prop · GQ031d7 · 2003-01-01 00:00:00 — Uppdraget innebär också att har ansvar att tillse att det utvecklas ett samarbete mellan offentlig sektor och näringsliv inom informationssäkerhetsområdet. Regeringen avser att komma med uppdrag inom informationssäkerhetsområdet även till och . Den kommersiella utvecklingen påverkar säkerhetsfrågorna både positivt och negativt. Fler nät och operatörer skapar fler kommunikationsmöjligheter och robusthet i systemet som helhet, men centralisering och koncentration av nyckelresurser kan öka sårbarheten i ett nät. Telekommunikationerna är beroende av datorer och annan digital utrustning och att det finns tillgång till IT-system med hög säkerhet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen avser tillse att fortsätter att följa upp teleoperatörernas informationssäkerhet. är beroende av såväl fungerande utrikeshandel som inhemska transportsystem. Vid en svår påfrestning i fred, en internationell konflikt eller vid ett eventuellt angrepp uppstår med stor sannolikhet störningar i transportsektorn, vilka kan ha påtagliga effekter och ekonomiska konsekvenser för samhället. Sårbarheten i transportsystemen bedöms sammanfattningsvis ha ökat, bl.a. mot bakgrund av ett ökat el-, tele- och IT- beroende som innebär högre störningskänslighet. Vidare har trafikutvecklingen medfört en större trängsel inom transportsystemen, vilket i högre utsträckning än tidigare medfört att konsekvenser av störningar blir stora. Samhällsviktiga transporter bör kunna genomföras vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Verksamheten inom området bör inriktas mot att analysera vilka grunder som bör gälla för planeringen inom området. Som nämns i avsnitt 3.9.5.2 har regeringen uppdragit åt berörda myndigheter att analysera och lämna förslag till åtgärder för att minska negativa konsekvenser för samhällsviktiga transporter och transportssystem som kan uppstå vid allvarliga störningar. Uppdraget skall redovisas . 4.7.4.3Samverkansområdet Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier samt radioaktiva ämnen Verksamheten syftar till att ge samhället förmåga att förebygga och motverka spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen till följd av sabotage, terrorhandlingar och allvarliga olyckor. Inom samverkansområdet bör omvärldsanalys genomföras och inarbetas i beredskapsplaneringen. För att säkerställa relevant kunskaps- och metodutveckling finns behov av forsknings- och utvecklingsaktiviteter. Som grund för beredskapsplaneringen bör de 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 risk- och sårbarhetsanalyser som skall genomföras enligt förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap ligga. Det bör vidare finnas analys- och expertkompetens som har förmåga att genomföra analyser på NBC-området. Experter bör finnas förtecknade samt vara övade. Regeringen angav i propositionen Samhällets säkerhet och beredskap att det är angeläget att samhället stärker förmågan att möta nukleära, biologiska och kemiska risker och hot. En förbättrad samordning och samverkan mellan berörda myndigheter samt genomförande av särskilda utbildnings- och övningsinsatser är viktiga förutsättningar för att uppnå och säkerställa en tillräcklig förmåga. Operativt ansvariga instanser bör ha en säker och snabb tillgång till experter inom NBC-området. Det arbete som påbörjats för att förbättra expertberedskapen bör påskyndas. bör aktivt bidra till bättre internationell samordning av arbetet med att möta NBC-hot, liksom effektivare samutnyttjande av nationella resurser vid gemensamma insatser, såväl inom som utom EU. Beredskapen inom NBC-området omfattar den verksamhet som krävs för att förhindra, begränsa och hantera effekter på samhället inför hot om eller vid spridning av nukleära, biologiska eller kemiska ämnen eller stridsmedel. Regeringen tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att initiera och bedriva samverkan inom NBC-området med berörda myndigheter (Fö 2000:B). Arbetsgruppen lämnade sin tredje rapport, Vidareutveckling av den operativa förmågan. I rapporten föreslår arbetsgruppen bl.a. fortsatta analyser av NBC-relaterade och radiologiska hot, vidareutveckling av en expertdatabas, stabs- och ledningsutbildning samt åtgärder för att förbättra mät- och laboratorieberedskapen. Arbetsgruppen föreslår därutöver en systemanalytisk studie av tranporter med farligt gods, översyn av ansvar m.m. för personsanering samt att en utredning kommer till stånd avseende bildande av en nationell NBC- insatsstyrka. Regeringen anser att i rapporten föreslagna åtgärder i allt väsentligt bör påbörjas . Verksamheten syftar till att motverka ekonomiska kriser som kan få långtgående samhällskonsekvenser och som inte kan mötas med ordinarie ekonomisk-politiska åtgärder. Hänsyn skall också tas till att kunna motverka konsekvenserna för betalningssystemen av allvarliga störningar i tekniska infrastruktursystem. Ett viktigt inslag i verksamheten bör vara studie- och analysverksamhet som syftar till att bedöma stabiliteten i samhällsviktiga finansiella system, effekten av tänkbara regleringsåtgärder samt möjligheter och begränsningar i det internationella samarbetet. Samordning inom samverkansområdet samt med andra myndigheter bör byggas upp. Samverkansformer bör vidare etableras mellan offentlig sektor och näringsliv. För att häva eller minska spridningen av en svår påfrestning bör ansvariga myndigheter utveckla kontakter med internationella organisationer. Vidare bör ansvariga myndigheter utveckla metoder för omvärldsbevakning och -analys. 4.7.4.5Samverkansområdet Områdesvis samordning, samverkan och information Verksamheten syftar till att hos kommuner och länsstyrelser åstadkomma förmåga till sektorsövergripande samordning, samverkan och information vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Verksamheten bör också syfta till att på en sektorsövergripande nivå kunna informera samhällsaktörer och allmänhet om förlopp och konsekvenser av en kris samt om de åtgärder som planeras av ansvariga myndigheter. Till samverkansområdet hör den verksamhet som områdesansvariga organ på central, regional och lokal nivå bedriver i syfte att skapa förmåga till sektorsövergripande ledning och samordning. Verksamheten bör bl.a. omfatta utbildnings- och övningsverksamhet för dessa och samverkande organ samt drift och underhåll av anläggningar, utrustningar och stödsystem som behövs för detta ändamål. Det åligger länsstyrelserna att tillhandahålla underlag till stöd för kommunerna i deras roll som områdesansvariga på lokal nivå samt följa upp kommunernas risk- och sårbarhetsplanering och utvärdera dem för de kommuner som tagit fram sådana. Verksamhet och planering bör inriktas på att säkerställa en effektiv krishanteringsförmåga vid svåra påfrestningar på samhället i fred. För att möjliggöra detta bör en förmåga till områdesvis samordning, samverkan och information utvecklas. Kunskap om risker i det geografiska området bör därvid utvecklas. Likaså bör nätverk för att stärka krishanteringsförmågan bildas. Nationellt bör även förmågan att bevaka internationella risker utvecklas. En övad krisledningsorganisation bör finnas och en förmåga att vid en svår påfrestning på samhället i fred upprätta en krisledningsorganisation, hålla sig informerad om situationen och åstadkomma samverkan samt lämna stöd där så är påkallat. Myndigheter inom samverkansområdet bör skapa kunskap om hur man använder information vid krishantering. Vidare bör det finnas en förmåga att under en händelse kunna bistå med relevant kriskommunikation, geografisk information och användarstöd. 4.7.4.6Samverkansområdet Skydd, undsättning och vård Verksamheten syftar till åstadkomma en tillräcklig förmåga att skydda befolkningen och samhällsviktig verksamhet mot allvarliga skador på människor och materiel till följd av katastrofer, sabotage och terrorism. För att möjliggöra detta skall bl.a. genomföras en översyn av samhällets förmåga att genomföra utrymningar. Vidare bör det finnas en förmåga att ta emot asylsökande och andra skyddsbehövande från främst katastrofområden och krigsskådeplatser om så skulle behövas. Verksamhetsområdet omfattar åtgärder för att förebygga och begränsa konsekvenser av olyckor 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 samt avhjälpa skador. Verksamhetsområdet begränsas till att omfatta verksamheter som bedrivs av myndigheter inom det sjätte utgiftsområdet. Liknande verksamheter med motsvarande målsättning och till del baserade på samma lagstiftning bedrivs även av ett antal statliga myndigheter inom andra politikområden samt av kommunerna. Myndigheter inom det sjätte utgiftsområdet, som bedriver verksamhet med stöd av nämnda författningar är och . De anslag som ingår i verksamhetsområdet framgår av tabell 4.1. anvisade för verksamhetsområdet mot olyckor ca . Utfallen för anslagen inom verksamhetsområdet uppgick till ca . Skillnaden mellan utgifterna och tilldelade medel finansierades med anslagssparande . Vid utgången av 2001 redovisade verksamhetsområdet ett anslagssparande på . har utbetalats till kommunerna i statlig ersättning för räddningstjänstkostnader vid stora olyckor. Motsvarande belopp var . Det höga beloppet 2001 beror på två omfattande ersättningsärenden, översvämningen i kommun respektive snöovädret i kommun 1998. har regeringen beräknat utgifterna för verksamhetsområdet till . Målet är att skydda människors liv, säkerhet och hälsa mot olyckor samt att förhindra eller begränsa skador på egendom och miljö. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Här redovisas resultat avseende den verksamhet som och bedrivit inom verksamhetsområdet mot olyckor. Inom sjösäkerhetsarbetet har tillsynen av hanteringen av förpackat farligt gods och lastsäkring varit prioriterade uppgifter för och . Det stora behovet av tillsyn inom detta område skall bl.a. ses mot bakgrund av de allvarliga konsekvenser brister i tillsynen kan ge upphov till. till sjöss är viktig för att minimera skador på den miljön och kostnader för sanering. har genom sin ordinarie verksamhet ständig beredskap till sjöss med ett 20-tal enheter. Ett 30-tal olje- och kemikalieskyddsoperationer har genomförts. I förekommande fall har utsläpp förhindrats genom åtgärder ombord eller lyckad bekämpning till sjöss. svarade för ca 320 sjöräddningsinsatser vilket motsvarar ca en fjärdedel av det totala antalet som genomfördes i svenska vatten . Myndigheten svarade härmed för den största delen av de offentliga insatserna. För att öka effektiviteten och möjligheterna till samordning har den förutvarande uppgifter överförts till . Ett arbete pågår med att integrera myndigheternas tillsyns- och normgivningsverksamhet. Antalet tillåtlighetsprövningar och tillståndsärenden enligt har fortsatt att öka i omfattning. Inriktningen är att verka för en helhetssyn på hälso-, miljö- och säkerhetsaspekter. I synnerhet har olika tunnelprojekt uppmärksammats. Utbildningsverksamhet har genomförts med hög kvalitet och motsvarat de behov som kommunerna anmält. utbildningsverksamheten har ökat något 2001 vilket kan förklaras av en höjd Uppdragsutbildningen har ökat och omsatte . Personal och civilpliktiga från i medverkade i räddningsarbetet i samband med översvämningarna i . Erfarenheter från observatörsinsatser har införts i utbildningsverksamheten och i särskilda utvecklingsinsatser och projekt. har genomfört ett antal internationella hjälpinsatser bl.a. i , och på . Verket har även aktivt medverkat i EU-samarbetet inom räddningstjänstområdet. har stött kommunernas räddningstjänstarbete med olika resurser såsom oljeskyddsförråd, översvämningsmateriel och kemskyddsförråd. genomfördes en försöksutbildning för stab och ledning. informationsbank (RIB) som innehåller informationsstöd till räddningstjänsten om bl.a. farliga ämnen har utvecklats. Beredskapen för att hantera räddningsinsatser vid normala kemikalieolyckor bedöms av som god. Systemet med koordinatorer bedöms vara en lämplig metod för att ha en beredskap mot kemikalieolyckor i landet. Säkerheten i samband med transport av farligt gods bedöms av som hög. Regeringen delar bedömning i dessa frågor. Systemet med räddningsinsatsrapportering har varit i drift . Utveckling av systemet kommer fortsättningsvis att skötas inom ramen för det nationella centrumet för erfarenhetsåterföring som inrättats i . har som första centrala förvaltningsmyndighet infört ett miljöledningssystem som certifierats enligt ISO 14001 standarden. verksamhet har betydelse för miljön genom t.ex. miljöövervakning och utsläppsbekämpande åtgärder. Åtgärderna bedöms ha haft en stor positiv miljöeffekt. De registrerade utsläppen inom svenskt ansvarsområde till sjöss har minskat betydligt . har i samband med sin jämställdhetsplan kartlagt lönerna för kvinnor och män. I planen anges t.ex. målet att 2003 uppnå kvinnliga chefer. Motsvarande andel var . För att öka antalet kvinnor inom den kommunala räddningstjänsten har anordnat kurser som skall öka intresset och kunskapen för yrket. En utbildnings- och informationskurs för kvinnor verksamma som brandmän inom den kommunala räddningstjänsten har också genomförts. Intresset för dessa utbildningar har ökat jämfört . , särskilt i linjeorganisationen, är av tradition mansdominerad. Myndigheten arbetar dock aktivt för att få in fler kvinnor i kustbevakningsyrket liksom att öka den etniska mångfalden. Man beaktar särskilt kvinnliga sökanden och sökanden med invandrarbakgrund till aspirantutbildning och rekrytering. Totalt rekryterades 27 aspiranter 2001, varav 9 kvinnor, dvs. 4.8.4.2 Analys och slutsatser till sjöss syftar till att åtgärder skall kunna vidtas för att bekämpa utsläpp . Förutom att de miljömässiga konsekvenserna minimeras är det mer kostnadseffektivt att bekämpa utsläpp till sjöss än att sanera föroreningar på land. Korta insatstider kräver en hög beredskap. Denna beredskap används även vid sjöräddningsinsatser. Regeringen bedömer att dessa målsättningar, liksom målsättningarna vad gäller sjösäkerhetsarbetet, har uppfyllts. Regeringen bedömer att den kommunala räddningstjänsten löser ålagda uppgifter och att det för allmänheten i hela landet i detta avseende finns en rimlig säkerhetsnivå i förhållande till riskbilden. Regeringen bedömer att de åtgärder som vidtagits inom området skydd mot olyckor haft en positiv inverkan på samhällets förmåga att förebygga, förhindra och minska konsekvenserna av olyckor. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Samhällets förmåga att förebygga och hantera olyckor måste utvecklas. Det förebyggande arbetet bör fortsatt prioriteras. Väl genomförda förebyggande insatser medför såväl minskat lidande som bättre användning av resurserna. Viktiga led i det förebyggande arbetet är tillsyn och statistikuppbyggnad. En positiv utveckling som leder till stabil verksamhet vid det nystartade centrumet i för erfarenhetsåterföring från olyckor bör eftersträvas. Att ha en samlad resurs i på området är en viktig förutsättning för att kunna uppnå gott resultat inom hela det olycksförebyggande arbetet. Deltagande från en bred krets av myndigheter bör eftersträvas. har fått i uppdrag att inrätta en ny utbildning i skydd mot olyckor som leder till brandmansexamen. Den nya utbildningen skall vara en eftergymnasial tvåårig utbildning som är studiemedelsberättigande. Den reformerade utbildningen är viktig för ett vidgat och fördjupat säkerhetsarbete för skydd mot olyckor. Den är också ett viktigt led i regeringens strävan att öka jämställdheten och den etniska mångfalden inom brandmannayrket. Inom skall inrättas ett och säkerhetsutbildning. Den nya organisationen skall skapa förutsättningar för att erbjuda bredare risk- och säkerhetsutbildning som skall anpassas efter avnämarnas behov. Arbetet med att reformera räddningstjänstlagstiftningen och att utveckla tillsynsverktygen kommer att fortsätta . Regeringen har för avsikt att ytterligare utveckla och samordna samhällets olycksförebyggande verksamhet. Ett led i detta arbete är att se över möjligheterna att samordna tillsynsverksamheten och öka det tvärsektoriella samarbetet på området. Genom muntligt meddelande i kammaren presenterade regeringen sin samlade syn på minhantering för . I denna tydliggörs bl.a. ansvarsfördelningen mellan och Försvarsmakten avseende humanitär och militär minröjning. Av den samlade synen framgår att skall vara operativa aktör avseende humanitär minröjning på land och skall stödja internationella organisationer inom ledning och 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 kvalitetssäkring av humanitär minröjning. skall använda Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum, SWEDEC, i för den metodutveckling, forskning och teknikutveckling som krävs för att man skall kunna utföra sin operativa roll inom humanitär minröjning. skall vidare använda SWEDEC som resurs vid sin internationella verksamhet. De resurser som EU-länderna kan tillhandahålla för katastrofinsatser skall kartläggas. Regeringen bedömer att det fordras en ökad prioritering från länsstyrelsernas sida för att säkerställa en kvantitativt och kvalitativt jämn nivå för tillsynen över hela landet. Ett fortsatt arbete med att modernisera lagstiftningen, bl.a. på områdena räddningstjänst, transport av farligt gods samt brandfarliga och explosiva varor kommer att vara prioriterat. Fler länsstyrelser bör ge högre prioritet åt planläggning och beredskap för att kunna överta ansvaret för den kommunala räddningstjänsten vid omfattande räddningsinsatser samt vid utsläpp av radioaktiva ämnen från en kärnteknisk anläggning och sanering efter sådana utsläpp. Regeringen anser att sjösäkerhetstillsynen bör inriktas mot ett system för tillsyn baserad på riskanalys. I regleringsbrevet gav regeringen därför i uppdrag åt att i samråd med utveckla ett system för riskanalysbaserad sjösäkerhetstillsyn. Uppdraget skall rapporteras . Revisionen har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för och . har i en effektivitetsrevision 2002 granskat hur upphandling följer lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. Verkets sammanfattande bedömning är att det är brister i tillämpning av lagen och att det finns allvarliga brister i dokumentationen. Dessa brister gör det omöjligt att följa upp samlade upphandlingsverksamhet och även enskilda upphandlingar. Detta leder även till svagheter i likabehandlingen av leverantörer i och med att samtliga krav och kriterier inte beaktas vid bedömningen av anbuden. rekommenderar vissa förändringar, bl.a. tydligare dokumentation och mer transparent anbudsprövning, samt ändring i vissa interna rutiner. Regeringen ser allvarligt på bristerna och kommer att ålägga att redovisa vad man gjort för att följa rekommendationer. 1 Motsvarar 598 265 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamhet med att utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt räddningstjänst till sjöss. Anslaget finansierar även samordning av de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.3 Offentligrättslig verksamhet (som inte får disponeras) Intäkterna avser oljeskadeersättning från fartygsägare vid inträffad oljeskada. Mot inkomsttitel redovisas även vattenföroreningsavgifter som redovisas av för räkning (se vidare utgiftsområde 3 anslaget 3:3 ). (Intäkt -kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Myndigheten får disponera intäkterna. utför uppdrags- och serviceverksamhet åt samverkande myndigheter och andra uppdragsgivare och avnämare. Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för för perioden 2005 godkänns (tabell 4.5). har i budgetunderlaget för 2003-2005 upprepat sin begäran om att anslaget skall ökas. Ökningen avser huvudsakligen kostnader för att kunna genomföra en extra grundutbildningsomgång samt kostnader för drift- och underhåll som inte kompenserats inom ramen för pris- och löneomräkningen. Regeringen konstaterar dock att redan har anslagit större belopp för att lösa problemen i linjeorganisationen med stora vakanser och en regressiv åldersstruktur. I budgetpropositionen respektive 2000 beräknade regeringen engångsvis för detta ändamål. Från och med beräknades som en permanent höjning av anslagsnivån. När det gäller drifts- och underhållskostnader som inte kompenseras inom ramen för gällande pris- och löne- omräkning konstaterar regeringen att det generella systemet inte är utformat för att fullt ut kompensera för denna typ av kostnadsökningar. Kostnaderna kan också komma att skifta över åren. Vidare anser regeringen att miljöförbättrande åtgärder bör hanteras inom tillgänglig budgetram, i den takt utrymmet tillåter. I propositionen Det nya försvaret (1999/2000:30) anförde regeringen att borde få ansvaret att samordna de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation samt förmedla denna information till berörda myndigheter. Genom ändring av förordningen (1988:256) med instruktion för gavs myndigheten fr.o.m detta ansvar. Syftet med samordningen är att effektivisera myndighetsutövningen inom den maritima delen av statsförvaltningen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 ökat behov av IT-stöd m.m. hos . Regeringen beräknar därför att anslaget behöver ökas. blev operativ medlem i Schengen. Regeringen har tidigare behandlat Schengenmedlemskapets ekonomiska konsekvenser för i propositionen (prop. 1997/98:42). Det operativa har medfört en avsevärd ökning av framförallt antalet administrativa kontroller. Regeringen beräknar att anslaget behöver ökas av den anledningen. Med denna ökning av anslaget anser regeringen att kompenserats fullt ut för konsekvenserna av Schengenmedlemskapet. har på regeringens uppdrag redovisat en tioårig materielplan. Fartygs- och flygplansflottan är ålderstigen. Den tekniska livslängden kommer att vara passerad. Stora delar av flottan svarar inte heller upp mot de krav omvärldsförändringarna ställer på myndighetens verksamhet. Planen innehåller myndighetens bedömning av investeringsbehovet i fartyg och flygplan m.m. Kostnaderna överstiger de riktlinjer som regeringen tidigare redovisat (prop. 1999/2000:1). bedömning stämmer i stort överens med den bedömning Statskontoret tidigare gjort vid en översyn av verksamhet (Statskontoret 2000:1). Statskontoret påtalade dock att möjligheterna till samordning med andra myndigheter borde prövas ytterligare. (Försvarsdepartementet) gav därför en konsult i uppdrag att se över samordningsmöjligheterna i materielplanen. Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . har en gammal fartygs- och flygplansflotta. Den tekniska livslängden kommer att vara passerad. Stora delar av flottan svarar inte heller upp mot de krav omvärldsförändringarna ställer på myndighetens verksamhet. Regeringen avser därför att bemyndiga att inleda förstudier av nya fartyg som svarar mot myndighetens behov. Regeringen har beräknat för räntor och amorteringar I förhållande till 2002 har anslaget ökats med till följd av detta. I statsbudgeten beräknades engångsvis för utgifter i samband med åtgärder mot föroreningar från fartyg. Vid beräkningen av anslag har anslaget minskats med motsvarande belopp. Till följd av det ovan nämnda angående Schengenmedlemskapet och sjöövervakning ökas anslaget med . I statsbudgeten justerades slutligt myndigheternas anslag med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna (prop 2001/02:1 vol. 1, avsnitt 9.2). Utgiftsområde 6 var dock undantaget. Slutlig justering är nu fastställd varför anslaget ökats med . På grund av att anslaget inte fullt ut kompenserats för utgifter för de statliga avtalsförsäkringarna beräknas behöva utnyttja anslagskrediten . För att balansera överskridandet ökas anslaget engångsvis med . ökas anslaget med för utgifter i samband med miljöövervakning. Därutöver har anslagsnivån justerats ner med i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar 7:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra UO Överföring inom UO 6 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget.