prop · GR0319 · 2003-10-22 00:00:00 — Vad som sägs i 10 kap. 22 och 24-27 §§, 11 kap. 16 och 18 §§, 2427 §§, 11 kap. 16 och 18 §§, 14 kap. 6 §, 15 kap. 4 och 5 §§, 14 kap. 6 §, 15 kap. 3 och 7 §§, 21 kap. 9 och 11 §§ samt 23 kap. 16 kap. 4 §, 21 kap. 9 och 11 §§ samt 23 kap. 9 § om skattedeklara- gälla även förenklade skattedekla- tioner skall gälla även förenklade fattar beslut om skattens storlek enligt den årliga taxeringen (grundläggande beslut om slutlig skatt). Slutlig skatt kan be- stämmas också genom omprövningsbeslut och till följd av beslut av Med slutlig skatt avses summan Med slutlig skatt avses summan av skatter och avgifter enligt 10 § av skatter och avgifter enligt 10 § minskad med skattereduktion en- minskad med skattereduktion en- 1. lagen (2000:1006) om skattereduktion på förvärvsinkomster vid 2002 och taxeringar, 2. lagen (2003:00) om särskild 2. lagen (2001:906) om skatte- 3. lagen (2001:906) om skatte- reduktion för fastighetsskatt, reduktion för fastighetsskatt, 3. lagen (2000:1380) om skatte- 4. lagen (2000:1380) om skatte- reduktion för utgifter för vissa an- reduktion för utgifter för vissa an- slutningar för tele- och datakom- slutningar för tele- och datakom- 5. lagen (2003:00) om skattere- 1 Senaste lydelse 2002:400. 2 Lydelse enligt prop. 2002/03:99. duktion för vissa miljöförbättrande Prop. installationer i småhus, och 65 kap. 912 §§ inkomstskat- 65 kap. 912 §§ inkomstskat- telagen (1999:1229). telagen (1999:1229). Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229) dels att 15 kap. 10 §, 39 kap. 26 §, 42 kap. 29 § samt 47 kap. 5, 5 a och 79 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 47 kap. 5 b §, av föl- jande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Har en näringsfastighet del i en Har en näringsfastighet del i en annan svensk samfällighet än så- annan svensk samfällighet än så- dan som avses i 6 kap. 6 § första dan som avses i 6 kap. 6 § första stycket, behöver fastighetens andel stycket, behöver fastighetens andel av samfällighetens intäkter och av samfällighetens intäkter och kostnader inte tas upp, om intäk- kostnader inte tas upp, om intäk- överstiger de utgifter som omedel- överstiger de utgifter som omedel- bart skall dras av som kostnad. bart skall dras av som kostnad. Första stycket gäller inte kapitalvinster och kapitalförluster. Om privatbostadsföretagets fastighet har del i en annan samfällighet än sådan som avses i 6 kap. 6 § första stycket, skall fastighetens andel av inkomster och utgifter i samfällighetens verksamhet tas upp respektive dras av hos privatbostadsföretaget. Dessa inkomster och utgifter skall dock tas upp eller dras av bara om det är fråga om 1. sådana inkomster och utgifter som avses i 25 §, 2. avkastning av kapital och 2. avkastning av kapital och bara till den del avkastningen bara till den del avkastningen 3. kapitalvinster och kapitalförluster. Om samfälligheten är en särskild taxeringsenhet, skall fastighetens an- del av samfällighetens taxeringsvärde räknas in i underlaget för inkomst- beräkningen enligt 25 § första stycket 1. har del i en annan svensk samfäl- har del i en annan svensk samfäl- lighet än sådan som avses i 6 kap. lighet än sådan som avses i 6 kap. 6 § första stycket, skall den del av 6 § första stycket, skall den del av fastighetens andel av samfällighe- fastighetens andel av samfällighe- tens inkomster som är avkastning tens inkomster som är avkastning av kapital och som överstiger 300 av kapital och som överstiger 600 kronor tas upp. kronor tas upp. 3. småhus som är inrättat till bo- stad åt en eller två familjer med tillhörande tomtmark på lantbruks- enhet,4. tomt om där uppförs ett små- hus som avses i 1 eller 3, eller5. bostad i ett privatbostads- företag. För fastighetens andel av samfällighetens statliga räntebidrag och tom- trättsavgälder gäller bestämmelserna i 26 och 27 §§. I fråga om fastighetens andel i samfällighetens kapitalvinster och kapi- talförluster tillämpas vad som skulle ha gällt för fastighetsägaren vid en avyttring. Med ersättningsbostad avses en tillgång i som vid förvärvet är 1.småhus med mark som är småhusenhet, 2.småhus på annans mark, 3. småhus som är inrättat till bo- stad åt en eller två familjer med tillhörande tomtmark på lant- bruksenhet, eller 4. tomt om där uppförs ett små- hus som avses i 1 eller 3. Som ersättningsbostad räknas också en bostad i ett privatbostads- företag. Som ersättningsbostad räknas inte en bostad som förvärvas tidigare än året före eller senare än året då ursprungsbostaden avyttras. En fastighet som förvärvas tidi- En fastighet som förvärvas tidi- gare än året före det år då ur- gare än året före det år då ur- den skattskyldige utför en ny-, till- den skattskyldige utför en ny-, till- året före det år då ursprungsbosta- året före det år då ursprungsbosta- den avyttras och andra andra året efter avyttringen. tigheten skall i sådana fall anses skall i sådana fall anses förvärvad året före det år då det år då ursprungsbostaden avytt- Vid tillämpning av 5 § 5 skall en svensk ekonomisk förening eller ett svenskt aktiebolag som inte uppfyl- ler villkoren i 2 kap. 17 § för att vara ett privatbostadsföretag jäm- ställas med ett sådant företag, om 1Senaste lydelse 2001:1221. 2Senaste lydelse 2001:1221. städer åt sina medlemmar eller Prop. 2003/04:19 delägare i byggnader som ägs av 2. den förvärvade bostaden är belägen i en fastighet som ägs av företaget, och fastighetsskatt enligt bestäm- melserna i 3 § andra stycket lagen (1984:1052) om statlig fastig- hetsskatt inte skall tas ut på fastig- hetens bostadsdel, eller byggnaden på fastigheten ännu inte åsatts värdeår. Om den skattskyldige förvärvar Om den skattskyldige förvärvar en ersättningsbostad före utgången en ersättningsbostad före utgången av det år då han avyttrar ur- av det år då han avyttrar ur- sprungsbostaden och bosätter sig där senast den 2 maj året därefter, därefter, beräknas uppskovsavdra- get på följande sätt. Om ersättningen för ersättningsbostaden är minst lika stor som ersätt- ningen för ursprungsbostaden, motsvarar uppskovsavdraget den del av kapitalvinsten som tas upp. Om ersättningen för ersättningsbostaden understiger ersättningen för ursprungsbostaden, motsvarar uppskovsavdraget så stor del av den del av kapitalvinsten som tas upp som ersättningen för ersättningsbostaden ut- gör av ersättningen för ursprungsbostaden. Avdraget skall alltså beräknas enligt följande formel: ersättningen för ersättningsbostaden den del av kapitalvinsten som tas upp x ersättningen för ursprungsbostaden Om ersättningsbostaden är en fastighet och om den skattskyldige har haft eller avser att ha utgifter för ny-, till- eller ombyggnad av ersättningsbostaden mellan året då han avyttrade ursprungs- bostaden och and- ra året efter avyttringen, motsvarar uppskovsavdraget den del av kapi- talvinsten som tas upp, om den skattskyldige begär det. Om ersättningsbostaden är en fastighet och om den skattskyldige har haft eller avser att ha utgifter för ny-, till- eller ombyggnad av ersättningsbostaden mellan året då han avyttrade ursprungs- bostaden och andra året efter avyttringen, motsvarar upp- skovsavdraget den del av kapital- vinsten som tas upp, om den skatt- skyldige begär det. Om den skattskyldige inte för- värvar en ersättningsbostad före Om den skattskyldige inte för- värvar en ersättningsbostad före utgången av det år då han avyttrar ursprungsbostaden eller inte bosät- ter sig på en ersättningsbostad se- nast året därefter, motsvarar uppskovsavdraget den del av kapitalvinsten som tas upp. utgången av det år då han avyttrar Prop. 2003/04:19 ursprungsbostaden eller inte bosät- ter sig på en ersättningsbostad se- nast året därefter, mot- svarar uppskovsavdraget den del av kapitalvinsten som tas upp. Om ett uppskovsavdrag har gjorts enligt 7 § fjärde stycket eller 8 §, skall avdraget återföras . Om den skattskyldige senast Om den skattskyldige senast året då han avyttrade året då han avyttrade ersättningsbostad och bosätter sig ersättningsbostad och bosätter sig året efter avyttringen, gäller dock efter avyttringen, gäller dock föl- Om ersättningen för ersättningsbostaden är minst lika stor som ersätt- ningen för ursprungsbostaden, skall ingen del av uppskovsavdraget åter- föras. Om ersättningen för ersättningsbostaden understiger ersättningen för ursprungsbostaden, skall uppskovsavdraget återföras sedan det minskats med så stor del av detta som ersättningen för ersättningsbostaden utgör av ersättningen för ursprungsbostaden. Avdraget skall alltså återföras med ett belopp som beräknas enligt följande formel: ersättningen för ersättningsbostaden uppskovsavdraget uppskovsavdraget x ersättningen för ursprungsbostaden 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya föreskrifterna i 15 kap. 10 §, 39 kap. 26 § och 42 kap. 29 § tillämpas första gången vid taxering. 3.De nya föreskrifterna i 47 kap. 5, 5 a, 5 b och 79 §§ tillämpas förs- ta gången vid taxering. Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1227) om Härigenom föreskrivs att 3 kap. 11 § och 11 kap. 5 § lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter skall ha följan- de lydelse. Den som gör uppskovsavdrag enligt 47 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) vid avyttring av en privatbostadsfastighet eller en privatbo- stadsrätt skall lämna uppgifter om beteckningen på ersättningsbostaden. i ett privatbostadsföretag, ett företag som avses i lämnas för privatbostadsföretaget. 47 kap. 5 b § inkomstskattelagen, lämnas för företaget. Om ersättningsbostaden förvärvas först året efter det då ursprungsbo- staden avyttrades, skall uppgifterna lämnas i självdeklarationen för det senare året. Om en privatbostadsfastighet har del i en annan samfällighet än som avses i 6 kap. 6 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229), skall kontrolluppgift lämnas om privatbostadsfastighetens andel av samfällig- hetens inkomster som är avkastning av kapital. Kontrolluppgift skall lämnas för fysiska personer och dödsbon av den juridiska person som förvaltar samfälligheten. I kontrolluppgiften skall uppgift I kontrolluppgiften skall uppgift lämnas om delägarens andel av samfällighetens inkomster till den tens andel av samfällighetens in- del denna överstiger . komster till den del dessa översti- 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya föreskrifterna i 3 kap. 11 § tillämpas första gången vid taxering. 3.De nya föreskrifterna i 11 kap. 5 § tillämpas första gången vid taxering. 3 Ärendet och dess beredning En dämpningsregel för fastighetsskatten beslutade att omräkningsförfarandet vid fastighetstaxeringen skulle upphöra års fastighetstaxering. Omräkningsförfarandet innebar i princip att taxeringsvärdena justerades med hänsyn till prisutvecklingen på fastigheter i den aktuella regionen. I stället infördes ett system med förenklade fastighetstaxering- ar. Sådana taxeringar skall enligt det nya systemet äga rum för småhus- enheter, hyreshusenheter och lantbruksenheter det tredje året under peri- oden mellan de allmänna fastighetstaxeringarna för respektive typ av taxeringsenhet. Detta innebär att antingen en förenklad eller en allmän fastighetstaxering kommer att äga rum för respektive taxe- ringstyp (prop. 2001/02:43, bet. 2001/02:SkU11, rskr. 2001/02:121). I budgetpropositionen angav regeringen att det finns skäl att kombinera de nya fastighetstaxeringsreglerna med bestämmelser om att de taxeringsvärden som kommer att fastställas vid en allmän eller en för- enklad fastighetstaxering endast stegvis skall tillåtas slå igenom på utta- get av fastighetsskatt. beslutade regeringen att tillkalla en kommitté med parlamentarisk sammansättning för att se över och utvärdera reglerna om fastighetsskatt på småhus m.m., förmögenhetsskatt samt arvs- och gåvo- skatt (dir. 2002:87). Kommittén har antagit namnet (i fortsättningen kallad kommittén). Som en särskild fråga i kommittédirektiven angav regeringen att kommittén skulle arbeta fram ett förslag om att höjda taxeringsvärden inte skall slå igenom på uttaget av fastighetsskatt (dämpning). Enligt direktiven borde en så- dan regel konstrueras så att endast en tredjedel av en höjning slår igenom under taxeringsåret och lika mycket under vart och ett av de därpå föl- jande åren. Kommittén valde att behandla frågan om en dämpningsregel med för- tur. presenterade kommittén sitt förslag till en dämpnings- regel för fastighetsskatten i delbetänkandet Egendomsskatter Dämp- ningsregel för fastighetsskatten och sänkt arvsskatt (SOU 2003:3). Delbetänkandet har remissbehandlats. Kommitténs lagförslag finns i bilaga 1. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remiss- yttrandena finns tillgängliga i (Fi2003/508). Rege- ringens förslag i avsnitt 4.4 om dämpningsregelns anpassning till regler- na om reduceringsbelopp vid om- eller tillbyggnad har beretts under hand med . Regeringen tar nu upp delbetänkandets förslag. Skattereduktion för vissa miljöförbättrande åtgärder Frågan om skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer väcktes i motionen 2002/03:Fi230. Motionen avlämnades i anslutning till behandling av budgetpropositionen för . I motionen angavs att en skattereduktion med det s.k. ROT- avdraget som förebild borde införas för att stimulera miljöförbättrande installationer. tillstyrkte förslaget (bet. 2002/03:FiU1) och beslutade att bifalla förslag (rskr. 2002/03:24). Rätten till skattereduktion skulle enligt motionen kopplas till olika ty- per av installationer med betydelse för miljön. Avgränsningen av de in- stallationer som skulle omfattas borde ske med beaktande av miljönytta, energieffektivisering samt med syftet att kapa effekttoppar vid elförbruk- ning. Skattereduktionen borde utformas på ett kostnadseffektivt sätt och i princip inte ges för installationer som ändå kommer att genomföras. Som ett exempel på det senare nämndes installation av isolerglasfönster vid nybyggnation. Lagstiftningen skulle enligt motionen vara tidsbegränsad och gälla un- der taxeringsåren 20042006, dvs. för installationer som görs under peri- oden och till och med . avsatte en finansiell ram om . Frågan har utretts inom och en promemoria har ut- arbetats. Promemorians lagförslag finns i bilaga 3. Promemorian har re- missbehandlats och en förteckning över remissinstanserna och övriga som har yttrat sig finns i bilaga 4. En sammanställning över remissytt- randena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi2003/3331). Regeringen avser nu att ta upp promemorians förslag. En erforderlig anmälan görs enligt och rådets di- rektiv 98/34/EG av om ett informationsförfarande be- träffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster. har frågan om uppskovsavdrag vid förvärv av ny- byggda bostadsrättslägenheter uppmärksammats. Enligt gällande rätt kan en person som säljer sin bostad ett småhus eller en bostadsrätt och förvärvar ett småhus eller en bostadsrätt i ett s.k. äkta bostadsföretag få uppskov med beskattningen av kapitalvinsten. Om den förvärvade bo- stadsrätten är nybyggd och finns i ett bostadsföretag som ännu inte upp- fyller villkoren för att vara ett äkta bostadsföretag har det gjorts gällande att uppskov inte kan ges. Frågan har utretts inom och en promemoria (Fi2003/3410) har utarbetats. Promemorians lagförslag finns i bilaga 5. Promemorian har remissbehandlats. Remisstiden gick ut . En förteckning över remissinstanserna finns i bi- laga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lag- stiftningsärendet (dnr Fi2003/3410). I det följande tar regeringen upp promemorians förslag. Beloppsgräns vid beskattning av samfälligheter och har i en gemensam skrivelse till framställt önskemål om att regeringen skall vidta åtgärder i syfte att ändra skattereglerna angående fonderade medel för underhåll och förnyelse av gemensamhetsanlägg- ningar. har frågan utretts och en promemoria har utarbetats. Promemorians lagförslag finns i bilaga 7. remitterats till , , Villaägarnas Riksför- Prop. 2003/04:19 bund, , Fastighetsägarna , HSB Därutöver har syn- punkter kommit in från , . Remissyttran- dena finns tillgängliga i (Fi2002/2971). Regeringen tar nu upp promemorians förslag om en höjning av gränsen för skattefrihet för delägare i samfälligheter. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets ytt- rande över de lagförslag som finns i bilagorna 810. Lagrådet har lämnat lagförslagen om en dämpningsregel utan erinran. Yttrandet finns i bilaga 11. Beträffande förslaget om skattereduktion för vissa miljöförbättrande åtgärder har Lagrådet haft synpunkter på vissa paragrafers utformning. Regeringen har justerat lagförslaget efter Lagrådets synpunkter. Vidare har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Lagrådets yttrande finns i bilaga 12. Förslaget till ändringar i 10 kap. 13 a § skattebetal- ningslagen (1997:483) har inte remitterats till Lagrådet eftersom det är av sådan lagteknisk enkel beskaffenhet att Lagrådets yttrande skulle sakna betydelse. Samma sak gäller förslaget i 11 kap. 9 § samma lag såvitt gäller den ordning i vilken skattereduktion skall avräknas. Beträffande lagförslagen om uppskovsavdrag vid bostadsbyten har Lagrådet föreslagit vissa justeringar av lagtexten. Synpunkterna behand- las i avsnitt 6.2.1. Vissa redaktionella ändringar har härutöver gjorts i förhållande till lagrådsremissens lagförslag. Lagrådets yttrande finns i bilaga 13. Ändringsförslagen avseende beloppsgräns vid beskattning av samfäl- ligheter i 15 kap. 10 §, 39 kap. 26 § och 42 kap. 29 § inkomstskattelagen (1999:1229), IL, samt 11 kap. 5 § lagen (2001:1227) om självdeklaratio- ner och kontrolluppgifter, LSK, har inte granskats av Lagrådet. Lagänd- ringarna som föreslås i IL och LSK, som består av konsekvensändringar, är enligt regeringens mening tekniskt okomplicerade och det finns därför inte anledning att höra Lagrådet. En dämpningsregel för fastighetsskatten Införande av en dämpningsregel Regeringens förslag: En regel införs för att dämpa uttaget av fastighets- skatt vid höjda taxeringsvärden. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En övervägande del av remissinstanserna tillstyr- ker eller har ingen erinran mot införandet av en dämpningsregel. ker förslaget gör endast i som menar att det inte finns något behov av en dämpningsregel eftersom begränsningsre- geln för fastighetsskatt ger ett fullgott skydd mot de eventuella negativa effekter som fastighetsskatten kan ge upphov till. Ett flertal remissinstan- ser menar att förslaget innebär ytterligare undantag och krångel i en re- dan svåröverskådlig lagstiftning och att det bör betraktas som en över- gångslösning i avvaktan på ett slutligt förslag från kommittén. Många menar också att förslaget i förening med begränsningsregeln påvisar att fastighetsbeskattningen är ett växande ekonomiskt problem för allt fler fastighetsägare. Därutöver anför flera remissinstanser att förslaget inte tar sikte på de likviditets- och kostnadsproblem som en alltför hög skatteni- vå kan medföra. Skälen för regeringens förslag: Uttaget av fastighetsskatt har de se- naste åren begränsats genom sänkta skattesatser och genom att taxerings- värdena för småhus och bostadshyreshus varit frysta vilket har inneburit att någon årlig omräkning inte har skett. Frysningen upphörde vid års- skiftet 2000/01. De stigande fastighetspriserna på många håll i landet skulle ha lett till kraftiga förändringar i fastighetsskatteuttaget om inte balanserande åtgärder hade vidtagits. För att motverka ett alltför högt skatteuttag har skattsatsen sänkts i olika omgångar, senast till för småhus och till för hyreshus (bostadsdelen) med retroak- tiv verkan fr.o.m. . För att begränsa skatteuttaget för hushåll med låga inkomster och höga fastighetsskatter har det även in- förts en begränsningsregel som innebär att fastighetsskatten under vissa förutsättningar inte skall överstiga av hushållsinkomsten. Be- gränsningsregeln infördes med retroaktiv verkan fr.o.m. (prop. 2001/02:3, bet. 2001/02:SkU3, rskr. 2001/02:59). Det nya fastighetstaxeringssystemet med allmänna och förenklade fas- tighetstaxeringar innebär att småhus-, hyreshus- och lantbruksenheter kommer att taxeras om . Om fastighetspriserna ökar kraftigt skulle utan särskilda åtgärder en sådan ordning kunna medföra kraftiga språngvisa höjningar av taxeringsvärdena och därmed uttaget av fastighetsskatt vid varje allmän och förenklad fastighetstaxe- ring. Enligt regeringens uppfattning bör en sådan konsekvens av de nya bestämmelserna om fastighetstaxering undvikas. Det finns därför ett be- hov av att införa en dämpningsregel som innebär att höjda taxeringsvär- den inte skall slå igenom på uttaget av fastighetsskatt. Syftet med bestämmelserna är att motverka kraftiga höjningar av skatteuttaget mellan beskattningstillfällena. Bestämmelserna bör gälla för alla taxeringsenheter som är inrättade för bostäder oavsett om de används för permanent boende eller ej. Det inne- bär att de bör gälla för småhusenheter, bostadsdelen på hyreshusenheter samt småhus med tillhörande tomtmark på lantbruksenheter. När det gäller fastigheter i utlandet är beskattningen knuten till fastig- hetens marknadsvärde och inte till taxeringsvärdet. Anledningen till detta är att man i normala fall inte har tillgång till något taxeringsvärde eller motsvarande för fastigheter i utlandet. Med hänsyn härtill finns det inte samma behov av särskilda åtgärder för att dämpa uttaget av fastighetskatt för utlandsfastigheter. Dämpningsregeln bör därför inte omfatta fastighe- ter utomlands. En dämpningsregel som motverkar kraftiga språngvisa höjningar av underlaget för fastighetsskatt medför en jämnare utveckling av skatteut- taget. Fastighetsägarna får således för att anpassa sig till de ekonomiska effekter som högre taxeringsvärden innebär. betonas att en regel av det slag som här föreslås inte i första hand tar sik- Prop. 2003/04:19 te på att lösa det likviditets- och kostnadsproblem som uttaget av fastig- hetsskatt kan medföra. Syftet är främst att motverka stora höjningar av skatteuttaget vid beskattningstillfällena. Regeringens förslag: Dämpningsregeln innebär att om taxeringsvär- det på en småhusenhet, en hyreshusenhet (bostadsdelen) eller ett små- hus med tillhörande tomtmark på en lantbruksenhet höjs vid en fastig- hetstaxering, skall höjningen inte slå igenom på uttaget av I stället skall höjningen fördelas lika mellan de år som återstår av den löpande taxeringsperioden. Dämpningsregeln skall tillämpas när taxeringsvärdet har höjts vid såväl allmänna och förenklade som särskilda fastighetstaxeringar. Om en särskild fastighetstaxering lett till att en taxeringsenhet eller en del av en taxeringsenhet fått ett lägre värde, skall underlaget för fastighetsskatten för vart och ett av åren fram till nästa allmänna eller förenklade fastighetstaxering beräknas på grundval av det nya värdet, om inte det dämpade värdet som gäller under beskattningsåret är läg- Dämpningsregeln skall inte tillämpas när ett taxeringsvärde har fast- ställts i samband med att en ny taxeringsenhet har bildats eller en taxe- ringsenhets typ har ändrats. Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Kommittén föreslog dock att även taxeringsvärden som fastställts i sam- band med att en ny taxeringsenhet har bildats eller en taxeringsenhets typ har ändrats, skall omfattas av dämpningsregeln. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser har lämnat syn- punkter på förslagets utformning. rättscentrum anser att den föreslagna bestämmelsen ger en utjämning över en alltför . Underlaget för beskattning av bostäder bör beräk- nas som ett rullande genomsnitt för ett antal fastighetstaxeringar under en tidsperiod motsvarande en konjunkturcykel, dvs. dämpningsregeln för att vara neutral även innefatta inkomstbeskattningen eftersom den inkomstskatt som bostadsrättsföreningarna betalar är base- rad på taxeringsvärdet. När den bara omfattar fastighetsskatten betyder