägenhetsmuseum under uppbygg- nad som skall spegla livet i stadsdelen när miljonprogrammet startade. Vidare har en kulturstig med konstverk och musikaliska installationer i naturen tagits fram på initiativ av konstnärer i , där man också systematiskt arbetar med en tidig förankring av konstnärliga satsningar i Kunskapsuppbyggnad kring efterkrigstidens bebyggelse har skett bl.a. genom en omfattande bebyggelseinventering som omfattar , Inventeringen har fokuserat på stora bostadsområden i städernas ytterkanter. Därutöver har en översiktlig kartläggning av några av och kranskommuner Materialet återfinns på webbplats och har i rapporten program och media föreställningar om människor och förorter särskilt uppmärksammat mediabilden av förorten och dess invånare. tiva bild som förmedlas av miljonprogramsområdena anses försvåra arbetet med att bryta segregation. mediabildens betydelse för ett område har även gjorts av Mångkulturellt Resultatet finns beskrivet bl.a. i rapporten , världen och vardagen (Mångkulturellt centrum 2002:1). 2002/03:129 (se avsnitt 2.4.2) gjordes flera insatser för att skapa en positiv uppmärksamhet kring förorterna och miljonprogrammets bostadsområden. De moderna miljöernas arkitektur- och kulturmiljövär- den manifesterades. För att öka medvetenheten om närområdet har olika modeller för kul- turmiljöarbete prövats i skolarbetet. Genom att ge barn kunskap om och förståelse för sin närmiljö skapas en förankring i såväl nutid som dåtid. Läsåret 20002001 genomförde ett samarbete med skolor i framför allt och i . Till exempel genomfördes ett temaarbete som bestod av bl.a. betongspaning och betongslöjd där syftet var att börja forska i den egna stadsdelens historia och de ideal som format den genom att utgå från betong som ett konkret ämne. Eleverna fick även vara med vid utsmyckning av stads- delen t.ex. utformningen av spårvagnshållplatser. På har eleverna analyserat och lärt känna den egna stadsdelen genom stadsvand- ringar i den lokala miljön kombinerat med barnens egna berättelser om hus, områden och människor. Jämförande stadsvandringar i andra stads- delar från andra epoker har gjorts för att se den egna miljöns särskilda egenskaper. Vårskolans elever i fick själva önska, planera och göra om sin skolgård som en del av ett skolarbete och i samarbete med bostadsföretaget. Skolbarn i tränar sig i att se och beskriva miljöer i och i genom arbete med språk och bild. Staten avsätter medel för utbildning av arkitekter, landskapsarkitekter, formgivare, designers och konsthantverkare inom ramen för de olika anslagen till universitet och högskolor. Grundutbildning för arkitekter finns vid , Kungl. Tekniska högskolan och . finns en påbyggnadsutbildning inom arkitektur och konst för yrkesverksamma inom olika områden. Inom det tekniska om- rådet och ingenjörsområdet finns ett antal utbildningar med inriktning mot byggande och planering. ger t.ex. ett program i fysisk planering. Landskapsarkitekter utbildas vid i () och i . Antalet nybörjar- platser i arkitekt- respektive landskapsarkitektutbildningen har ökat från ca 240 till 290 respektive från ca 70 till 90. Vid bl.a. , , , , , , , , , hög- skola, , , , , och ges utbildning i formgivning, design, konsthantverk, inredningsarkitektur och olika kombinationsutbildningar med inslag av design. Det ökade intresset för att använda formgivning som ett sätt att höja Skr. 2002/03:129 produktkvaliteten, och därigenom stärka svenska produkters interna- konkurrenskraft, har bidragit till en ökad efterfrågan på kompe- tens inom designområdet. För att möta denna efterfrågan utvecklar allt fler lärosäten utbildningar inom design och formgivning, för in olika sådana inslag i befintliga utbildningar eller utvecklar kombinationsutbild- ningar där design och formgivning ingår som en del. har antalet utbildningsplatser i högskolan inom designområdet ökat kraftigt och många nya utbildningsanordnare har tillkommit, vilket har inneburit en utveckling av ett stort antal olika utbildningsinriktningar. I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1, utg.omr. 16) gjorde regeringen mot bakgrund av designområdets starka utveckling bedöm- ningen att det fanns behov av ny utbildning på området och en utökning av antalet platser. För att öka möjligheterna för de lärosäten som har designutbildning, kombinationsutbildningar med design som en del eller olika utbildningar inom andra utbildningsområden med inslag av design att möta den efterfrågan som finns från studerande och näringsliv, före- slog regeringen en kraftig ökning av möjligheterna för dessa lärosäten att tillämpa ersättningsbeloppet för utbildningsområdet design. Dessa möj- ligheter har utökats ytterligare de efterföljande budgetåren. Samarbetsprojekt mellan de konstnärliga och de tekniska utbildningarna och näringslivet Regeringen fördelade totalt årli- gen för samarbetsprojekt mellan de konstnärliga och de tekniska utbild- ningarna och näringslivet till , och . En förutsättning var att projekten skulle genomföras så att erfarenheterna långsiktigt kan tas tillvara i högskolans verksamhet. Projekten har inspirerat till att utveckla samarbete med andra högskolor och utbildningsområden. 2.3.2Högskoleverkets uppdrag rörande design- och arkitektutbildningar inom högskolan m.m. lämnade regeringen ett uppdrag till att se över arkitektutbildningen m.m. Syftet var att ge en grund för förbättring av grundutbildning, forskarutbildning och forskning inom arkitekturens och samhällsplaneringens område. Uppdraget kom senare att utökas till att även omfatta designutbildningar. utbildningen utredning och utvärdering (1999:8R) lämnades . Rapporten i en utredning och utvärdering (2000:11R) lämnades . Hög- skoleverket genomförde uppdragen inom ramen för verkets program för nationella utvärderingar. Detta innebär att bedömargrupper har tillkallats, vilkas utvärderingsrapporter sedan till stor del har legat till grund för de överväganden och förslag som verket redovisat. såg över och utvärderade den svenska arkitektutbild- ningen vid , Kungl. Tekniska högskolan och . Bedömargruppens rapport innehåller en ingående genomlysning av den svenska arkitektutbildningen. Ett viktigt syfte med den gjorda utvärderingen är att lämna ett konstruktivt bidrag till det fort- löpande interna kvalitetsarbetet vid de berörda högskolorna. Bland annat konstaterar bedömargruppen när det gäller arkitekternas arbetsmarknad att roller som är knutna till teknisk kontroll, ekonomisk kontroll, bygg- kontroll, programmeringsansvar och ansvar som byggherreombud har gått förlorade för arkitekter och i stället tagits över av ingenjörer. För att återta förlorade positioner krävs enligt gruppen ökade kunskaper i bygg- administration och byggekonomi. gjorde i rapporten bedömningen att läget på arbets- marknaden för arkitekter inte gav skäl för en minskning av dimensione- ringen av utbildningen. Arkitekternas arbetsmarknad utvecklas gynnsamt och studenternas efterfrågan på arkitektutbildningen är hög. Dessutom är den tid som förflyter mellan dimensioneringsbeslut och deras genomslag i antalet utexaminerade lång. Därför gör verket bedöm- ningen att det är tveksamt att lägga kortsiktiga arbetsmarknadsbedöm- ningar till grund för beslut om utbildningskapaciteten. påpekar att en ökad specialisering och profilering kan vara av värde. Att åstadkomma en sådan är en uppgift för de tre berörda högskolorna i sam- verkan. konstaterar också att det finns ett stort behov av vidareutbildning för arkitekter. Verket förordar därför att de resurser som kan frigöras för nya utbildningar i första hand bör reserveras för efter- utbildning av yrkesverksamma. konstaterar verket att intresset för att utveckla nya utbildningar, främst olika slag av vidareutbildningar, är stort vid de berörda högskolorna. Med den befogenhetsfördelning som gäller i högskolan ligger ansvaret för att identifiera och möta nya behov av högskoleutbildning främst på de olika högskolorna. Särskilt när det gäller fortbildning och vidareutbildning av olika slag är det naturligt att de behov som uppstår tillgodoses genom insatser på lokal nivå. I uppdraget ingick även att kartlägga innehåll och omfattning av konstnärligt utvecklingsarbete och forskning inom arkitektur-, formgiv- nings- och designområdet. presenterade Arkitekturforskning med betydelse för konst och gestaltning inventering och kommentarer. I rapporten konstateras att forskning vid arkitektursektionerna på de tekniska högskolorna är en förhållandevis ny företeelse. Att arkitekturforskningen kunnat utvecklas beror i stor utsträckning på de finansieringsmöjligheter som funnits, främst genom . bedömargrupp tar också upp forskningen i sin ut- värderingsrapport, främst dess samspel med grundutbildningen. Bedö- margruppen konstaterar att forskningen i anslutning till den svenska arkitektutbildningen har betydligt större omfattning än i övriga eller övriga . framstår här som en föregångare i utveck- lingen av delar av arkitekturforskningen. Enligt mening är det viktigt att arkitekturforskningen bedrivs i tillräcklig omfattning och av hög vetenskaplig kvalitet. sådan skall kunna upprätthållas måste arbetsmarknaden för disputerade arkitekter vara vidare än att bara omfatta lärar- och forskartjänster vid Verket beklagar att forskarutbildning i arkitektur synes tillmätas lågt meritvärde i yrkeslivet. Att utveckla en mera positiv syn på arkitekturforskningen och dess betydelse bör enligt vara en gemensam angelägenhet för högskolorna, yrkeslivet och arkitekternas genomfördes en ändring i målbeskrivningen för arki- tektexamen för att uppdatera denna i förhållande till aktuella krav på arkitekters kunskaper och färdigheter. innebär bl.a. att den ökade helhetssynen i byggprocessen, den ökade inriktningen på förvaltning och förnyelse av befintlig bebyggelse samt den ökade betoningen av det långsiktigt och ekologiskt hållbara och av kvalitet och skönhet framför kortsiktiga ekonomiska överväganden har förts in i målen. utvärderade designutbildningar vid , , , och Konst- har också kartlagt utbildningsutbudet och invente- rat olika kombinationsutbildningar och konstaterar att under relativt kort tid har ett antal utbildningar med designinslag vuxit fram. ningar har en annan huvudinriktning vanligen teknisk eller ekonomisk men innehåller betydande inslag av design. I några fall har design- momenten tillförts redan befintliga utbildningar. I andra fall rör det sig om relativt nya utbildningar, där design redan från början ingått som en konstaterar i sin rapport att det finns behov av ytterli- gare utbildningar inom designområdet. Intresset för att utveckla nya utbildningar är stort vid universitet och högskolor. befogenhetsfördelning som gäller i högskolan ligger dock ansvaret för att identifiera, möta och tillgodose nya behov av högskoleutbildning främst på de olika högskolorna. Särskilt när det gäller fortbildning och vidare- utbildning av olika slag är det naturligt att de behov som uppstår till- godoses genom insatser på lokal nivå. har fått en entydig bild av mycket omfattande kontak- ter mellan designutbildningarna och det näringsliv mot vilket utbild- ningen riktar sig. En mycket stor del av de lärare som är verksamma i designutbildningarna har en egen verksamhet som designer vid sidan av arbetet vid högskolan. De ingår därmed i väl utvecklade nätverk. Företag och företagare visar även på andra sätt ett stort intresse för verk- samheten vid högskolorna, vilket exempelvis kan ta sig uttryck i att företrädare för näringslivet engagerar sig i högskolornas beslutsorgan. Omfattningen av forskning och utvecklingsarbete i anslutning till designutbildningarna är generellt sett låg. Större delen av denna verk- samhet avsåg vid tiden för kartläggningen konstnärligt utvecklingsarbete. En stor del av den forskning som bedrivs i och om design sker inte i anslutning till designutbildningen utan vid tekniska högskolor och i Detta innebär att den kunskap som utvecklas genom Skr. 2002/03:129 forskningen inte kommer designstudenterna till godo. utbildningen är av mycket begränsad omfattning. Vid bedrivs utbildning för landskapsarki- tekter såväl i som i . Landskapsarkitektutbildningen ingick inte i ovan nämnda utvärdering. Utbildningen kommer dock att utvärderas inom ramen för det uppdrag Högskole- verket har att återkommande utvärdera samtliga ämnen och program vid universitet och högskolor. Tillgänglighet och användbarhet för alla i design- och arkitektutbildningarna har haft regeringens uppdrag att kartlägga med vilket innehåll, i vilken omfattning och på vilket sätt kunskap om tillgänglighet, användbarhet och brukbarhet förmedlats i arkitektur- och designutbild- ningar i högskolan. Uppdraget redovisades och visar att det i samtliga berörda utbildningar finns inslag som belyser tillgänglighet, användbarhet och brukbarhet även om intrycket är att områdena är mer tillgodosedda i designutbildningar än i arkitektutbildningar. I propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) angavs som en av prioriteringarna att den nyskapande och ämnesövergripande forsk- ning som växer fram inom det konstnärliga området tillförs som fördelas av . Området Miljö och hållbar utveckling kom också att successivt tilldelas via för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Rådet skulle enligt propositio- nen i detta sammanhang prioritera ämnesövergripande frågor inom sitt ansvarsområde. Som ett led i denna satsning finansierar Formas forsk- ningsområdet Stadens offentliga rum. Formas finansierar inom ramen för årligt projektstöd ca 15 arkitekturdoktorander, verksamma vid de tekniska högskolorna. Vidare finansierar Formas forskning om varsamt omhändertagande av och utveckling av kulturarvsmiljön samt i ett särskilt insatsområde forskning till stöd för utvecklingen av byggherre- rollen. Ett stort antal informationsprojekt om arkitekturforskningens resultat ges också stöd. Under 20032004 planerar Formas därutöver att genomföra en brett upplagd utvärdering av svensk arkitekturforskning i ett internationell perspektiv. Kvalificerad yrkesutbildning (KY) är en eftergymnasial utbildningsform med Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning som central förvalt- ningsmyndighet. Anordnare ansöker hos myndigheten om att få starta en viss utbildning. Myndigheten avgör med stöd av lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning och förordningen (2001:1131) om kvalifice- rad yrkesutbildning vilka som skall få anordnas och få statsbidrag. KY vänder sig såväl till redan verksamma i arbetslivet som de som går ut från gymnasiet. Behörighetskrav är grundläggande behörighet för hög- skolestudier, krav på särskilda förkunskaper kan förekomma. Utbildning- arna är mellan ett till långa, inklusive en tredjedel lärande i arbete, och avslutas med en kvalificerad yrkesexamen. Utbildningarna skall vara arbetslivsanknutna. Exempel på utbildningar inom området formgivning och design är modellör, industriell design, förpackningsdesign, design för interaktiva medier, konfektion och skrädderi, trädgårdsdesign och trä- design. Vid sidan om det statliga skolväsendet stöder staten utbildningar som bedöms vara ett komplement till gymnasial utbildning eller utbildningar som bygger på gymnasieutbildning. beslutar vilka utbild- ningar som skall erhålla statligt stöd enligt förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar. Exempel på utbildnings- anordnare inom området design och mode är Tillskärar- akademi. Exempel på utbildningsanordnare inom kategorin hantverk är Capellagården, , HV skola och . 2.3.6Arkitektur, form och design i skolan Inför (se avsnitt 2.4.2) lämnade regeringen ett uppdrag till , och att föreslå särskilda insatser för arkitektur, formgivning och design i skolan. I uppdraget angavs att samverkan skulle ske med (, numera den sammanslagna arkitektorga- nisationen Arkitekter). I sin redovisning av uppdraget framhåller att styrdoku- menten, dvs. läroplaner och kursplaner, ger förutsättningarna för under- visning i arkitektur, samhällsplanering, form och design samt att de nämnda områdena redan uppmärksammats inom ramen för översynen av kursplanerna under 19981999 med utgångspunkt i propositionen Framtidsformer.