prop · GQ0360 · 2003-03-13 00:00:00 — Tidsplanen för sysselsättningsstrategin har under hösten gradvis börjat synkroniseras till den nya modellen, vilket innebär att kommissionen presenterar förslag till sysselsättningsriktlinjer för fäster stor vikt vid att de ekonomisk- politiska och sysselsättningsprocesserna strömlinjeformas och effektivi- seras, inte minst i ljuset av utvidgningen och Lissabonmålen. bestämmelser bör vara utgångspunkten i arbetet med att strömlinjeforma anser att den övergripande struktur för strömlinjeformning av processerna, som kommissionen föreslår, med en årlig cykel med politisk vägledning, utarbetande av riktlinjer samt genomförande och uppföljning utgör en bra grund. ser detta som ett viktigt steg mot ökat fokus på genomförande och uppföljning av såväl Lissabonstrategin som Förändringarna bör genomföras . välkomnar en tidsmässig synkronisering av sysselsättnings- strategin och riktlinjerna för den allmänna ekonomiska politiken eftersom det gör dem mer samstämmiga och möjliggör att överlapp- ningar kan undvikas. anser att fördraget bör vara utgångspunkten för relationen mellan de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (BEPG) och sysselsättningsstrategin (EES). centrala instrumentet för den ekonomisk-politiska samordningen och ska fokusera på centrala ekonomisk-politiska frågor. ska göra det möjligt att behandla området på ett mer detaljerat sätt. Budskapen i BEPG och EES ska vara koordinerade och samstämmiga, och ta fasta på de båda processernas betydelse att nå Lissabonmålen. En synkronisering av processerna ger möjlighet till en samlad uppföljning vilket leder till ökat fokus på genomförande samt underlättar prioriteringar inför vårtoppmötena. även att mål och riktlinjer får en ökad stabilitet över tiden, att föränd- ringar sker i begränsad omfattning och på grundval av slutsatser från anser att siktet bör vara inställt på att nå Lissabonmålen och fram tills dess är ingen större översyn av syssel- Rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser (GAERC) kommer att ansvara för samordningen av bidragen som ett led i förberedelserna till . verkar för att alla berörda rådsformationer, inom ramen för sitt respektive kompetensområde, ska kunna avge egna prioriteringar inför vårtoppmötet och riktlinjepaketet. Detta är en nödvändighet för balansen i Lissabonstrategin. Ett effektivt förberedelsearbete, med fokus på genomförande och uppföljning, inom varje rådsformation är en handlingsplan för sysselsättning 2002 Enligt artikel 128 § 3 i EG-fördraget ska varje medlemsstat till rådet och kommissionen överlämna en årsrapport om de viktigaste åtgärder som vidtagits för att genomföra sysselsättningspolitiken mot bakgrund av handlingsplan för sysselsättning år 2002 tillställdes kommissionen och rådet . I handlingsplanen för belystes särskilt den demografiska utmaningen, sysselsättningsutvecklingen och arbetsutbudet ( handlingsplan för sysselsättning 2002). Analysen fokuserade främst på yngre personer, utlandsfödda, äldre och kvinnor. regeringens politik för att hantera de demografiska utmaningarna; att åtgärder inom politikområden måste samverka, användningen av natio- nella mål, en aktiv arbetsmarknadspolitik, vikten av att uppmuntra och möjliggöra för äldre att stanna kvar längre i arbetslivet, förändringar i skatte- och bidragssystemen för att främja arbete samt betydelsen av kvalitet i arbetet och livslångt lärande. Särskild vikt fästes vid att besvara rekommendationerna till om skatter och incitamentsstrukturerna i skatte- och bidragssystem, den könssegregerade arbetsmarknaden och effektiviteten i de aktiva arbetsmarknadsprogrammen. visade de åtgärder som regeringen vidtagit mot bakgrund av Arbetsmarknadens parter har haft en viktig roll i genom- förandet av sysselsättningsriktlinjerna. Parterna deltar aktivt i processen och levererade bl.a. underlag vad gäller genomförandet av de riktlinjer som särskilt riktar sig till parterna. Enligt artikel 128 § 5 i EG-fördraget ska rådet och kommissionen, efter en granskning av medlemsstaternas handlingsplaner för sysselsättning, upprätta en gemensam årsrapport om sysselsättningssituationen i gemen- skapen och om genomförandet av sysselsättningsriktlinjerna. Kommissionens utkast till rapport presenterades (KOM (2002) 621, faktapromemoria 2002/03:FPM31). ningsvis gör kommissionen bedömningen att fortsatta förbättringar skett på arbetsmarknaderna i , men i en långsammare takt än . Sysselsättningen för befolkningen i arbetsför ålder ökade med 0,6 Drygt två miljoner fler människor är sysselsatta. till största delen för kvinnor. De äldres sysselsättningsgrad ökade till 38,5 Den strukturella arbetslösheten är fortfarande hög och sysselsättningsgraderna måste öka, framförallt för äldre arbetstagare, mot bakgrund av den demografiska utmaning som EU står inför. behöver ytterligare åtgärder vidtas för att förbättra jämställdheten, kvalitet i arbetet, produktiviteten och regionala skillnader. En positiv bedömning av läget i görs i rapporten, med höga Kommissionen anser att tagit goda initiativ för att komma till rätta med den könssegregerade arbets- marknaden och effektiviteten i de aktiva arbetsmarknadsprogrammen. Kommissionen uppmärksammar också att skattetrycket på arbete sänkts genom att det tredje steget i skattereformen genomförts och att marginaleffekterna har minskat. kan i stort välkomna utkastet till sätter stort värde på den gemensamma rapporten om sysselsättning och regeringen delar kommissionens bedömning av de utmaningar står inför gällande arbetskrafts- Frågor om att minska långtidssjukskrivningarna och att bättre integrera invandrare på arbetsmarknaden är även frågor som regeringen prioriterar högt på den inrikespolitiska dagordningen. och bidragssystemen anser att kommissionen fokuserar för mycket på det totala skattetrycket på arbete och för lite på (effektiva) marginalskatter, vilka är de mest relevanta indikatorerna på skattetrycket på arbete ur ett arbetsutbudsperspektiv. anser vidare att det är på de samlade effekterna av skatte- och bidragssystemen som fokus bör Skr. 2002/03:60 ligga i syfte att minska marginaleffekter och därmed stimulera ett ökat Enligt artikel 128 § 2 i EG-fördraget ska kommissionen pre- sentera ett förslag till riktlinjer för sysselsättningen. Sysselsättnings- riktlinjerna ska stämma överens med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Detta innebär inte att sysselsättningspolitiken ska harmoniseras på gemenskapsnivå utan huvudansvaret för sysselsättnings- politiken ligger även fortsättningsvis hos medlemsstaterna. Förslag till nya sysselsättningsriktlinjer kommer att presenteras efter Europeiska rådets vårtoppmöte, i det s.k. riktlinjepaketet, tillsammans med rekommendationer för sysselsättning samt förslag till de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, i enlighet med den nya modellen för ekonomisk-politisk samordning. Mot bakgrund av den utvärdering som har gjorts av sysselsättnings- strategin ska nya riktlinjer tas fram. Dessa ska, i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i , förenklas, i synnerhet genom att antalet riktlinjer minskas. Tidsramen för riktlinjerna ska anpassas till Lissabonstrategin, dvs. Vidare beslutades att de reviderade sysselsättningsriktlinjerna bör fokusera på att öka syssel- sättningsgraden genom att främja anställbarheten och undanröja hinder och andra faktorer som avhåller människor från att ta ett arbete eller från att fortsätta arbeta, med bibehållande av höga trygghetsnormer enligt den europeiska sociala modellen. Förstärkt samverkan mellan arbetsmark- nadens parter och offentliga myndigheter behövs och i synnerhet måste livslångt lärande, kvalitet i arbetet och jämställdhet prioriteras. 20 Arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor 20.1Modernisering av den europeiska modellen i fastställde det strategiska målet att Europe- iska unionen ska bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk utveckling med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. I denna omställning har företagen en viktig roll att spela. Kommissionen presenterade ett meddelande Företagens sociala ansvar näringslivets bidrag till en hållbar utveckling som en uppföljning av grönboken en europeisk ram för företag- ens sociala ansvar, i vilken man presenterade en EU-strategi för främjande av företagens sociala ansvar samt inrättande av ett flerparts- forum för företagens sociala ansvar på EU-nivå i syfte att främja öppen- Skr. 2002/03:60 het och konvergens i fråga om metoder och instrument för företagens Vid regeringssammanträde beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppgift att lämna förslag till hur rådets direktiv /86/EG om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande ska genomföras i svensk rätt (Dir. 2002:75). Direktivets utgångspunkt är att bildandet av ett europabolag inte ska medföra att arbetstagarinflytandet försvinner eller minskar i de bolag som deltar i bildandet. Europabolag är en ny europeisk associationsform som ska kunna verka över gränserna. Merparten av bestämmelserna i direktivet reglerar hur det ska gå till att förhandla fram avtal om en ordning för arbetstagarnas inflytande i det framtida europabolaget. I en bilaga till direktivet finns referensbestämmelser som anger hur arbets- tagarinflytandet ska utövas om en överenskommelse mellan parterna saknas. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . 20.2.2Arbetstagarinflytande i europeiska kooperativa föreningar Under det svenska ordförandeskapet inleddes i samråd med kommis- sionen arbetet med att anpassa direktivet om arbetstagarinflytande i europeiska kooperativa föreningar till den modell som gäller för europabolag. Ett förslag presenterades . Rådet för sysselsättnings- och socialpolitik enades om en allmän riktlinje beträffande ett förslag till EU-direktiv rörande komplet- tering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande. Rådet beslutade även om förnyad konsultation av . 20.2.3Information till och samråd med arbetstagare Direktivet om information till och samråd med arbetstagare antogs . Direktivet är tillämpligt på företag med minst 50 anställda eller där minst 20 arbetstagare sysselsätts vid en driftsenhet. De anställda ska genom sina representanter informeras om utvecklingen som varit och om vad som förväntas i verksamheten och den ekonomiska situationen. Förhandlingar ska hållas om beslut som kan medföra väsentliga föränd- ringar i arbetsorganisationen eller anställningsavtalen. Direktivet inne- håller även regler om kollektivavtalsreglerad information och samråd, samt regler om tystnadsplikt beträffande information som kan skada Lagstiftning om skydd för arbetstagarna vid Rådets direktiv (80/987/EEG) om tillämpning av medlemsstaternas lag- stiftning om skydd för arbetstagarna vid arbetsgivarens insolvens har reviderats. Ändringsdirektivet (2002/74/EG) antogs . Ändringen är bland annat föranledd av att i ett antal domar behandlat s.k. transnationella situationer, dvs. när insolvensförfar- ande inleds i en annan medlemsstat än den där arbetet utförs. Med ändringsdirektivet införs följande; en precisering av direktivets tillämpningsområde och upphävande av den tidigare bilagan, en precisering av definitionen "insolvens" för användningen i detta direktiv, en förenkling av artiklar som berör garantiinstitutionerna, en ny bestämmelse om fastställande av behörig garantiinstitution vid transnationella situationer, en ny bestämmelse om administrativt samarbete mellan medlems- staterna för att underlätta tillämpningen vid transnationella situa- tioner. Direktivet ska ha genomförts av medlemsstaterna . Medlemsstaterna ska tillämpa bestämmelserna på alla former av insolvens som drabbar en arbetsgivare efter det datum då dessa bestäm- melser trätt i kraft. 20.2.5Arbetsvillkor för personal uthyrd av bemanningsföretag De europeiska arbetsmarknadsparterna har i förhandlingar försökt att nå en överenskommelse angående arbets- och anställningsvillkor i be- manningsföretag. Efter att förhandlingarna strandade tog kommissionen över initiativet. lämnade kommissionen ett förslag till direktiv om arbetsvillkor för personal som hyrs ut av beman- ningsföretag (KOM (2002) 149). Förhandlingar inom rådsstrukturen inleddes . lämnade efter en första behandling ett betänkande med ändringsförslag. lämnade kommissionen ett ändrat förslag till direktiv med beaktande av betänkande (KOM (2002) 701). Förhandlingarna kommer att fortgå . Direktivförslaget ställer upp en icke-diskrimineringsprincip. Enligt denna ska en uthyrd arbetstagare behandlas minst lika förmånligt som anställda med identiskt eller likartat arbete i kundföretaget när det gäller grundläggande arbetsvillkor, såvida inte en särbehandling är motiverad av objektiva skäl. De grundläggande arbetsvillkor som avses relaterar till arbetstid, semester, lön, arbete som utförs av gravida och ammande kvinnor liksom barn och ungdomar samt åtgärder som syftar till att förhindra diskriminering. Av förslaget följer en skyldighet för medlems- staterna att regelbundet se över eventuella restriktioner eller förbud mot arbete genom bemanningsföretag. Förslaget ger också medlemsstaterna utrymme att göra undantag från principen beträffande tillsvidareanställda som får lön mellan två uppdrag, genom kollektivavtal, förutsatt att dessa garanterar en adekvat skyddsnivå, samt beträffande arbetstagare som Skr. 2002/03:60 utför uppdrag hos ett kundföretag som inte överstiger . 20.3Hälsa och säkerhet i arbetet 20.3.1Svenskt genomförande av EU:s arbetstidsdirektiv antogs och rådets direktiv (2000/34/EG) om vissa ändringar i det ursprungliga arbetstidsdirektivet (93/104/EG). Ändringarna innebar att de sektorer som tidigare hade varit undantagna från arbetstidsdirektivets tillämpningsområde kom att omfattas av direktivets regler. Huvuddelen av bestämmelserna i det nya direktivet ska vara genomförda i medlemsstaterna senast . beslutade regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att bl.a. föreslå ett tydligare genomförande av EG:s arbetstidsdirektiv i svensk lagstiftning. Av särskild betydelse för kommitténs arbete med att genomföra direktivet i svensk lagstiftning var att skickade en formell underrättelse till den . Kommissionen menar sig finna att direktivets bestämmelser om dygnsvila, begränsning av veckoarbetstiden, semester och nattarbete inte är korrekt genomförda i svensk rätt. arbetstids- och semesterregler (KNAS) överläm- nade delbetänkandet Tid - för arbete och ledighet (SOU 2002:58) till regeringen. I syfte att få de svenska reglerna att överensstämma med direktivet föreslår kommittén att det i arbetstids- lagen införs bestämmelser om minst elva timmars dygnsvila och om att veckoarbetstiden ska begränsas till högst . Kommitténs förslag remissbehandlades . sker en genomgång av remissutfallet inom . Regeringen har ännu inte tagit ställning till den fortsatta hanteringen av förslagen. 20.3.2Nytt direktiv om mekaniska vibrationer Ett nytt direktivförslag framlades som, till skillnad från tidigare förslag som behandlade samtliga fyra fysikaliska agenser (buller, optisk strålning, elektromagnetisk strålning samt mekaniska vibrationer), endast omfattade mekaniska vibrationer. Behandlingen har lett till att ett nytt direktiv utfärdades (2002/44/EG). 20.3.3Nya regler för buller Förslaget lades fram av det svenska ordförande- skapet i rådet i samverkan med kommissionen. Det är avsett att ersätta nu gällande EU-direktiv om buller (86/188/EEG). Rådet antog en gemensam ståndpunkt. 2002/03:60 parlamentets andra behandling avslutades . ningsprocessen är avslutad och enighet har uppnåtts mellan rådet och . Endast språkgranskning återstår. 20.3.4Nytt förslag om direktiv om elektromagnetiska fält Ett nytt direktivarbete har igångsatts i rådet av det danska ordförandeskapet och fortsätter under det grekiska ordförandeskapet. Utgångspunkten är kommissionens förslag om direktiv om fysikaliska agens (se ovan under vibrationer). 20.3.5Nytt förslag om asbestdirektiv Detta förslag till arbetsmiljödirektiv lades fram av kommissionen . Förslaget är en ändring i det befintliga direktivet om skydd för arbetstagare mot risker på grund av asbest (direktiv /477/EEG). Förslaget syftar bl.a. till att anpassa direktivet till att användning och utsläppande på marknaden av asbest blir förbjudet fr.o.m. genom kommissionens produktdirektiv /77/EG. Rådet antog en gemensam ståndpunkt . Europa- parlamentet avslutade den andra behandlingen . Slut- behandling i rådet pågår. Sociala dialogen och goda relationer mellan arbetsmarknadens parter står i centrum för den europeiska sociala modellen. Vid Europeiska rådets möten i Laeken och , liksom vid de socialpolitiska toppmöten som föregick dem, betonade stats- och regeringscheferna, arbetsmark- nadens parter och kommissionen vikten av social dialog på alla nivåer för att främja modernisering och förändringar såväl inom unionen som i kandidatländerna. Kommissionen utvecklar i sitt meddelande (KOM (2002) 341 slutlig) synpunkter på den sociala dialogens framtid, både som en nyckelfaktor för bättre styrelseformer i en utvidgad union och som en drivkraft för ekonomiska och sociala reformer. Kommissionen lade fram ett förslag till rådsbeslut som innebär att den som inte svarar upp mot de krav som ställs på den ska ersättas med ett socialt trepartstopp- möte för tillväxt och sysselsättning. Trepartstoppmötet ska garantera en kontinuerlig samverkan mellan rådet, kommissionen och arbetsmark- nadens parter. Beslut togs i rådet om en rapport med förslag om att det sociala trepartstoppmötet för tillväxt och sysselsättning fortsättningsvis sammankallas på informell basis enligt etablerad praxis men att det genom rådsbeslut institutionaliseras och att den ständiga sysselsättningskommittén därmed avskaffas. Rappor- ten överlämnades via rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) till Europeiska Rådet inför dess möte i . Företagens sociala ansvar näringslivets bidrag till en Kommissionen presenterade ett meddelande Företagens sociala ansvar näringslivets bidrag till en hållbar utveckling som en uppföljning av grönboken en europeisk ram för företag- ens sociala ansvar. Kommissionen presenterade ett förslag till EU- strategi för främjande av företagens sociala ansvar samt föreslog att ett flerpartsforum för företagens sociala ansvar (CSR EMS forum) ska inrättas på EU-nivå i syfte att främja öppenhet och konvergens i fråga om metoder och instrument för företagens sociala ansvar. Det ska ske genom utbyte av erfarenheter och exempel på bra metoder mellan aktörer på EU-nivå. Detta kan i sin tur utgöra underlag för att utarbeta gemen- samma EU-strategier och vägledande principer inom området. Rådet beslöt om en resolution i vilken man bl.a. stödjer förslaget om att inrätta ett flerpartsforum för företagens sociala ansvar. Forumet ska avrapportera sitt arbete. inrättades trygghet (se avsnitt 13.5.2 i skrivelsen för ). Kommittén har till uppgift att främja samarbetet på det sociala trygghetsområdet på europeisk nivå genom utbyte av information och erfarenheter mellan medlemsstaterna. Kommittén samar- betar nära med kommittén för ekonomisk politik och sysselsättnings- kommittén. Arbetet har inriktats på frågor om pensioner och social utslagning samt hälso- och sjukvård och äldreomsorg. har fortlöpande informerats om detta arbete. Medlemsstaterna har till tagit fram nationella strategier för hur de framtida demografiska utmaningarna ska mötas med utgångs- punkt i de 11 målen för stabila och hållbara pensionssystem som fast- ställdes i Laeken . Arbetet på pensionsområdet har skett i nära sam- arbete mellan kommittéerna för social trygghet och ekonomisk politik. En gemensam rapport från kommissionen och rådet ska sammanställas och presenteras till Europeiska rådets vårmöte och avsikten är sedan att rådet och kommissionen ska utvärdera målen och arbetsme- toderna på pensionsområdet senast utgången av . var drivande i denna fråga under sitt ordförandeskap. 20.5.2Fattigdom och social utslagning har trygghet påbörjat arbetet med att förbereda nationella handlingsplaner för 20032005, framför allt i den delen som rör målen för arbetet. ställde att målen från ska gälla också för den andra omgången av nationella handlingsplaner, med tillägget att medlemsstaterna ska sätta Skr. 2002/03:60 nationella mål för att till 2010 väsentligt reducera antalet personer som lever i fattigdom och social utslagning, att genderperspektivet ska lyftas fram samt att en mer tydlig fokus ska sättas på invandrares situation och den förhöjda risk för fattigdom och social utslagning som de löper. För att stödja den sociala integrationsprocessen antog rådet en resolution om social delaktighet genom social dialog. I resolutionen uppmanas medlemsstaterna att aktivt involvera sociala parter och andra aktörer i arbetet mot fattigdom och social utslagning. har genomförandet av programmet för att främja samar- betet mellan medlemsstaterna i arbetet med att bekämpa fattigdom och social utslagning påbörjats. Programmet som löper och omfattar beslutades . har stött förslagen i dess olika delar. 20.5.3Hälso- och sjukvård samt äldreomsorg ombads trygghet och politik att förbereda en rapport om färdriktningen inom hälso- och sjukvården och äldreomsorgen. Syftet var att möta utmaningarna från ett åldrande samhälle. I ett meddelande från kommissionen studerades i detalj de demografiska, teknologiska och finansiella trenderna som kunde äventyra de höga skyddsnivåerna inom detta område. Slutsatsen var att hälso- och sjukvårds- och äldreomsorgssystemen står inför utmaningen att garantera de tre målen: 1) tillgänglighet för alla till hälso- och sjukvård och äldreomsorg, 2) en hög kvalitetsnivå på vården och 3) systemens finansiella hållbarhet. Rådet avlämnade en orienterande rapport om hälso- och sjukvården och äldreomsorgen till det i . Rådet bekräftade att de tre målen var ett lämpligt ramverk för policyutbyte mellan medlemsstaterna. Rådet erkände också att alla hälso- och sjuk- vårdssystem inom EU baseras på principerna om solidaritet, rättvisa och universalitet. trygghet har i samarbete med politik genomfört en enkät till samtliga medlemsstater för att samla in information som relaterar till de tre mål som identifierades i den orienterande rapporten. Resultaten av enkäten kommer att redovisas i en rapport, som ska överlämnas till Europeiska rådets möte . 20.6Samordning av systemen för social trygghet För att underlätta den fria rörligheten inom EU och EES-länderna för arbetstagare, egenföretagare, pensionärer samt deras familjer finns det ett regelverk, i huvudsak förordning (EEG) nr 1408/71 om samordning av medlemsstaternas system för social trygghet. Kommissionen föreslog att förordningen skulle revideras. Avsikten med förslaget var att modernisera och förenkla har ännu inte yttrat sig i Rådet antog den 3 riktlinjer för det fortsatta förenk- lings- och moderniseringsarbetet. Vid samma tillfälle beslutades att den del av förslaget som avser utvidgningen av förordningens regler till tredjelandsmedborgare ska beslutas med artikel 63.4 i EG-fördraget som rättslig grund. Vid Europeiska rådets möte i fastställdes att ett klart förslag skulle finnas till utgången av . har fortlöpande informerats om detta arbete. Under det spanska ordförandeskapet kunde rådet enas om sakinnehållet för de allmänna och inledande bestämmelserna i avdelningarna I och II i förordningen. Eftersom genomgången sker i olika omgångar är överens- kommelsen villkorad av att förordningen i slutfasen ska kunna ses över för att få en enhetlig utformning. uppnåddes enighet om avdelning III om sjukdom, moderskap och faderskap samt olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar. Avdelning III om förmåner vid invaliditet och ålderdom kommer att behandlas . 20.6.2Tillämpning av samordningsreglerna på medborgare från tredjeland