prop · GQ03101 · 2003-04-03 00:00:00 — Målet med fonden och anslaget är att bidra tillatt avhjälpa regional obalans genom att delta i utvecklingen ochstrukturanpassningen av regioner som utvecklas långsammare och iomstruktureringen av industriregioner på tillbakagång.8Sammanställning av den statliga sektorn8 Sammanställning av den statliga sektornDe konsoliderade resultat- och balansräkningarna samt finansieringsanalysen ikapitel 3 omfattar i huvudsak de statliga myndigheterna inklusive affärsverken.Genom ägarintressen i bolag och genom att , AP-fonderna ochPremiepensionsmyndigheten (PPM) faller utanför den avgränsning som görs förstatens konsoliderade balans- och resultaträkningar är den statliga sektorn irealiteten större. De olika avgränsningsbegrepp som används för redovisningar av statens ekonomi beskrivs närmare i kapitel 5.Sammanställningen i detta kapitel görs i syfte att ge en samlad och översiktligbild över samtliga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över,främst i statliga bolag. Väsentligt inflytande har definierats som att statenhar en ägarandel på . Definitionen överensstämmer mednäringslivets definition av intresseföretag. Med denna definition bortfallerstiftelser, som är självägande. Den statliga sektorn inkluderar därmed förutommyndigheterna även statliga bolag och finansinstitut, , PPM ochAP-fonderna. Sammanställningen, som bygger på de ingående organisationernasofficiella årsredovisningar, ger en uppfattning om den totala statliga bokfördaförmögenheten.8.1 Den statliga sektorns förmögenhetDen statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital framgår av tabell8.1. När det gäller de tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av statenhar statens andel medräknats med hänsyn tagen till ägarandelen om den uppgårtill . Redovisningen av myndigheternas tillgångar avseendeägarandelar i företag som är utgörs endast av värdet enligt myndigheternas bokslut. används kalenderårsuppgifter avseende statliga bolag, banker och finansinstitut där statens ägarandel uppgår tillminst . I tabell 8.1 redovisas i avsnittet statliga bolag m.fl.uppgifter per (1998-2000).Någon fullständig eliminering av mellanhavanden såsom fordringar och skuldersamt intäkter och kostnader har inte kunnat göras eftersom underlag för dettaoftast saknas och de olika organisationernas redovisningsprinciper skiljer sigåt. Dessutom lyder de under olika regelverk. De elimineringar som gjorts för att undvika dubbelräkning framgår av tabellerna 8.2 och 8.3.Ålderspensionsreformen har medfört betydande förändringar i betalningsflödenamellan statsbudgeten, AP-fonderna och premiepensionssystemet de senaste åren.Från och med 1999 skall AP-fonderna enbart finansiera inkomstrelateradålderspension. Den Sjunde AP-fonden verkar tillsammans med PPM inom det s.k.premiepensionssystemet.I samband med ovanstående förändring flyttades finansierings- ochbetalningsansvaret för förtids- och efterlevandepension från AP-fonderna tillstatsbudgeten som staten ålades att betala avgifter förpensionsgrundande ersättningar och belopp. För att delvis motverka den ökadebelastningen på statsbudgeten har medel överförts successivt under ett antal årfrån AP-fonderna till statsbudgeten i enlighet med beslut angåendepropositionen av Allmänna pensionsfonden (prop. 1999/2000:46,bet. 1999/2000:FiU19, rskr. 1999/2000:181). överförda belopp uppgårtill . överfördes inga medel. Vid en kontrollstation 2004 skall det slutliga överföringsbeloppet fastställas.Vid utgången av 2002 var den statliga sektorns samlade tillgångar efter elimineringar av inomstatliga mellanhavanden. Sammantaget har tillgångarna minskat med . De samlade skulderna uppgick till 2002, vilket är en minskning med 30 miljarderkronor.AP-fondernas tillgångar har minskat med och AP-fondernasegna kapital har minskat med . Det är AP-fondernasplaceringar i aktier i och utomlands som minskat i värde när börsernafallit.Statens ägande avseende andelar i de statliga bolagens tillgångar uppgick vidutgången av 2002 till och är därmed oförändrat jämfört medföregående år. Motsvarande skulder har minskat med tillsammanlagt . De största förändringarna är hänförliga tillVattenfall AB, vars tillgångar och skulder ökat på grund av olikaföretagsförvärv, samt till och StatensBostadsfinansieringsaktiebolag () som båda minskat sina tillgångar ochskulder, men ökat det egna kapitalet något.Sammantaget uppgick den statliga sektorns samlade nettoförmögenhet, dvs.skillnaden mellan tillgångar och skulder (motsvarande eget kapital), efterelimineringar till -. Minskningen med 71 miljarder kronorjämfört med , då den negativa nettoförmögenheten uppgick till -, beror främst på att AP-fondernas egna kapital har minskat.Myndigheternas nettoförmögenhet har ökat på grund av årets överskott i statensresultaträkning på . Bland bolagen har ochVattenfall AB ökat det egna kapitalet med 7,7 (statens andel) respektive 5,6miljarder kronor.Förändringarnas effekter på statens resultat- och balansräkningar beskrivsnärmare i kapitel 3. Uppgifterna i kapitel 3 baseras på bolagens rapporteringper tredje kvartalet, medan redovisningen i detta kapitel utgår frånhelårsrapportering (se ovan). Informationen i de båda kapitlen är därför intejämförbar.Tabell 8.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar och skulderMiljarder kronor19981999200020012002MyndigheterSumma tillgångar636662690783772Summa skulder1 8131 7481 6991 5971 563Nettoförmögenhet/Eget kapital-1 177-1 086-1 009-814-791Summa skulder och kapital636662690783772Statliga bolag, banker och finansinstitut1Summa tillgångar619638776889889Summa skulder472498632719706Nettoförmögenhet/Eget kapital147140144170183Summa skulder och kapital619638776889889RiksbankenSumma tillgångar214229233236201Summa skulder95113108119112Nettoförmögenhet/Eget kapital11911612511789Summa skulder och kapital214229233236201AP-fondernaSumma tillgångar642749735574495Summa skulder12198Nettoförmögenhet/Eget kapital641747734565487Summa skulder och kapital642749735574495PremiepensionsmyndighetenSumma tillgångar267494108105Summa skulder267495109106Nettoförmögenhet/Eget kapital00-1-1-1Summa skulder och kapital267494108105Den statliga sektorn totalt2Summa tillgångar1 7391 8712 0562 3062 205Summa skulder2 1442 0992 2022 4302 400Nettoförmögenhet/Eget kapital-405-228-146-124-195Summa skulder och kapital1 7391 8712 0562 3062 2051 Värdena avser och den 31december. Övergången till kalenderårsuppgifter innebär att värdena för 2001omfattar förändringar för fem kvartal, dvs. fjärde kvartalet 2000 samt helakalenderåret 2001.2 Elimineringar enl. tabell 8.2 och 8.3 har gjorts för att undvikadubbelräkning.Tabell 8.2 Elimineringar avseende myndigheternas aktieinnehav (andelar i dotter- och intresseföretag)Miljoner kronor19981999200020012002Regeringskansliet133 174143 265137 142159 317160 618Riksbankens grundfond1 0001 0001 0001 0001000Riksbanken--4329358AffärsverkLuftfartsverket8080205240181Statens järnvägar716831716--Svenska kraftnät7483124166323Övriga myndigheter14752596359Totalt135 191145 311139 289161 079162 239 Elimineringar avseende myndigheternas aktieinnehavAv bilaga 4 Statliga myndigheter m.m. framgår vilka myndigheter som ingår iredovisningen över den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder ochkapital. Statens innehav av aktier i de statliga bolagen redovisas främst avRegeringskansliet (not 24 andelar i dotter- och intresseföretag).Affärsverkens innehav av aktier i dotterbolag ingår liksom och redovisas under andelar i dotter- och intresseföretag. För att undvikadubbel redovisning elimineras ovan nämnda innehav enligt tabell 8.2 mot summatillgångar och nettoförmögenhet för den statliga sektorn. Elimineringar gentemot RiksgäldskontoretPPM redovisar tillgångar och skulder gentemot . För att undvika dubbel redovisning elimineras dessa mot summa tillgångar respektive skulder för den statliga sektorn. Även AP-fondernas och innehav av statspapperhar eliminerats för att undvika dubbel redovisning. Innehavet av statspapper har eliminerats med nominellt belopp mot summa tillgångar och skulder. Statspappren utgörs av statsobligationer och till en mindre del avstatsskuldsväxlar. har från utgången av 2001 inte kvar någrastatspapper eftersom den extra utdelningen till staten 2001 främst utgjordes avstatsobligationer.Tabell 8.3 Eliminering avseende AP-fondernas och innehav avstatspapper samt PPM:s tillgångar och skulder gentemot RiksgäldskontoretMiljoner kronor19981999200020012002AP-fonderna229 695232 699271 51080 83251 711PPM474 01840 95342 50343 766Riksbanken32 84228 99820 72800Totalt262 541335 715333 191123 33595 4778.2 AP-fonderna och PremiepensionsmyndighetenAP-fondernas redovisning avser bokfört marknadsvärde . har tillgångarna inte redovisats till marknadsvärde. skall enligt lag placeringstillgångarna upptas till marknadsvärde.Det nya pensionssystemet infördes och den 1 maj 2000omorganiserades AP-fonderna. fick Första - Fjärde AP-fonderna nya identiska placeringsregler, vilka bland annat innebär att samtliga fondernu får placera i aktier och i högre grad än tidigare, även globalt. AP-fondernaskall förvalta svenska allmänna pensionsmedel så att kraven på långsiktigt högavkastning och låg risk tillgodoses med avseende på utgående pensioner. Fjärdeoch Femte fondstyrelsernas skulder till Första - Tredje fondstyrelserna äreliminerade . Därefter finns inga fordringar eller skulder inomAP-fonderna.Sjätte har en särställning inom AP-fondsystemet eftersom den harmöjlighet att uppträda som aktiv ägare i både noterade och onoterade företag. En del av resurserna inriktas specifikt mot ägande i onoterade bolag. Fondensuppdrag är att bidra till utvecklingen av det svenska näringslivet genom attförmedla riskkapital till små och medelstora företag.I det nya allmänna pensionssystemet ingår att en del av pensionsavgiften avsätts till s.k. premiepension och förvaltas i värdepappersfonder efter individuellaval av pensionsspararna. Den statliga Premievalsfonden är en värdepappersfondsom kan väljas på samma sätt som andra fonder inom premiepensionssystemet. Förde personer som avstår från att välja fond placeras pensionsmedlen iPremiesparfonden. Såväl Premiesparfonden som Premievalsfonden förvaltas avSjunde AP-fonden. Endast fondens egen verksamhet redovisas dock under SjundeAP-fonden i tabell 8.4 nedan. Till skillnad från de övriga AP-fondernastillgångar tillhör Sjunde AP-fondens förvaltade tillgångar pensionsspararnaindividuellt, dvs. de förvaltas för pensionsspararnas räkning. Tillgångarna hosde övriga AP-fonderna tillhör pensionssystemet och därmed pensionssparare ochpensionärer kollektivt. Pensionstagarnas sparande i premiepensionssystemetredovisas i detta sammanhang som en skuld i PPM:s redovisning i enlighet med god redovisningssed. I nationalräkenskaperna (NR) ingår däremot sparandet ipremiepensionssystemet som en del av sparandet inom den offentliga sektorn.Det finns två avvecklingsfonder som förvaltas av Första respektive FjärdeAP-fonden. De förvaltar fordringsbevis som ej är noterade på någon börs elleravsedda för allmän omsättning. Dessa medel skall avvecklas så fort som möjligtutan att värdet försämras och kommer därefter successivt att föras över tillAP-fonderna.Tabell 8.4 AP-fondernas tillgångar och skulder 2002 (marknadsvärde)Miljoner kronorTillgångarSkulderFondkapitalFörsta AP-fonden117 977853117 124Andra AP-fonden118 1751 085117 090Tredje AP-fonden120 542331120 211Fjärde AP-fonden118 2764 671113 605Sjätte 59897711 621Sjunde AP-fonden16122-106Första AP-fondens avvecklingsfond6 586756 511Fjärde AP-fondens avvecklingsfond1 37811 377Totalt495 5488 115487 433AP-fondernas sammanlagda resultat för året är -86 miljarder kronor.Fondkapitalet har dessutom påverkats genom betalningar mot pensionssystemet,vilket netto tillfört kapital på totalt 8 miljarder kronor.Enligt propositionen Automatisk balansering av ålderspensionssystemet (prop.2000/01:70, bet. 2000/01:SfU13, rskr. 2000/01:210) skall närmast berördamyndigheter göra en årlig redovisning avålderspensionssystemets ekonomiska ställning och utveckling. Därutöver är detregeringens avsikt att även i årsredovisningen ge en sådan samlad redovisning av ålderspensionssystemet i anslutning till sammanställningen av den statligasektorn. En sådan redovisning är beroende av uppgifter från i första handRiksförsäkringsverket (RFV), men även från PPM och AP-fonderna. Vissa frågoravseende informationsöverföringen återstår fortfarande att lösa. Regeringenavser att lämna en samlad redovisning av ålderspensionssystemet i nästaårsredovisning för staten.8.3 Statliga bolag, banker och finansinstitutI sammanställningen i tabell 8.1 särredovisas statens tillgångar och skulder istatliga bolag, banker och finansinstitut där ägarandelen uppgår till minst 20procent. Ägande i företag där statens andel är , ingårdäremot i myndigheternas samlade tillgångar och skulder. I bilaga 5 Statligabolag, banker och finansinstitut återfinns en sammanställning med nyckeltalavseende för bolag med statligt ägande. I bilagan redovisasbolagens nyckeltal brutto, men i sammanställningen över statliga sektornsförmögenhet (tabell 8.1) ingår bolagen endast till den del de ägs av staten. Ennärmare redogörelse för bolagens verksamhet och resultat 2002 kommer attpresenteras senare i vår i regeringens årliga skrivelse till omföretag med statligt ägande.Totalt finns ett sextiotal företag där staten äger avaktierna. Företagens bokförda värde uppgår totalt till . Desex största företagen är , , , , () och Akademiska Hus som tillsammans svarar för av det bokförda värdet. motsvarar av detbokförda värdet.Den statliga sektorns förmögenhet påverkas av förvärv och försäljningen avföretag, omstruktureringar, bolagens resultat m.m. tillgångar harökat med till somnettoskulden har ökat med . konsoliderashela den tyska verksamheten som fusionerats i och som ärdet tredje största elföretaget i . Resultatet förbättrades med 3,4miljarder kronor till 7,6 miljarder kronor.Telia AB och meddelade att företagen avsåg att gåsamman. AB:s extra bolagsstämma godkände den emission somkrävdes för genomförandet av det offentliga erbjudandet till aktieägarna iSonera. Efter samgåendet uppgår svenska statens ägarandel i det nya bolaget, som antagit namnet , till . Genom samgåendet skapas ettledande telekommunikationsföretag i och . De totala tillgångarnai uppgick till , varav statens andelmotsvarar . TeliaSonera redovisade ett nettoresultat på -8,1miljarder kronor. Resultatförsämringen förklaras främst av nedskrivningar iInternational , den danska fastnätsverksamheten och Teliasmobilverksamhet i Finland.Posten AB:s totala tillgångar har minskat med och det egnakapitalet har minskat med . De totala tillgångarna harminskat främst beroende på minskade långfristiga räntebärande skulder samtåterförda avsättningar.Svensk Exportkredit har minskat sina tillgångar respektive skulder med 11miljarder kronor (statens andel) som det egna kapitalet har ökatnågot. Minskningen av de totala tillgångarna beror huvudsakligen på en nedgång i likviditetsportföljen och valutaeffekter.SJ har , i enlighet med aktiebolagslagen, upprättat en kontrollbalansräkning. Denna visar att det egna kapitalet understeg hälftenav det registrerade kapitalet. Vid en extra bolagsstämma den 15 januari 2003beslöts att nyttja en tidsfrist för att pröva möjligheterna attåterställa kapitalet i . I enlighet med bestämmelserna i aktiebolagslagen,måste aktiekapitalet vara återställt , i annat fallmåste bolaget sättas i likvidation. Ägaren arbetar med att finnaen lösning på kapitalbristen i avnoterades på Stockholmsbörsen . Bolaget ärnumera ett helägt dotterbolag till av statlig produktion9 Utveckling av statlig produktionDen ekonomiska tillväxten i , dvs. förändringen i den samladeproduktionen av varor och tjänster, uppgick till . Desenaste två åren har inneburit en betydligt lägre tillväxttakt än under1990-talets slut då ökningen låg på (diagram9.1).Diagram 9.1 Tillväxten i staten och BNP 1990-2002, volymförändringarIndex 1990=100 Anm. Uppgifterna för 1990-1993 avser konsumtion av statens tjänster exkl. moms. Därefter ingår momsen i produktionsvärdet, som i sin tur utgörs avkonsumtion exkl. s.k. direktkonsumtion plus försäljning mot avgifter.9.1 Den statliga produktionenDet statliga produktionsvärdet definieras som summan av löner,arbetsgivaravgifter, avskrivningar och inköp av varor och tjänster, och omfattar både anslagsfinansierad och avgiftsfinansierad verksamhet. Den statligaproduktionen kan med andra ord beskrivas som det sammantagna värdet av statligkonsumtion och försäljning mot avgifter, exklusive s.k. direktkonsumtion5.Produktionsutvecklingen beskrivs i termer av volym, dvs. kostnadsökningar somberor på prisökningar räknas inte med.Den statliga produktionen har i motsats till BNP endast förändrats marginellt . av nedgångar ökade den med måttliga 1,6 procenti volym och uppgick till räknat i löpande priser 20026.Den ekonomiska krisen bidrog till att produktionen avstatliga tjänster ökade . Det var främst satsningen på den högreutbildningen och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som gav utslag, men ävenutgifterna för försvaret fortsatte att öka i volym. låg den statliga produktionsvolymen kvar på denna nivå för att sedan öka med totalt 7procent . Det var främst universiteten och högskolorna,försvaret och kommunikationsområdet som uppvägde nedgångarna inom andra statliga verksamhetsområden.Sammantaget har statens tjänsteproduktion ökat mednärmare en femtedel, medan BNP, trots nedgången på under periodensbörjan, stigit med en fjärdedel.9.2 Produktionens delarDen statliga produktionen är mycket heterogen och utvecklingen kännetecknas avstora variationer mellan olika verksamhetsområden. I tabell 9.1 sammanfattasstatens huvudsakliga arbetsuppgifter. Indelningen följer den senaste versionenav FN:s Classification of Functions of Government med undantag förgrundforskningen. Enligt rekommendationerna skall grundforskningen utgöra en del av de allmänna förvaltningstjänsterna, men på grund av svårigheter vidgränsdragningen mellan högre utbildning och grundforskning behandlasverksamheterna i ett sammanhang. Den tillämpade forskningen har dock fördelatsut på respektive område.Tabell 9.1 Statens arbetsuppgifterOmrådeVerksamhetFörsvarMilitärt och civilt försvarUtbildningHögskoleutbildning och grundforskningNäringslivstjänsterBostadsförsörjning och samhällsutveckling, samhällsplanering, regionalutveckling, miljö- och naturvård. Näringslivsfrågor inom energi, jordbruk,mineralbrytning, tillverkningsindustri, byggnadsverksamhet och kommunikationerSamhällsskydd och rättskipningPolis-, åklagar- och domstolsväsende, kriminalvård, kronofogdemyndigheterAllmänna förvaltningstjänsterAllmän och utrikes förvaltning, skatteindrivningVård, social trygghet och omsorgHälso- och sjukvård, allmän administration, forskning, administration av sociala bidrag, social omsorg inkl. integrationsfrågor och arbetsmarknadsåtgärderKulturFritidsverksamhet och kulturFörsvaret är, även med hänsyn tagen till de förbandsnedläggningar somförsvarsbesluten och resulterade i, fortfarande detstörsta enskilda statliga verksamhetsområdet med en knapp fjärdedel av dentotala statliga produktionen (diagram 9.2).Diagram 9.2 Produktionen av statliga tjänster fördelade på verksamhetsområden2002, procentKälla: ESV och Statskontorets beräkningar.Den högre utbildningen och forskningen, som expanderat under hela det senastedecenniet, svarar för drygt en femtedel. Grundforskningen beräknas bidramed . Det tredje stora området är näringslivstjänster med knappt enfemtedel av den statliga produktionen, varav kommunikationer svarar för över 70procent.Samhällsskydd och rättskipning, med polisväsendet som är störst, och allmännaförvaltningstjänster, där bl.a. , skattemyndigheterna ochlänsstyrelserna ingår, bidrar med 13 respektive 12 procent.Inom vård, social trygghet och omsorg är de allmänna försäkringskassorna enviktig grupp, men även arbetsmarknadsmyndigheterna är framträdande. Områdetsvarar totalt för av den statliga tjänsteproduktionen. Kulturen, somt.ex. förmedlas genom statliga museer och bibliotek m.fl., utgör knappt 2procent.9.3 Utvecklingen inom olika verksamhetsområdenTabell 9.2 sammanfattar utvecklingen inom statens olika verksamhetsområden sedan 19937. De är rangordnade efter produktionens storlek, vilket också bestämt detföljande avsnittets disposition.Tabell 9.2 Produktionen inom statens olika verksamhetsområden 1993-2002OmrådeMiljarder kronorAndel av total, %Förändring, %200220021993-20022001-2002Försvar50,524-4-7Utbildning och grundforskning45,922412Näringslivs-tjänster36,317-5-2Samhällsskydd och rättskipning27,813-11Allmänna förvaltnings-tjänster26,012-24-4Vård, social trygghet och omsorg22,010-113Kultur3,62-160Staten totalt212,110042Anm. Uppgifterna är Statskontorets framskrivning av SCB:s nationalräkenskaperbaserad på statistik från . Mervärdesskatt ingår.Under nioårsperioden har den statliga produktionen ökat med 4procent. Det är satsningarna på den högre utbildningen och grundforskningen somfullt ut förklarar uppgången. ökade BNP med . Försvarets produktionsvärdeKostnaderna för produktionen inom totalförsvaret uppgick enligt preliminärauppgifter till 2002. Det var en nedgång med drygt enmiljard kronor i löpande priser jämfört med året innan. Räknat i volym, dvs.rensat för prisökningar, minskade dock produktionen (diagram 9.3). Nedgången förklaras helt av de s.k. varaktiga varorna, dvs. investeringar utannågon alternativ civil användning vilka klassas som löpande förbrukning ochdärmed ingår i produktionsvärdet.Diagram 9.3 Produktion inom försvaret1993-2002, volymförändringarIndex 1993=100Under ökade produktionen med i löpande priser,men effekten av de antaganden som gjorts om prisutvecklingen innebar att volymen i stället minskade med 3 procent.Utvecklingen har, enligt nationalräkenskaperna, varit oregelbunden med såväl upp- som nedgångar. var försvarets produktionsvolym större än tidigare.Uppgifter från samt antaganden om priser och2002 visar att försvarets produktionsvolym sett över hela perioden är 4 procentmindre jämfört . Produktionsvärdet har minskat mednärmare en femtedel sedan toppåret 1999.Det bör dock påpekas att primäruppgifterna från några av de stora myndigheternainom försvaret kan vara osäkra. har dereviderats kraftigt i efterhand.Försvarets produktionsvärde kan delas upp i komponenterna löner och förbrukningav varor och tjänster. Förbrukningen kan i sin tur fördelas på löpandeomkostnader och kostnader för de s.k. varaktiga varorna (diagram 9.4).Diagram 9.4 Produktion, förbrukning och löner i försvaret 1993-2002,volymförändringarIndex 1993=100Förbandsnedläggningarna har inneburit att antalet anställda och värnpliktiga har minskat. Detta har medfört att den totala lönesumman har minskat med över entredjedel i volym sedan 1993.Kostnaderna för de försvarsanställdas löner inklusive sociala avgifter uppgårnumera till av produktionsvärdet. Enligt statistiken är det istället den löpande förbrukningen som fått allt större vikt. Den har ökat medhela sedan 2002.De varaktiga varorna svarade för knappt en fjärdedel av produktionsvärdet 2002.Den beskrivna utvecklingen, åtminstone under periodens fyra första år, indikerar dock att fördelningen mellan de varaktiga varorna och den löpande förbrukningen är osäker.Försvarets kostnader har minskat , men är nästan 10 procenthögre i fasta priser än vad de var . Trots attuppgifterna för försvaret, som tidigare nämnts, är behäftade med osäkerhet blir, sett över en så , utvecklingen mot mer avancerad utrustning ochmateriel och mindre personal tydligare. Den löpande förbrukningen har nästanfördubblats i volym , medan de försvarsanställdas lönesumma mer änhalverats. har antalet anställda minskat med närmare 40procent, varav merparten - - inföll under perioden 1990-2002.Utgifterna för de s.k. varaktiga varorna är dock lägre än vad de var . Högre utbildning och grundforskningDen högre utbildningen och grundforskningen producerade tjänster för 46miljarder kronor .