prop · GQ031d13 · 2003-01-01 00:00:00 — för familjer och barn 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring .. Ekonomisk trygghet för familjer och barn ......................................................... Politikområde Ekonomisk familjepolitik............................................................ Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet ........................................................... Analys och slutsatser............................................................................. Förslag till regeländringar..................................................................... 21:1 Allmänna barnbidrag..................................................................... 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner ................... 21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn................................. 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn....................................... 21:7 Pensionsrätt för barnår ................................................................. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet.......................................................... 3.2Härledning av ramnivå 20032004, Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn............................................................................................. Utgiftsutveckling inom Politikområdet.............................................................. Anslagsutveckling 21:1 Allmänna barnbidrag .................................................... Härledning av anslagsnivå 20032004, för 21:1 Allmänna barnbidrag ............. Anslagsutveckling 21:2 Föräldraförsäkring........................................................ Härledning av anslagsnivå 20032004, för 21:2 Föräldraförsäkring ................. Anslagsutveckling 21:3 Underhållsstöd.............................................................. Härledning av anslagsnivå 20032004, för 21:3 Underhållsstöd....................... Anslagsutveckling 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner... 4.10 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 21:4 Bidrag till kostnader för Anslagsutveckling 21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn................ Härledning av anslagsnivå 20032004, för 21:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn ..................................................................................... Anslagsutveckling 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn ...................... Härledning av anslagsnivå 20032004, för 21:6 Vårdbidrag för Anslagsutveckling 21:7 Pensionsrätt för barnår................................................. Härledning av anslagsnivå 20032004, för 21:7 Pensionsrätt för barnår .......... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 4.1Förändringen av disponibel inkomst justerad för försörjningsbörda 19911999 4.2De familjeekonomiska stödens andel av den disponibla inkomsten för olika 4.3De familjekonomiska stödens andel av den justerade disponibla inkomsten fördelat på deciler .................................................................................. 4.4 Marginaleffekter av skatte- och bostadsbidragssystemet................................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring (avsnitt 4.8), 2.godkänner följande mål: Skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden (avsnitt 4.3) 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt följande uppställning: 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 21:5 Barnpensioner och efterlevandestöd för barn 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 4 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Hel föräldrapenning utgör lägst (lägstanivå). Föräldrapenning för de första 180 Föräldrapenning för de första 180 dagarna utges med belopp mot- dagarna utges med belopp mot- svarande förälderns sjukpenning, be- svarande förälderns sjukpenning, be- räknad enligt femte stycket, om för- räknad enligt femte stycket, om för- före barnets födelse eller den beräk- före barnets födelse eller den beräk- nade tidpunkten för födelsen har nade tidpunkten för födelsen har varit försäkrad för en sjukpenning varit försäkrad för en sjukpenning över lägstanivån och skulle ha varit över lägstanivån och skulle ha varit det om känt till det om känt till dock alltid lägst med ett belopp för dock alltid lägst med ett belopp för 1Lagen omtryckt 1982:120. 2Senaste lydelse 2001:1105. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 (grundnivå). För en förälder som (grundnivå). För en förälder som endast är försäkrad enligt 3 kap. 4 § endast är försäkrad enligt 3 kap. 4 § gäller detta under förutsättning att gäller detta under förutsättning att föräldern uppfyller villkoren i första föräldern uppfyller villkoren i första Utöver vad som anges i andra stycket utges föräldrapenning för med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, dock lägst med belopp enligt grundnivån, och för med belopp enligt lägstanivån. Vid flerbarnsbörd utges föräldrapenning enligt 3 § andra stycket för med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, dock lägst med belopp enligt grundnivån, och för med belopp enligt lägstanivån. För varje barn utöver det andra utges föräldrapenning med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, dock lägst med belopp enligt grundnivån. När föräldrapenning enligt andrafjärde styckena skall utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, skall beräkningen ske enligt 3 kap. med undantag av 5 § fjärdesjunde styckena samt 10 a och 10 b §§. Utan hinder av vad som föreskrivs i andrafjärde styckena skall, om förälderns sjukpenninggrundande inkomst har sänkts enligt 3 kap. 5 § tredje stycket 5, föräldrapenningen till dess barnet fyller beräknas lägst på grundval av den sjukpenninggrundande inkomst som gällde innan sänkningen skedde eller den högre inkomst som löneutvecklingen inom yrkesområdet därefter föranleder, om föräldern avstår från förvärvsarbete för vård av barn. Är kvinnan gravid på nytt innan barnet uppnått eller skulle ha uppnått och nio månaders ålder, skall föräldrapenningen även fortsättningsvis beräknas på motsvarande sätt. Detsamma gäller vid adoption av barn som sker och efter det att det föregående barnet fötts eller adopterats. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande beträffande föräldrapenning som avser tid före ikraftträdandet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Inom utgiftsområdet finns politikområdet Ekonomisk familjepolitik. Utgiftsområdet omfattar allmänna barnbidrag inklusive flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning, underhållsstöd, bidrag till internationella adoptioner, barnpension och efterlevandestöd till barn, vårdbidrag till funktionshindrade barn samt pensionsrätt för barnår. Utgifterna inom utgiftsområdet blev ca högre än anvisade medel. beräknas utgifterna för området bli ca högre än anvisade medel. beräknas utgifterna till , vilket är ca högre än anvisade medel . Orsaken är främst högre utgifter för anslaget föräldraförsäkring. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 12 1 Exklusive bostadsbidrag som ingår i utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Tabell 3.2 Härledning av ramnivå 20032004, Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förändring till följd av: Överföring till/från andra utgiftsområden 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 4 Politikområde Ekonomisk familjepolitik Politikområdet Ekonomisk familjepolitik omfattar utgiftsområde 12 samt anslaget 21:1 Bo- stadsbidrag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. beräknas statens utgifter inom politikområdet uppgå till . Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljerna är studiebidragen, under utgiftsområde 15 Studiestöd samt maxtaxa i barnomsorgen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Politikområdet är indelat i tre verksamhetsområden: Försäkring, behovsprövade bidrag samt generella bidrag. beräknas utgifterna för politikområdet öka med . Utgifterna inom politikområdet översteg anvisade medel med 0,8 miljarder och uppgick till . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom Politikområdet 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 21:5 Barnpension och efterlevanden stöd till barn 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 21:7 Pensionsrätt för barnår Anslag inom utgiftsområde 18 Totalt för Politikområde Ekonomisk familjepolitik Regeringens förslag: Skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. löd målet att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska. föreslår regeringen att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. Tillägget i målformuleringen gör det möjligt att i jämförelse med tidigare formulering, arbeta långsiktigt för att stärka den generella politiken. Målet för den ekonomiska familjepolitiken är att minska de ekonomiska skillnaderna mellan familjer med och utan barn inom ramen för den generella välfärden. Den generella välfärdspolitiken utjämnar ekonomiska resurser och levnadsförhållanden. Generella system ger goda fördelningseffekter och har en hög legitimitet. Genom mer generella bidrag kommer systemens långsiktiga stabilitet och effektivitet att öka, vilket har stor betydelse för systemens trovärdighet. Det skapar trygghet och gynn- samma förutsättningar för ett ökat barnafödande. Det familjeekonomiska stödet bör utformas så att barnfamiljernas handlingsutrymme och möjligheter att själva påverka sin ekonomiska situation ökar. Stödet till de mest utsatta grupperna måste dock fortsättningsvis vara starkt. Det finns liksom tidigare ett behov av att förstärka de svagare familjernas ekonomi. Detta stöd måste utformas på ett sådant sätt att det inte hindrar dessa hushåll från att på egen hand förbättra sin ekonomiska situation. Regeringen överväger en strukturell omläggning av familjepolitiken i denna riktning. Ambitionen är att kombinera en politik för sysselsättning och tillväxt med en politik för ökad rättvisa och minskade klyftor. Detta kommer till uttryck i utformandet av familjepolitiken. Även målet att halvera socialbidragsberoendet är en viktig utgångspunkt för familjepolitikens inriktning . Barnens bästa är utgångspunkten för familjepolitikens utformning. En grundläggande strävan är att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. Det kan åstadkommas dels genom att stödja föräldrarna att klara de ekonomiska åtaganden som är viktiga för barnens välfärd under deras uppväxttid, dels genom att erbjuda möjligheter att kombinera föräldraskap med förvärvsarbete eller studier. En fortsatt ökning av männens uttag av föräldrapenning är också önskvärd. I detta syfte har ytterligare en mamma- och pappamånad införts . Stöden är utformade så att de ger ekonomisk trygghet vid stor försörjningsbörda. Resurser omfördelas mellan familjer med och utan barn. höjdes barnbidraget med till per barn och år. Även flerbarnstilläggen höjdes. Flerbarnstillägg lämnas med för det tredje barnet, för det fjärde barnet och med för det femte och varje ytterligare barn. Den årliga utgiftsökningen för reformen uppgår till . förlängdes föräldrapenningen med med ersättning motsvarande förälderns sjukpenning. reserverades sammanlagt med ersättning motsvarande förälderns sjukpenning för vardera mamman och pappan. Föräldrapenningen omfattar nu totalt . Vidare har en femte förmånsnivå införts inom föräldrapenningen och den tillfälliga föräldrapenningen motsvarande en åttondels förmån. Motsvarande rätt till ledighet har införts i föräldraledighetslagen (1995:584). Genom att införa en åttondels förmånsnivå har föräldrar givits möjlighet att reducera sin arbetstid motsvarande per dag och få en sådan reduktion av arbetstiden ersatt genom föräldraförsäkringen. I syfte att förbättra för de föräldrar som saknar inkomst, har låg inkomst eller inte uppfyller kvalifikationsvillkoret inom föräldrapenning höjdes garantinivån från per dag till per dag . Höjningen avser de dagar som kan betalas ut enligt förälderns sjukpenninggrundande inkomst, de s.k. sjukpenningdagarna, vilka är 390 . De inom föräldrapenningen betalas som tidigare ut med per dag. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Två nya begrepp för ersättningsnivåerna har införts. Beloppet för sjukpenningdagarna kallas för grundnivå och beloppet om för de övriga kallas för lägstanivå. Grundnivån inom föräldrapenningen höjs till per dag och till per dag . skall en särskild utredare göra en analys av samt föreslå ändringar i reglerna om skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Även det efterskydd som finns i form av en särskild beräkningsgrund för föräldrapenning skall ingå i utredningen. Utredaren skall redovisa uppdraget . Regeringen har tillsatt en utredare för att göra en översyn av reglerna om underhållsstöd (Dir. 2002:39). Utgångspunkten för utredningen är att de grundläggande principerna för systemet ska behållas. Utredaren ska analysera underhållsstödssystemet och lämna förslag till hur det skulle kunna förändras i en riktning som bättre överensstämmer med det faktiska behov av stöd som barnen till särlevande föräldrar kan ha. Det finns också skäl för en större samsyn mellan de andra system, underhållsbidrag, underhållsstöd och barnpension, som på olika sätt garanterar försörjningen för barn som lever med endast en förälder. Utredaren ska också överväga om och i vilken omfattning underhållsstöd bör lämnas till boföräldrar som själva eller tillsammans med den andra föräldern kan stå för barnets försörjning. I uppdraget ingår också att pröva om stödet och återbetalningsskyldigheten bör anpassas eller differentieras efter olika familjeförhållanden och om återbetalningskraven för bidragsskyldiga föräldrar är rimliga, särskilt för föräldrar med många barn. Uppdraget skall redovisas . Barnpensioner och efterlevandestöd till barn beslutade om nya regler för efterlevandepension enligt proposition Efterlevandepensioner och efterlevandestöd till barn (prop. 1999/2000:91, bet. 1999/2000:SfU13, rskr. 1999/2000:235). De nya reglerna innebär 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 avseende barnpensioner att ett efterlevandepensionsunderlag som knyts till det reformerade ålderspensionssystemet skall användas vid beräkning av inkomstgrundade efterlevandepensioner som beviljas efter ikraftträdandet . Barnpension i form av folkpension och allmän tilläggspension ersätts med inkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd till barn. De barnpensioner som beviljats omfattas av övergångsregler som överensstämmer med de äldre reglerna. beslutade om nya regler för eftergift av återbetalning av bostadsbidrag (prop. 2001/02:9, bet. 2001/02:SfU5, rskr. 2001/02:85). De nya reglerna innebär att det ska bli lättare att få sin rätt till eftergift prövad även om man inte anmält ändrad inkomst till på det sätt som man är skyldig att göra. Reglerna trädde i kraft . har beslutat enligt regeringens förslag att statens bidrag till kostnader för internationella adoptioner höjs per adoption. Höjningen trädde ikraft . Kostnaden för höjningen beräknas till . Vårdbidrag för barn med funktionshinder har, enligt regeringens proposition (prop. 2000/01:96, bet.2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257) om sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension, beslutat att höja den övre åldersgränsen för rätt till vårdbidrag från till det halvårsskifte då barnet fyller . Den höjda åldersgränsen träder i kraft . Samhällsutvecklingen har inneburit att åldersgränsen för rätt till vårdbidrag blivit föråldrad. En höjning av den övre åldersgränsen anknyter bättre till det särskilda vårdansvar som föräldrarna har. Den höjda åldersgränsen beräknas innebära en kostnadsökning med 130 respektive . Regeringen har vidtagit åtgärder utanför utgiftsområdet som har stor betydelse för barnfamiljernas ekonomi. trädde maxtaxan i kraft, dvs. en viss högsta avgift inom förskoleverksamheten och skolbarnomsorgen. Regeringen har utsett en särskild utredare för att göra en samlad analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika nivåer under den samlade studietiden, inklusive studieuppehåll (Dir. 2002:120). Utredaren skall mot bakgrund av de studerandes skiftande sociala situation, kartlägga samspelet mellan studiestödssystemet och andra förmånssystem. träder nya regler avseende studiebidraget i kraft, se förslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd. Studiebidraget till gymnasiestuderande skall utbetalas mot nuvarande . Målet för politikområdet är att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska. Olika stöd bidrar på olika sätt till att utjämna de ekonomiska skillnaderna mellan familjer med och utan barn. Varje krona som de ekonomiska stöden utges med bidrar till en ekonomisk utjämning och därmed till måluppfyllelsen. För att belysa måluppfyllelsen inom politikområdet redovisas en rad olika resultatindikatorer. Utveckling av barnfamiljernas relativa standard. Ökning av disponibel inkomst 2002 justerad för försörjningsbörda. De familjeekonomiska stödens andel av den disponibla inkomsten för familjer med barn. Möjligheter att förena arbete och familjeliv. Marginaleffekt från skattesystem och bostadsbidrag för ett ensamhushåll med 1 barn och en antagen hyra på /månad. Utveckling av antal födda barn. Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Utvecklingen inom politikområdet är i huvudsak kopplad till den samhällsekonomiska och demografiska utvecklingen. Kostnadsutvecklingen för politikområdet styrs, förutom av regelverkens utformning och antalet barn som är berättigade till olika förmåner, främst av makroekonomiska faktorer som t.ex. sysselsättning, arbetslöshet, inkomster och priser. har befunnit sig i en högkonjunktur. Den goda konjunkturen har bidragit till att kostnaderna för politikområde 21 har ökat . Att barnbidraget höjdes med per barn och månad är också en bidragande orsak. Flertalet förmåner uppvisade volymökningar, dvs. fler barnfamiljer nyttjade stöden. Detta gäller dock inte det behovsprövade bostadsbidraget som fortsätter att uppvisa volymminskningar som en följd av konjunkturutvecklingen. Ökad sysselsättning och högre löner medförde att färre hushåll var i behov av inkomstprövade stöd. Även underhållsstödet uppvisade minskade nettokostnader för staten. Föräldrar som återbetalade underhållsstöd förbättrade sina inkomster och fick därmed en högre betalningsförmåga jämfört med tidigare. Inom föräldraförsäkringen berodde de ökade försäkringskostnaderna på volymökningar, högre medelersättning och ökat antal födda barn. Kostnaderna för föräldraförsäkringen stiger också när fler pappor tar föräldraledigt eftersom män ofta har högre löner än kvinnor. Volymerna inom vårdbidrag för funktionshindrade barn har ökat . Orsakerna kan förklaras med en mängd faktorer, bl.a. att en ny grupp barn med i huvudsak diagnoserna ADHD/DAMP kan få rätt till förmånen. Barnfamiljerna har således fått ett ökat ekonomiskt stöd från staten som de fått del av den ekonomiska återhämtningen i samhället. Detta är inget motsatsförhållande utan beror på att de olika stödformerna har olika konstruktioner. Föräldraförsäkringen kompenserar de försäkrades inkomstbortfall i samband med barns födelse eller sjukdom, medan de olika bidragen som riktar sig till barnfamiljer antingen är generella eller behovsprövade. Sammantaget för hela politikområdet uppväger kostnads- och volymminskningarna för bostadsbidrag och underhållsstöd inte den ök- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 ning som skett för bl.a. barnbidrag och föräldraförsäkring. Den största delen av kostnadsökningen beror på reformer och en bättre samhällsekonomi. Sett ur ett längre perspektiv har den ekonomiska krisen och besparingarna träffat barnfamiljerna relativt hårt. De senaste årens ekonomiska återhämtning med ökad sysselsättning, reformer och sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare har dock gynnat barnfamiljerna och ökat den disponibla inkomsten. Barnfamiljernas relativa standard minskade i förhållande till hela befolkningen under 1990- talets första hälft. Lägst standard uppmättes 1997, men därefter har förbättringar skett och utvecklingen pekar på en fortsatt god utveckling. Barnfamiljernas disponibla inkomster har sammantaget ökat under perioden 19992002.2 Diagram 4.1 Förändringen av disponibel inkomst justerad för försörjningsbörda 19911999 respektive 19912002 -1,0 -1,5 -2,4 -5,0 1Det inkomstbegrepp som används är disponibel inkomst enligt den officiella inkomststatistiken, dvs. summan av löner, kapitalinkomster, skattepliktiga transfereringar minus skatter samt de familjeekonomiska förmånerna, inkl. bostadsbidrag. Inkomsten har justerats för försörjningsbörda enligt den s.k. PEL-skalan. Det hushållsbegrepp som används är s.k. kosthushåll. För en närmare beskrivning av ovanstående begrepp och definitioner hänvisas till den fördelningspolitiska redogörelsen ekonomiska vårproposition (bilaga 4). 2Ekonomisk vårproposition 2001/02:100 Bilaga 3 Fördelningspolitisk redogörelse. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Diagram 4.1 visar att hushåll utan barn hade en kraftigare ökning av den disponibla inkomsten jämfört med hushåll med barn. till beräknas dock sammanboende med barn ha fått en starkare inkomstutveckling jämfört med den genomsnittliga inkomstökningen i hela befolkningen. Ensamstående med barn bedöms också ha stärkt sina inkomster, även om inkomstutvecklingen blivit svagare än för genomsnittet. Den gynnsamma ekonomiska utvecklingen och början av 2000- talet i kombination med de åtgärder regeringen har vidtagit , har påverkat hushållens disponibla inkomster på ett positivt sätt. Inkomstutvecklingen för ensamstående med barn innebar , att den disponibla inkomsten ökade . Vid en motsvarande mätning för perioden 19912002 ökar inkomsten för ensamstående föräldrar med ett barn och för ensamstående föräldrar med två eller fler barn . En kraftig ekonomisk återhämtning har alltså skett även för ensamstående föräldrar . Höjda barnbidrag och utbyggnaden av föräldraförsäkringen har bidragit till den positiva trenden. infördes även s.k. maxtaxa i förskoleverksamhet och skolbarnomsorg, vilket har medfört sänkta barnomsorgsavgifter för de flesta barnfamiljer. Maxtaxan ligger under politikområdet ekonomisk utbildning och universitetsforskning, men har betydelse för barnfamiljernas ekonomi. Diagram 4.2 De familjeekonomiska stödens andel av den disponibla inkomsten för olika hushållstyper Källa: HEK framräknat 2002 De ekonomiska familjestödens andel av barnfamiljernas disponibla inkomst hänger samman med familjernas storlek och sammansättning. Ju fler barn som finns i familjen desto större andel av inkomsten utgörs av sådant stöd. Störst andel av den disponibla inkomsten utgör dock stödet för ensamstående med barn. Men även för sammanboende med flera barn har stödet stor betydelse. Ensamstående med två eller flera barn är den grupp där de familjeekonomiska stöden har störst betydelse, vilket framgår av diagram 4.2. 3 Detta kan förklaras av att ensamföräldrarna i regel får underhållsstöd och att transfereringarna ökar ju fler barn ett hushåll har.