prop · GQ0360 · 2003-03-13 00:00:00 — En s.k. nyhetsfrist har införts som innebär att en formgivare under vissa förutsättningar inte ska gå miste om sitt skydd om mönstret har blivit känt innan ansökan lämnades in. Även icke-fysiska föremål som typsnitt och en layout på en bildskärm ska kunna skyddas. Särskilda regler har införts om skydd för beståndsdelar i en sammansatt produkt. Dessutom har registreringsförfarandet förenklats genom att den granskning som registreringsmyndigheten gör endast omfattar vissa absoluta hinder mot mönsterrätten, såsom att mönstret strider mot goda seder eller allmän ordning. Övriga förutsättningar för mönsterrätt kan endast prövas senare i samband med ett invändningsförfarande eller en talan i allmän domstol. Genom rådets förordning (EG) nr 6/2002 av om gemenskapsformgivning inrättades ett gemensamt system för registrering av formgivning. Förordningen trädde i kraft . Genom en enda ansökan till en gemenskapsmyndighet ska det vara möjligt att få ett formskydd som gäller i samtliga medlemsstater. De nationella systemen för registrering av formgivning ska finnas kvar även , bl.a. för dem som önskar få formskydd i endast en eller vissa medlemsstater. De materiella bestämmelserna i förordningen har samma innehåll som de materiella bestämmelserna i rådets direktiv /71/EG om mönsterskydd. I förordningen finns det även bestämmelser om skydd för oregistrerad gemenskapsformgivning, vilka inte har någon motsvarighet i direktivet. EU:s näringspolitik ska säkerställa att nödvändiga förutsättningar finns för den europeiska industrins konkurrensförmåga. Unionens insatser inriktas i första hand på att främja ett gynnsamt näringslivsklimat och att påskynda industrins anpassning till strukturförändringar. Ökat fokus på konkurrenskraft och tillväxt Med anledning av Europeiska rådets överenskommelse i har industrirådet, inremarknadsrådet och forskningsrådet slagits samman och bildar nu konkurrenskraftsrådet. Dessutom har rådsarbetsgrupperna för industri respektive inre marknad slagits samman till rådsarbetsgruppen för konkurrenskraft och tillväxt. Gruppen kan vid behov träffas på hög nivå. Små och medelstora företag har stor betydelse för tillväxt, konkurrens- kraft, innovation och sysselsättning. Gemenskapens politik och program syftar till att skapa en dynamisk företagsmiljö i . har konkurrenskrafts- och småföretagsfrågorna stått i fokus på industrirådet respektive det nya konkurrenskraftsrådets dagordning. Frågor som diskuterats är bl.a. entreprenörskap och företagsklimat, bio- teknik, konkurrensfrågor och den digitala ekonomins roll för konkurrens- kraften. Kvantitativa mål för näringspolitiken har fastställts . Andra viktiga verktyg som används för att främja konkurrens- kraft är erfarenhetsutbyten och resultattavlor. är positivt inställt till det arbete som bedrivs i EU på närings- och småföretagsområdet. Vid rådsmötet antogs slutsatser om konkurrenskraft som handlar om vilka åtgärder medlemsstaterna och kommissionen bör vidta för att främja produktivitet, tillväxt och konkurrenskraft. Slutsatserna baseras på kommissionens meddelande Produktivitet: Nyckeln till konkurrenskraft för ekonomier och företag (KOM (2002) 262 slutlig) och innehållet i kommissionens konkurrenskraftsrapporter för . Dessa tar upp vilka åtgärder som medlemsstaterna och kommissionen bör vidta för att höja produktiviteten, särskilt i tjänste- sektorn. Det handlar om satsningar på innovationer, forskning och IT, om att ta bort hinder på den inre marknaden och att förbättra företagsklimatet och främja ökat entreprenörskap. För att kunna möta den framtida efter- frågan på arbetskraft kommer det också att krävas insatser för att höja arbetskraftens kompetens genom att bl.a. förbättra samarbetet mellan företag och skolor och universitet, och att satsa mer på livslångt lärande. EU:s konkurrenskraft diskuterades även vid rådsmötet den 26 novem- ber. Slutsatser antogs om ett mer konkurrenskraftigt företagsklimat (dok 13981/02). Slutsatserna tar upp betydelsen av ett fortsatt arbete med att stimulera tillväxt och ökad konkurrenskraft för att nå Lissabonmålet. De områden som lyfts fram i slutsatserna är: innovationer och kunskaps- spridning, tillgång till humankapital, kapitalförsörjning, entreprenörskap, regelförbättring, tillgång till IT och öppna och väl fungerande marknader. I slutsatserna konstateras att utbyte av goda exempel inom EU samt arbetet med att införa kvantitativa och kvalitativa mål i medlemsstaterna på näringspolitikens område är viktiga verktyg. Slutsatserna baseras på kommissionens meddelande om ett bättre företagsklimat (KOM (2002) 610 slutlig). I meddelandet beskrivs utvecklingen inom näringspolitikens område i EU och de framsteg som gjorts . områden där det finns möjligheter till förbättringar upp exempelvis kvinnors företagande och tillgången av utbildad arbetskraft. 2002/03:60 mål för näringspolitiken framhålls som ett viktigt instrument för att nå 30.2.1Kvantitativa mål och resultattavlan för näringspolitiken Inom EU har arbetet med att fastställa indikatorer och kvantitativa mål inom näringspolitikens område fortsatt . En kon- taktgrupp med representanter från medlemsstaterna arbetar tillsammans med kommissionen med frågan. Sammanlagt 73 kvantitativa mål har inrapporterats från medlemsstaterna utifrån en gemensamt överenskom- men lista med indikatorer på sju områden som täcker in de huvudsakliga villkoren för näringslivets konkurrenskraft: tillgång till kapital, regelverk, väl fungerande marknader, entreprenörskap, kompetensutveckling, inno- vationer och kunskapsförsörjning och IT. Från svensk sida har det inrap- porterats mål för entreprenörskap, administrativ börda och humankapital. Kommissionen följer processen och ska rapportera framsteg och slutsatser till konkurrenskraftsrådet via resultattavlan. presenterade kommissionen den tredje resultattavlan för näringspolitiken (SEC (2002) 1213). Resultattavlan består av totalt 37 indikatorer. Resultattavlan täcker de sju områdena ovan samt hållbar utveckling. Medlemsstaternas kvantitativa mål redovisas också i resultattavlan. Dessutom ingår statistik för kandidatländerna. ligger väl framme på flera områden bl.a. har bland de lägsta nivåerna statsstöd, bra tillgång till riskkapital, störst satsningar på FoU i förhållande till BNP och flest patentansökningar per capita. En rad aktiviteter har genomförts inom ramen för EU:s fleråriga program för företag och företagaranda, särskilt små och medelstora företag (beslut nr. 2000/819/EG). Knappt 40 projekt drivs som t.ex. behandlar entreprenör- skap, kapitalförsörjning, IT och tekniköverföring, e-handel och kluster. Ett tiotal andra insatser som genomförts syftar i första hand till erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna om olika insatser för att stimulera entreprenörskap och småföretagande. är exempelvis entreprenörskapsutbildning, tekniköverföring till små- företag, insatser för att stimulera s.k. företagsänglar och miljöstyrning i har () fortsatt att informera och ge råd till små och medelstora företag om EU, den inre marknaden, EU-program och finansieringsmöjligheter samt förmedlat affärskontakter mellan svenska företag och företag i övriga . särskilt lyfts fram genom informationskampanjer, nämligen EMU/euron Arbetet med att genomföra den europeiska stadgan för småföretag, som godkändes av i Feira , fortsatte under Stadgan behandlar tio områden som bör prioriteras inom företags- Områden som tas upp är bl.a. utbildning i entreprenörskap, regelförbättring, förbättra tillgången på on-line tjänster, ytterligare Skr. 2002/03:60 förbättringar av inre marknadens funktion, skatte- och finansiella frågor, stärka den tekniska kapaciteten hos småföretag samt förbättrad information till företag. presenterade kommissionen sin rapport (KOM (2002) 68 slutlig) om hur medlemsstaterna genomför stadgan. Rapporten bygger på de nationella rapporterna som medlemsstaterna lämnat in under föregående höst. Genomföranderapporten togs upp vid det informella ministermötet i som det spanska ordförande- skapet arrangerade inför vårtoppmötet i . Genomförandet av stadgan rapporterades även vid rådsmötet . lyfts fram på flera områden bl.a. när det gäller bättre lagstiftning och regle- ring, kompetensutveckling samt insatser för småföretagens användning av ny teknik och e-handel. lämnades årets rapport in till kommissionen. 30.2.3Den digitala ekonomin viktig för konkurrenskraft Rådet antog slutsatser som betonar den digitala ekonomins roll för europeiska företags konkurrenskraft. Bakgrunden till slutsatserna är ett meddelande från kommissionen (KOM (2001) 711 slutlig) kring den digitala ekonomins (e-ekonomins) påverkan på europeiska företag. Kommissionens meddelande beskriver informationsteknologins effekter på samhällsekonomin och ger förslag på aktiviteter för att främja ett bättre utnyttjande av informationsteknologin. Meddelandet innehåller även jämförelser mellan och , där anses ligga steget före inom de flesta områden, särskilt när det gäller investeringar och utnyttjande av arbetskraften. Kommissionen anser att EU bättre måste inse informationsteknologins fördelar och att lära sig utnyttja dessa på rätt sätt, för att nå ytterligare positiva effekter på samhällsekonomin. Slutsatserna från rådsmötet betonar att kommissionen och medlemsstaterna bör utarbeta strategiska målsättningar för att maximera den potential som finns i e-ekonomin. Medlemsstaterna och kommis- sionen inbjuds att intensifiera dialogen, utbyta erfarenheter, föra in e- dimensionen i samtliga politikområden samt identifiera mål för elektron- iska affärer. Kommissionen inbjuds att se över relevant lagstiftning samt att ytterligare analysera informationsteknologins inverkan på tillväxt och konkurrenskraft. Slutsatserna hänvisar bl.a. till handlingsplanen e-Europa 2005 där mål och indikatorer på informationsteknologiområdet utarbetas. En strategi för livsvetenskaper och bioteknik tog vid sitt möte i upp frågan om bioteknik. slutsatserna uppmanades kommissionen och rådet att upprätta en operativ handlingsplan för praktiska åtgärder inom området. , , hade kommissionen presenterat en övergrip- ande strategi för bioteknikområdet i meddelandet Biovetenskap och bioteknologi; en strategi för (KOM (2002) 27 slutlig). Dokumentet består av två delar. Den första omfattar en beskrivning av strategin och de utmaningar som finns. Den andra delen är en handlings- plan omfattande 30 konkreta åtgärder för medlemsstaterna, kommis- Skr. 2002/03:60 sionen och den privata sektorn. stödjer den övergripande strate- gin och handlingsplanen. Meddelandet diskuterades vid rådsmötet . Slutsatserna från detta möte inriktas på att erkänna dokumentet som ett omfattande och enhetligt policyramverk inom området samt hanteringen av det övergripande förfarandet kring detta. Vid rådsmötet antogs mer omfattande slutsatser kring dokumentet och en operativ handlingsplan med tidsramar och ansvariga aktörer för de olika åtgärderna lades fast. Denna handlingsplan bygger på att alla berörda aktörer engageras, i huvudsak på frivillig väg. stödjer den övergripande strategin och handlingsplanen. 30.3Integration av hållbar utveckling Integrationen av hållbar utveckling i näringspolitiken behandlades av gemenskapens näringsministrar vid rådsmötet . I de slutsatser som antogs vid mötet betonas näringspolitikens centrala roll för att främja hög och stabil tillväxt, EU:s konkurrenskraft, enkla regler, hållbar utveckling m.m. Vidare lyfte rådet fram betydelsen av det samlade bidraget som gemenskapens företag har för hållbar utveckling. Rådet påminde vidare om dess inbjudan till kommissionen att lämna en redo- visning om gjorda framsteg. Slutligen uppmanades medlemsstaterna i slutsatserna till fortsatta insatser inom ramen för näringspolitiken som kan bidra till en hållbar utveckling. startade ett s.k. BEST-projekt (Business Environment Simplification Task Force) med anknytning till integrationen av den hållbara utvecklingen i företagspolitiken. Projektet avser att möjliggöra erfarenhetsutbyte kring medlemsstaternas arbete för att främja de mindre företagens miljöledningsarbete. Detta projekt beräknar man slutföra . Härutöver har kommissionen startat ett projekt om ansvarstagande entreprenörskap för små och medelstora företag. Syftet med detta projekt är att ge en klar bild av de små och medelstora företagens inställning till och synpunkter på ansvarsfullt entreprenörskap. Vidare ska projektet klarlägga eventuella behov av stöd för introduktion av, för denna grupp av företag, anpassade arbetsformer och ledningssystem. Projektet ska avslutas . 30.4.1Ny tillämpningsförordning för artiklarna 81 och 82 i EG- fördraget Rådet nådde, arbete, en politisk överenskommelse om en ny tillämpningsförordning för EG fördragets artikel 81 (om konkurrens- begränsande samarbete) och artikel 82 (om missbruk av dominerande ställning). Detta skedde vid rådets möte . (EG) nr 1/2003 antogs . Syftet med en ny Skr. 2002/03:60 tillämpningsförordning är att kommissionen vill frigöra resurser för att komma åt mer allvarliga typer av konkurrensbegränsningar, såsom karteller. Genom den nya förordningen decentraliseras tillämpningen av EG-fördragets konkurrensregler och nationella konkurrensmyndigheter och domstolar kommer att tillämpa EG-reglerna i stor utsträckning. För att tillförsäkra enhetlig tillämpning av reglerna kommer kommissionen och de nationella konkurrensmyndigheterna att arbeta i nätverk. Närmare bestämmelser om detta kommer att tas fram i tillkännagivanden tillsam- mans med medlemsstaterna. Genom förordningen frångår man det s.k. anmälningsförfarandet, dvs. kommissionens individuella prövningar om huruvida vissa samarbets- avtal faller under undantagsbestämmelsen i art 81 (3). Anmälnings- förfarandet ersätts av ett s.k. legalundantag. Mer ansvar läggs således på företagen själva att bedöma huruvida deras avtal uppfyller de kriterier som ställs för att få undantag från förbudsbestämmelsen i artikel 81. Förordningen medför en minskad administrativ börda och kostnader för företagen. Systemet är vidare en förutsättning inför utvidgningen. Därför har också datumet för ikraftträdande satts till , vilket sammanfaller med det föreslagna datumet för att ta in nya medlemsstater i unionen. är mycket positivt till moderniseringsreformen bl.a. därför att det skapar större marknadseffektivitet och det är en förut- sättning för en effektiv konkurrenspolitik även i ett utvidgat EU. fortsatte arbetet med översynen av rådets förordning (EEG) 4064/89 om kontroll av företagskoncentrationer. Arbetet är inriktat på att skapa ett snabbare, öppnare och mer flexibelt handläggningsförfarande för kontroll av företagsförvärv. Samtliga intressenter har haft möjlighet att inkomma med sina synpunkter på kommissionens grönbok som antogs . har medlemsstaterna vidare haft tillfälle att utveckla sina ståndpunkter på kommissionens förslag genom deltagande i den rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor. Kommissionen presenterade sitt förslag till ändrad förordning . Gruppundantag för avtal inom motorfordonssektorn antog kommissionen en ny förordning (EG) nr 1400/2002 om tillämpningen av artikel 81.3 i EG-fördraget på grupper av vertikala avtal och samordnade förfaranden inom motorfordonssektorn. De nya reglerna som trädde i kraft innebär att fordonstillverkare måste välja antingen ett exklusivt eller selektivt distributions- system. Kopplingen mellan nybilsförsäljning och eftermarknad görs mer flexibel och återförsäljarna ges möjlighet att välja om de vill sälja fler Skr. 2002/03:60 bilmärken. Gruppundantaget gäller till utgången av . Gruppundantag för tekniköverföring och försäkringsavtal Kommissionen har fortsatt sin översyn av gruppundantagen om teknik- överföring (EG) nr 240/96 respektive om avtal, beslut och samordnade förfaranden inom försäkringssektorn (EG) nr 3932/92. En utvärderings- rapport över förordning om gruppundantag för tekniköverföring har behandlats . Kommissionen har inbjudit tredje part att reagera på förslaget som bereds inom kommissionen. Ett nytt gruppundantag för försäkringssektorn ska träda i kraft . Möjligheterna att lämna statligt stöd till näringslivet i EU begränsas genom särskilda gemenskapsbestämmelser, de s.k. statsstödsreglerna. Syftet med reglerna är att motverka otillbörligt konkurrenssnedvridande stöd som kan störa den inre marknadens funktion. Kommissionen arbetar fortlöpande med översyn och revidering av I enlighet med den uttalade ambitionen att förenkla och effektivisera statsstödsreglerna tog kommissionen beslut om nya sektorsövergripande bestämmelser för regionalt stöd till stora inves- teringsprojekt (meddelande från kommissionen KOM 2002 (315) Dessa träder i kraft fullt ut och minskar kraven på medlemsstaterna att förhandsanmäla enskilda stödärenden till kommis- För att säkerställa att konkurrensen inte snedvrids införs schabloniserade regler som minskar utrymmet för regionalt inves- teringsstöd vid större projekt. De nya bestämmelserna ska också ersätta vissa gällande specialregler för s.k. känsliga sektorer, t.ex. motorfordons- och syntetfiberindustrin. Detta gäller också stålindustrin där tidigare gällande särbestämmelser upphörde när EKSG-fördraget Ett ytterligare steg i förenklingsarbetet har tagits genom beslut i om att införa s.k. gruppundantag för sysselsättningsstöd förordning (EG) nr 2204/2002. medlemsstaterna möjlighet att verkställa stöd utan föregående anmälan till kommissionen i syfte att skapa nya arbetstillfällen i företag eller för att underlätta anställning av mindre gynnade arbetstagare eller funktions- Från kommissionen aviserades också en översyn av procedur- förfaranden som gäller för stöd som måste anmälas till kommissionen för ska detta arbete intensifieras i syfte att väsentligt förenkla och snabba upp behandlingen av stödanmälningar. Liksom har frågan om statsstödsreglernas tillämpning varit aktuell inom ramen för diskussionen kring s.k. tjänster i allmänhetens intresse (se avsnitt 25.4). porterat sitt arbete med att ta fram särskilda riktlinjer på området. riktlinjer avvaktar dock alltjämt utfallet av vissa ärenden som f.n. prövas Ett s.k. multilateralt möte mellan kommissionen och medlemsstaterna hölls där ytterligare tillfälle gavs att Skr. 2002/03:60 belysa och diskutera de aktuella frågeställningarna. Fortsatt uppmärksamhet har också ägnats åt behovet att minska nivån på det statliga stödet inom EU och att omorientera det till övergripande målsättningar av gemenskapsintresse. Det är således fråga om en upp- följning av toppmötena i och och de målsättningar som uttalats inom ramen för den s.k. Cardiff-processen. Kommissionen har i ett meddelande till rådet redovisat gjorda framsteg (KOM (2002) 555 slutlig). Därutöver kan nämnas att ytterligare slutsatser på detta område beslutades av rådet . Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att på olika sätt fortsätta sina ansträngningar att minska de statliga stöden. Bland annat framhålls att utvärderingar bör utnyttjas för att ge bättre underlag för bedömning av stödens konkurrenspåverkan och deras effektivitet. ställer sig bakom detta arbete som pågår för att omorientera och minska nivåerna på statligt stöd i EU 30.6Kol- och stålfördraget har upphört Fördraget om Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) löpte ut . Kol- och stålindustrin blir därmed underkastad på samma sätt som andra industrigrenar. Den enda del av EKSG:s traditionella verksamhet som fortsätter i sin ursprungliga form är forskningen. Inför EKSG-fördragets utgång utarbetade kommissionen därför ett förslag till rådet i form av tre rättsakter om de finansiella och forsknings- mässiga verksamheter som ska bedrivas efter fördragets utgång, vars rättsliga grund kopplades till genom ett protokoll om de ekonomiska följderna av EKSG-fördragets upphörande. Därefter för- handlades paketet färdigt under det svenska ordförandeskapet, men kunde då inte formellt antas före yttrande och ratifi- ceringen av . Eftersom det irländska folket sedermera sade nej till i en folkomröstning fick istället frågan om den rättsliga grunden för besluten lösas genom ett mellanstatligt beslut om en temporär lösning, som fattades . Avsikten är att så snart ratificerats ska det ursprungliga framförhandlade beslutet fattas. har eftersträvat en smidig lösning av de procedurella problem som uppstått för att den gemensamma kol- och stålforskning som bedrivs på EU-nivå inte ska drabbas av avbrott. välkomnade därför den tillfälliga lösningen i form av ett mellanstatligt beslut. har också ställt sig bakom sakinnehållet i det beslut som har fattats. Det är angeläget att de goda erfarenheterna från forskningen inom ramen för EKSG-fördraget överförs till det nya kol- och stålforskningsprogrammet. Rådet antog ett förslag från kommissionen om att tillfälligt införa ett driftsstöd till den europeiska varvsindustrin förordning (EG) nr 1177/2002. Stödförordningen tillåter ett maximalt stöd på av Skr. 2002/03:60 kontraktsvärdet och riktar sig till de marknadssegment som är särskilt utsatta för konkurrens från den koreanska varvsindustrin, nämligen containerfartyg och produkt- och kemikalietankers. Förordningen möjlig- gör även stöd till s.k. (gastankers), om det visar sig att även detta fartygssegment får otillåtet koreanskt stöd. Förslaget har tillkommit efter att kommissionen har funnit bevis för väsentligt stöd till den koreanska varvsindustrin och efter ett flertal försök att genom förhandlingar med komma överens om normala handelsvillkor. Förhandlingarna avbröts i brist på framsteg. inleddes en WTO-procedur mot . EU:s stödförordning ska gälla så länge en WTO-procedur pågår eller till dess konflikten med har lösts, dock inte längre än till . En grupp av ca 10 höga beslutsfattare inom läkemedelsområdet (G10 Medicines) har arbetat med att ta fram en handlingsplan för läkemedelsområdet i . Huvudfrågorna för arbetet har fokuserats kring att hitta åtgärder för att uppnå rätt balans mellan hälso- och sociala mål och industriell konkurrenskraft. enades gruppen G10 Medicines om ett antal rekommendationer. Dessa finns nu tillgängliga i rapporten level group on innovation and provision of medicines recommendations for action. På rådsmötet och vid rådsmötet informerade kommissionen om gruppens arbete och rapporten. Kommis- sionen avser att arbeta vidare med dessa och presentera ett meddelande . På förslag från den europeiska flyg- och rymdindustrin utsåg kommis- sionen en rådgivande högnivågrupp för flyg- och rymdsektorn benämnd 21. Gruppens uppgift har varit att analysera utgångspunkterna för europeisk flyg- och rymdverksamhet i ett globalt perspektiv samt branschens förutsättningar att möta unionens strategiska behov inom säkerhet och försvar, teknologi samt utnyttjande av rymden. Särskilda aspekter som har beaktats är bl.a. samordningen av europeiska riktlinjer och åtgärder inom flyg- och rymdområdena, förhållandet till internationella stödåtgärder samt den europeiska försvarsmateriel- marknadens funktionssätt. Gruppens rapport presenterades och innehåller rekommendationer inom fem områden: konkurrensförut- sättningar på världsmarknaden, verksamhetsförutsättningar för europeisk flygindustri, europeisk flygtrafikledning, europeisk säkerhets- och försvarspolitik och roll i rymden. förslagen i rapporten och uppmanar medlemsstaterna och myndigheter i Skr. 2002/03:60 medlemsstaterna att arbeta vidare med detta. Vid rådsmötet presenterade kommissionen ett meddelande En samarbetsstrategi för den europeiska turismens framtid (KOM (2001) 665 slutlig) med förslag till det framtida arbetet inom den europeiska turismen. Meddelandet är grundat på de fem arbetsgruppernas slutrapporter och innehåller tio olika förslag på åtgärder. Kommissionens rådgivande kommitté för turism diskuterade meddelandet vid möten och . Vid rådsmötet antogs en rådsresolution om den europeiska turismens framtid.