prop · GR0319 · 2003-10-22 00:00:00 — att stimulansen skulle ske i form av en skattereduktion. Regeringen anser Prop. 2003/04:19 att det inte finns anledning att frångå detta. I och med att reglerna utfor- mas som en skattereduktion bör det vara som skall admini- strera och pröva ärendena. Installationer som skall berättiga till skattereduktion Regeringens förslag: Skattereduktion tillgodoräknas för utgifter för installation av biobränsleeldade uppvärmningssystem och energieffek- tiva fönster under vissa förutsättningar. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: bedömer att föreslaget sanno- likt kommer att få positiva miljöeffekter men att det inte är klarlagt hur stor miljövinsten blir i relation till skattereduktionen. miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas, ansluter sig mot bakgrund av den begränsade tillgången på relevanta forskningsresultat till vad revisorers konstaterande när de sedan utvärderade det s.k. ROT-avdraget. Revisorerna ansåg att om en åtgärd liknande ROT-avdraget skulle bli aktuell igen måste denna analyseras noggrant innan den införs och följas upp och utvärderas medan den är i Även efterlyser en utvärdering och anser dessutom att valet av vilka miljöförbättrande installationer som skall berättiga till skat- tereduktion bör motiveras. anser att en utvärdering måste ske av de föreslagna åtgärderna för att av- göra om dessa utgör ett miljöeffektivt och kostnadseffektivt instrument. och anser också att någon form av informa- tionsåtgärder bör kopplas till åtgärderna för att få acceptans för den nya anser att rätten till skattereduktion skall kopplas till hälsonyttan såväl som till nyttan för miljön. nas är i grunden positiv till förslaget men anser att det vore en bättre lösning att i stället återinföra och permanenta det tidigare ROT- avdraget eller att ge skattereduktion även för andra miljöinvesteringar. anser att avvägningen i förslaget är rimlig med utgångspunkt från de be- gränsade resurser som avsatts. Skälen för regeringens förslag: I den remitterade promemorian före- slås att de åtgärder som skall berättiga till skattereduktion skall vara in- stallation av fönster av isolerglastyp i befintliga småhus och installation av biobränsleeldade uppvärmningssystem i nyproduktion av småhus. den ovan angivna motionen anges isolerglasfönster och pelletsbrännare som exempel på åtgärder som är positiva för miljön. Regeringen anser med beaktande av den finansiella ram som beslutats av att det är viktigt att inte splittra åtgärderna. skattereduktion för några få installationer innebär att reduktionen kan ligga på ett högre belopp vilket leder till en bättre stimulans. åtgärder blir därmed begränsat. Regeringen har därför anslutit sig till motionens förslag på åtgärder. Skattereduktion bör därför ges för utgifter för installation av energieffektiva fönster och biobränsleeldade uppvärm- De föreslagna åtgärdernas betydelse för miljön bör kunna uppmärksammas vid en utvärdering av de av antagna miljö- kvalitetsmålen God Bebyggd Miljö eller Ingen klimatpåverkan (1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Regeringens förslag: Skattereduktion får ges för utgifter för installa- tion av biobränsleeldade uppvärmningssystem i nyproducerade per- manenthus. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Regeringens förslag innehåller dock ett förtydligande när det gäller un- derlaget för skattereduktion på så sätt att det numera klart framgår att utgift för ackumulatortank till vedeldad panna ingår i underlaget. Remissinstanserna: , , föreslår vissa förändringar i lagtexten. anser att en prövning bör ske om det för installationen fanns möjlighet att ansluta fastigheten till fjärrvärmenä- tet. anser även att det är tveksamt att hänvisa till Svanenmärkta produkter utan hänvisning bör i stället ske till regler. , , anser att en ökad användning av biobränsle i småhus är bra men reglerna får inte utformas så att de mot- verkar en fortsatt utbyggnad av fjärrvärmenätet. förordar kvalitets- krav, t.ex. de nordiska Svanenkraven, för att erhålla skattereduktion. Även framhåller att reglerna bör utformas på ett sådant sätt att anslutning till fjärrvärmenätet inte motverkas. Statens energimyn- dighet tillstyrker förslaget. Myndigheten instämmer i att marknaden för biobränsleeldade uppvärmningssystem i nyproduktion behöver stimule- ras. Skattereduktion bör dock kunna erhållas även för investeringar i pel- letskaminer i befintliga småhus med direktverkande el som primär vär- mekälla. Myndigheten anser vidare att även ackumulatortank bör ingå i underlaget för skattereduktion. framhåller att deras främsta mål är att öka användningen av fjärrvärme. Förbundet anser att endast miljögodkända pannor kan komma i fråga och att skatte- reduktion skall kunna ges även vid utbyte av befintliga pannor. Även anser att skattereduktion skall kunna ges i de fall en godkänd pelletsbrännare sätts in i en befintlig panna. En- ligt dess uppfattning bör också pelletskaminer omfattas av förslaget. För- bundet påtalar också att efterfrågan på pelletsbrännare till befintliga pan- nor i småhus nästan har halverats jämfört med . SIS Mil- jömärkning AB anser att enbart utgifter för installation av s.k. Svanen- märkta eller Blommanmärkta värmekällor, vilka är nordiska respektive europeiska miljömärkningssystem, skall kunna ges skattereduktion. SIS anser vidare att det är bra att installation av pelletsbrännare i nyproduce- rade hus inte omfattas eftersom dessa uppvärmningssystem inte testats i sin helhet. Däremot bör pelletskaminer omfattas. Villaägarnas Riksför- bund anser att skattereduktion bör kunna erhållas även vid installation i befintliga småhus. Skälen för regeringens förslag: RSV anser att den föreslagna lagtex- ten bör förtydligas på så sätt att det klart framgår att en förutsättning för skattereduktion är att både inomhusluft och vatten skall värmas av det Regeringen delar RSV:s upp- fattning att en delvis ändring av lagtexten leder till större tydlighet. I motionen anges som exempel att skattereduktion skulle kunna ges för installation av pelletsbrännare. På marknaden finns både pelletspannor och pelletskaminer. Pelletspanna är standardbeteckningen på pannor av- sedda för eldning med pellets. Dessa pannor är enligt branschen försedda med en pelletsbrännare. I flera av de pelletspannor som finns på markna- den är det möjligt att elda även annat biobränsle än pellets, t.ex. flis och säd. Utvecklingen synes gå emot att allt fler pannor kommer att kunna användas för olika typer av biobränsle. När det gäller eldning med annat biobränsle än pellets finns det inte mycket forskning. Det har gjorts för- sök med eldning av säd som visar att sådan eldning ger små utsläpp. Att elda med flis kan innebära problem som i första hand har att göra med att det är svårt att lagra flis. Med den tekniska variation som finns när det gäller pannor som kan eldas med pellets är det inte alldeles enkelt att definiera vad som avses med en pelletspanna. Problemet ligger i att en pelletspanna kan eldas med annat än pellets. En utgångspunkt skulle därför kunna vara att skat- tereduktion endast ges för de pelletspannor som i huvudsak är avsedda att eldas med pellets, även om annat biobränsle i och för sig kan användas. Det finns pannor för vedeldning och för eldning med pellets eller flis. Kunskapen om och användningen av biobränsle ökar ständigt, vilket innebär att det finns stora möjligheter till en önskvärd produktutveckling. Såväl den tekniska utrustningen som själva biobränslet kan således ut- vecklas. Att endast ge skattereduktion för pelletspannor avsedda för eld- ning av pellets skulle därför kunna motverka en sådan utveckling. Skatte- reduktion bör därför ges för installation av biobränsleeldade system för samtidig uppvärmning av inomhusluft och vatten. Med biobränsle avses här bränsle där biomassa är utgångsmaterial. Bränslet kan ha genomgått kemisk process eller omvandling och ha passerat annan användning. Inom ramen för skattesystemet finns det inte utrymme för regler som innebär att skattereduktion skulle ges endast under den förutsättningen att man i det enskilda fallet kan konstatera att den aktuella installationen faktiskt har betydelse för miljön. Systemet måste bygga på att de aktuella installationerna typiskt sett har denna inverkan. En koppling till någon form av typ- eller kvalitetsmärkning vore därför önskvärd. Enligt den remitterade promemorian skulle den aktuella anläggningen vara Svanenmärkt, P-märkt eller uppfylla motsvarande krav. När det ex- empelvis gäller pelletseldade utrustningar har uppställt certifieringsregler för s.k. P-märkning av pelletsbrännare. Några av remissinstanserna har haft synpunkter på kvali- tetsmärkning. anser att deras regler på området är tillräckliga medan bl.a. anser att Svanenmärkning, P-märkning eller motsvarande krav är bättre ur miljösynpunkt. Både Svanenmärkning och P-märkning synes ha fått stor spridning och är etablerade begrepp på marknaden. De innebär också en garanti för högt ställda miljökrav. regler synes inte vara lika långtgående. Ett syfte med förslaget är att de utförda installationerna skall uppfylla högt ställda miljökrav. Att dessa krav är uppfyllda måste dessutom vara lätt att kontrollera för . Ett krav på Svanenmärkning, Blom- manmärkning eller P-märkning innebär i och för sig en garanti för att installationen uppfyller höga miljökrav som det skulle vara lätt att via ett intyg eller liknande visa detta. Det är emellertid inte möjligt att i en skattelag uppställa ett villkor av innebörd att ett beslut om skattere- duktion skulle bero på huruvida en viss panna har Svanenmärkning eller inte. Ett alternativ är att i lagen återge de tekniska krav som fordras för att skattereduktion skall kunna ges. Det är i praktiken knappast en fram- komlig väg. Ett annat alternativ är att i lagen ange att anläggningen skall motsvara högt ställda krav och ge låga utsläpp. Med utsläpp avses då framför allt utsläpp i luften av kolväten och partiklar. Lagrådet har påpe- kat att ett sådant villkor är mycket allmänt hållet och att det helt över- lämnas till rättspraxis att närmare precisera innebörden. Regeringen är medveten om att den valda formuleringen är allmänt hållen men konsta- terar att det inte är möjligt att i en skattelagstiftning precisera villkoren närmare. Svanenmärkning, Blommanmärkning, P-märkning och utländska miljömärkningar som uppfyller samma krav får normalt anses uppfylla de i lagtexten ställda kraven. När det gäller vedpannor bör det dessutom ställas som krav att pannan kombineras med en ackumula- tortank med en minsta ackumulatorvolym som är 18 gånger större än eldstadens volym i pannan. Flera remissinstanser har ifrågasatt varför pelletskaminer inte omfattas av förslaget. Regeringen vidhåller dock den uppfattningen att pelletska- miner, braskaminer, kakelugnar och vedspisar inte bör ge rätt till skatte- reduktion. Det är bara det uppvärmningssystemet i en bostad som nor- malt är att anse som primärt som bör omfattas. Det finns visserligen pel- letskaminer som är vattenmantlade och som är avsedda för primär upp- värmning men av förenklingsskäl bör dessa inte omfattas av möjligheten att få skattereduktion. Skattereduktion bör vidare endast ges för installation av biobränsleel- dade uppvärmningssystem i nyproducerade småhus. Anledningen till detta är att stimulera efterfrågan av alternativa uppvärmningssystem i nyproduktion och att få en större flexibilitet hos husfabrikanterna vad gäller olika system för uppvärmning och varmvatten. Detta är ange- läget också utifrån målet att kapa effekttoppar i elförbrukningen. I ny- byggda hus installeras i stor utsträckning frånluftsvärmepumpar, som fungerar mindre väl vid sträng kyla. I motionen angavs att skattere- duktion inte bör ges i de fall åtgärden ändå skulle ha vidtagits. När det exempelvis gäller utbyte till pelletsbrännare i befintliga pannor och in- stallation av pelletskamin i befintliga småhus finns en efterfrågan. Ytterligare stimulansåtgärder synes därför inte vara nödvändiga. Flera remissinstanser har påpekat vikten av att detta förslag inte utfor- mas på ett sådant sätt att utbyggnaden av fjärrvärmenätet motverkas. Det hade i och för sig varit önskvärt att skattereduktion för installation av biobränsleeldade uppvärmningssystem inte kunde ges om det vid tid- punkten för installationen hade funnits möjlighet att ansluta fastigheten till fjärrvärmenätet. Inom ramen för det ordinarie beskattningsförfarandet är det emellertid inte möjligt att uppställa ett sådant villkor. I underlaget för skattereduktion bör utgiften för själva förbränningsan- läggningen inklusive brännare, anordning för automatisk bränsletillför- sel, ackumulatortank samt skorsten medräknas. Utgift för förråd för lag- ring av biobränslet bör däremot inte ingå i underlaget för skattereduktion. Genom att utesluta förråd undviks dessutom en mängd gränsdragnings- Utgifter för arbete ingår inte heller i underlaget för skattereduk- Prop. 2003/04:19 tion. Eftersom skattereduktion endast kommer att ges vid nyproduktion kommer installationen i de allra flesta fall att utföras av professionella hantverkare. Det skulle dessutom kunna leda till onödiga tvister om vilka utgifter för arbete som belöper på själva installationen och vilka som be- löper på t.ex. ett förråd. Regeringens förslag: Skattereduktion får ges för utgifter för installa- tion av energieffektiva fönster i befintliga permanenthus, om fönstret har ett s.k. U-värde på högst 1,2. I underlaget för skattereduktion får även utgifter för arbete ingå. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag förutom att i regeringens förslag har isolerglasfönster ersatts med be- greppet energieffektiva fönster. Remissinstanserna: , , förordar ett krav på U-värde på högst per kvadratmeter och grad . Krav bör dessutom ställas på både dagsljustransmittans samt so- lenergiemittans. förordar lägst beträffande dagsljus samt beträffande solenergi. En justering av hela värmesystemet kommer också att behövas för att kunna sänka inomhustemperaturen. föreslår att termen energieffektiva fönster an- vänds i stället för isolerglasfönster. anser även att mer än hälften av fönstren i ett hus skall bytas till energieffektiva fönster med U-värde på 1,2 för att skattereduktion skall ges. Även när samtliga fönster i ett nyproducerat småhus är energieffektiva med ett högsta U-värde på 1,0 bör skattereduktion kunna ges. anser att det ut- pekade U-värdet borde relateras till något sätt att mäta eller beräkna vär- det exempelvis enligt internationella standarder. Vidare anser att de kulturhistoriska värdena hos äldre hus måste beaktas. framhåller vikten av att informera husägare om eventuella följdkonse- kvenser av fönsterbyten som t.ex. påverkan på ventilationen eller ökade halter av radon. instämmer i förslaget under förutsättning att det avser fönster med U-värde 1,3 och för fönsterstorlek om 1,2m x 1,2m. Det bör även ställas krav på att fönstren är märkta enligt något ve- dertaget kvalitets- eller miljömärkningssystem såsom förslagsvis P-märkning, Svanenmärkning eller motsvarande krav. Glasbranschföre- ningen anser att skattereduktion måste kunna ges även vid fönsterrenove- ring så länge fönstren klarar kravet på ett U-värde om högst 1,2. Före- ningen anser även att en höjning av högsta tillåtna U-värde skulle leda till betydligt mindre problem med utvändig kondens än det nu föreslagna 1,2. , , rekommenderar att inte ha lägre U-värde än 1,3-1,5 eftersom det dels blir oskäligt höga kostnader dels olägenhet med utvändig kondens och isbildning. Dessutom fram- hålls att det är svårt att få tag i fönster med U-värde 1,2. anser att skattereduktion bör kunna erhållas vid installation även i nyproduktion. Skälen för regeringens förslag: Regeringen delar den uppfattning som förts fram av om att det är lämpligare att använda begreppet energieffektiva fönster än isolerglasfönster. Installation av energieffektiva fönster ger normalt ett minskat behov av energi och det bidrar också till att kapa effekttoppar. I den remitterade promemorian föreslogs att skattereduktion skulle medges för utgifter för installation av isolerglasfönster med ett U-värde på högst 1,2. Ett U-värdet beskriver hur mycket värme uttryckt i watt som passerar genom en kvadratmeter fönster när temperaturskillnaden mellan inne och ute är en grad, W/m2, K. De remissinstanser som yttrat sig i denna del är posi- tiva till att skattereduktion ges till fönster med låga U-värden, däremot råder det delade meningar om hur lågt U-värdet skall vara. Det synes emellertid råda en enighet om att för att få en produktutveckling förordas ett U-värde på högst 1,0, medan det för en marknadsförskjutning är bra med föreslagna 1,2. Branschen däremot pekar på att det är svårt att få tag i fönster med så lågt U-värde. Sådana fönster måste specialbeställas vil- ket minskar tillgängligheten. Dessa fönster har även problem med utvän- dig kondens och isbildning. Att kräva ett U-värde på 1,2 bidrar till en marknadsförskjutning, vilket är önskvärt. Regeringen anser därför att kravet på ett högsta U-värde på 1,2 bör stå kvar. Även kravet på att ett energieffektivt fönster inte endast skall omfatta glaset utan även karm och båge bör stå kvar. Det bör inte heller uppställas några krav på särskild märkning eller särskild storlek när det gäller energieffektiva fönster. Reglerna om skattereduktion byg- ger på att beslut i princip skall kunna fattas på grundval av de uppgifter som lämnas i ansökan. Att ett fönster som renoverats uppfyller kraven på 1,2 skulle då behöva visas genom olika mätresultat. Regeringen anser att detta inte är en framkomlig väg. Den bästa effekten ur energisynpunkt uppnås om samtliga fönster i småhuset byts ut. Energibesparingen är dock direkt proportionell mot hur stor fönsteryta som ersätts. Det bör därför inte ställas något krav på att ett visst antal av fönstren byts ut. I motionen angavs att reglerna om skattereduktion skulle utformas på ett kostnadseffektivt sätt och i princip inte ges för installationer som ändå skulle ha genomförts. Som exempel angavs installation av isolerglasföns- ter vid nyproduktion. Eftersom de fönster som installeras i nypro- duktion normalt har U-värden på 1,0 1,4 W/m2, K bör skattereduktio- nen för installation av energieffektiva fönster begränsas till befintliga småhus. föreslår att det skulle vara möjligt att erhålla skattereduktion även i nyproduktion men kravet skulle då vara att samtliga fönster hade ett U-värde på 1,0. Regeringen anser att en ytterli- gare nivå skulle belasta regelverket på ett negativt sätt utan att miljönyt- tan skulle öka nämnvärt. För att uppnå de önskade energibesparingarna är det viktigt att installa- tionerna sker på ett fackmannamässigt sätt. Exempelvis behöver den ven- tilation som finns i huset justeras i samband med att fönstren installeras. Om fönstren installeras rätt så minimeras dessutom risken för kondens och isbildning. Till skillnad från vad som gäller vid installation av bio- bränsleeldade uppvärmningssystem kan man anta att ägarna i ett stort antal fall väljer att själva installera sina fönster. Att anlita fackmän för installationen bör därför stimuleras. Underlaget för skattereduktion för installation av fönster bör därför omfatta såväl utgifter för material som Prop. 2003/04:19 för arbete. Utgifter för arbete bör däremot inte vara något krav för att En förutsättning för att få skattereduktion för utgifter för arbete är att den som utför arbetet innehar F-skattsedel. En uppgift om innehav av F-skattsedel bör kunna godtas av fastighetsägaren om den lämnats i en anbudshandling, en faktura eller någon jämförlig handling som även innehåller utbetalarens och betalningsmottagarens namn och adress samt betalningsmottagarens personnummer, samord- ningsnummer eller organisationsnummer. Uppgiften om innehav av F-skattsedel kan däremot inte godtas, om den som betalar ut ersättningen känner till att uppgiften är oriktig. I underlaget för skattereduktion får fastighetsägarens eget arbete inte räknas med. Fastigheter som skall omfattas Regeringens förslag: Skattereduktion får endast ges för utgifter för miljöförbättrande installationer i småhus som används som perma- nentbostad av ägaren eller, om ägaren är ett privatbostadsföretag, av medlem eller delägare. Vid nyproduktion måste ägaren eller den bli- vande ägaren bosätta sig permanent i småhuset under nybyggnadsåret. Privatbostadsföretag ges inte skattereduktion vid nyproduktion. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Kammarrätten i och RSV anser att reg- lerna blir enklare och tydligare om det av en paragraf framgår vilka som kan erhålla skattereduktion. RSV vill även att bosättningskravet vid ny- anser att även hyresfastigheter skall omfattas av och påtalar att även privatbostadsföretag bör omfattas av möjligheten att få skattereduktion för installation av biobränsleeldade uppvärmningssystem. verket anser att det inte klart framgår varför hyresfastigheter undantas. anser att även fritidshus bör omfattas. Skälen för regeringens förslag: Regeringen delar uppfattningen att det blir tydligare om det endast på ett ställe i lagtexten framgår vilka som kan erhålla skattereduktion. I motionen angavs att skattereduktion skulle kunna ges till permanent- En finansiell ram om har satts av. Regeringen anser därför att det är viktigt att den finansiella ram som finns används på ett sådant sätt att skattereduktionen får en stimulansef- En småhusägare har inte möjlighet att löpande dra av utgifter för exempelvis utbyte av fönster. Visserligen får oftast avdrag för förbätt- ringsutgifter göras den dag fastigheten säljs men en möjlighet till en skat- tereduktion för utgifterna innebär en mer omedelbar stimulans. husägare kan även genom en miljöinstallation få en höjning av taxe- ringsvärdet och därigenom en höjd fastighetsskatt vilket motverkar viljan att göra miljöinstallationer. Regeringen gör mot denna bakgrund den be- dömningen att hyresfastigheter inte skall omfattas. Här kan dessutom tilläggas att ett fritidshus i de flesta fall inte är fullt uppvärmt då ägaren inte vistas där. sparingen blir därför inte så stor. Skattereduktion bör enligt regeringens bedömning därför bara ges för utgifter vid installationer i småhus som är permanentbostäder. Ett problem i sammanhanget är att det inte finns någon enhetlig defini- tion på vad som avses med permanentbostad. I lagen (2001:906) om skattereduktion för fastighetsskatt finns regler som tar sikte på den skatt- skyldiges permanentbostad. I 5 § den nämnda lagen definieras den per- manenta bostaden som den bostad där den skattskyldige är folkbokförd. Motsvarande konstruktion har tillämpats i den föreslagna lagen. Huvudregeln bör alltså vara den att en fastighetsägare har rätt till skat- tereduktion under förutsättning att han gjort en viss slags installation på den fastighet där han är bosatt. För att ägaren skall anses bosatt på en fastighet krävs att han rätteligen skall vara folkbokförd på fastigheten. Om man antar att den skattskyldige i början på ett visst år är folkbokförd på ett småhus och sedan flyttar till ett annat kan han eller hon ha rätt till skattereduktion för investeringar på båda fastigheterna, jfr 6 och 7 §§ folkbokföringslagen (1991:481). Om det däremot är ägarebyte till ett och samma småhus och den förste ägaren har haft utgifter för installation av energieffektiva fönster som är så höga att han kan ges skattereduktion med kan näste ägare inte erhålla någon reduktion även om han senare under eller senare under lagens giltighetstid installerar ytterligare energieffektiva fönster. Om däremot den förste ägaren har köpt in fönster men ännu inte avslutat installationen av samtliga dessa fönster innan han säljer fastigheten bör denne ägare ändå kunna ges skattereduktion för de fönster han hunnit installera innan försäljningen.