prop · GQ0356 · 2003-03-12 00:00:00 — Regeringens proposition 2002/03:56 Redovisning av könsfördelningen i företagsledningar Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att företagen i sina årsredovisningar skall ange könsfördelningen inom företagets ledning. Genom att detta förhållande synliggörs skapas nya incitament för företagen att vidta åtgärder för att få en jämnare representation av båda könen bland de ledande befattnings- havarna. Det nya redovisningskravet föreslås omfatta företagets styrelseleda- möter, verkställande direktör och andra personer i företagets ledning. Könsfördelningen inom styrelsen skall redovisas för sig och fördelningen bland övriga ledande befattningshavare, inklusive den verkställande direktören, för sig. Redovisningskravet föreslås omfatta även koncernre- dovisningen. Från kravet undantas företag och koncerner i vilka antalet anställda uppgår till högst tio. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . 1.1Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) ........................................................................ 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag.................................... Ärendet och dess beredning............................................................ Överväganden och förslag .............................................................. Behovet av ett utvidgat redovisningskrav ........................ 4.2Vilka funktioner i företaget bör omfattas av 4.3Kraven på de redovisningar som företagen själva Konsekvenser för företagen............................................................ 6.1Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) ...................................................................... 6.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag..... Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag.................................. Bilaga 1 Sammanfattning av promemoria Redovisning av könsfördelning i företagsledningar ............. Bilaga 3 Remissinstanser som har yttrat sig över promemorians Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554), 2.lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kredit- institut och värdepappersbolag, och 3.lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäk- ringsföretag. Regeringen har följande förslag till lagtext. 1.1Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) Härigenom föreskrivs i fråga om årsredovisningslagen (1995:1554) dels att 7 kap. 14 § och 8 kap. 15 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 kap. 18 b §, samt närmast före 18 b § en ny rubrik av följande lydelse. Könsfördelningen bland ledande befattningshavare Uppgift skall lämnas om fördelningen mellan kvinnor och män bland styrelseledamöter, verkställande direktör och andra personer i företagets ledning. Fördelningen bland styrelse- ledamöter och bland övriga befattningshavare skall redovisas var för sig. Uppgifterna skall avse förhållandena på balansdagen. Bestämmelsen i första stycket gäller inte företag som avses i 3 kap. 8 § andra stycket 1. upplysningar i 5 kap. 27, 1018 upplysningar i 5 kap. 27, 1018 och 1925 §§ tillämpas även på och 18 b25 §§ tillämpas även på upplysningarna skall lämnas på det upplysningarna skall lämnas på det sätt som anges i 5 kap. 1 § första sätt som anges i 5 kap. 1 § första stycket andra och tredje mening- stycket andra och tredje mening- arna och andra stycket. arna och andra stycket. 1 Senaste lydelse 2002:1062. Om ett företag publicerar sin årsredovisning i ofullständigt skick, skall det av publikationen framgå att den inte är fullständig. anges om den fullständiga årsredovisningen har getts in till registrerings- En årsredovisning får, när den publiceras i ofullständigt skick, inte åtföljas av revisionsberättelsen. Publikationen skall i stället innehålla re- visorns uttalande om att den fullständiga årsredovisningen har upprättats enligt lag, liksom uppgift om anmärkningar enligt 1.10 kap. 28, 30 och 31 §§ aktiebolagslagen (1975:1385), 2.8 kap. 13 § andrafjärde styckena lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 3.2830 §§ revisionslagen (1999:1079), och 4.4 kap. 11 § andra och tredje styckena stiftelselagen (1994:1220). Om någon revisionsberättelse inte har lämnats, skall detta förhållande liksom skälen för det anges. Trots bestämmelserna i andra stycket får en ofullständig årsre- dovisning publiceras tillsammans med revisionsberättelsen, om ofullständigheten består i att upplysningar enligt 5 kap. 18 eller 20 § har lämnats utan uppgift om fördelningen mellan kvinnor och män eller utan uppgift om fördel- ningen mellan olika länder. Trots bestämmelserna i andra stycket får en ofullständig årsre- dovisning publiceras tillsammans med revisionsberättelsen, om ofullständigheten består i att 1.upplysningar enligt 5 kap. 18 eller 20 § har lämnats utan uppgift om fördelningen mellan kvinnor och män eller utan uppgift om fördelningen mellan olika länder, eller 2.uppgift enligt 5 kap. 18 b § inte har lämnats. Denna lag träder i kraft och tillämpas för räken- skapsår som avslutas eller . 2 Senaste lydelse 1999:1112. 5 kap.1 §1Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall årsre- dovisningen innehålla de upplysningar som anges i 36 §§ nedan. Upplysningarna skall lämnas i noter. Om det inte står i strid med kravet på överskådlighet, får upplysningarna i stället lämnas i balansräkningen eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som före- skrivs i 2 §, följande bestämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas:1 § andra stycket om hänvis- 1 § andra stycket om hänvis- ningar till noter, ningar till noter,2 § om värderings- och omräk- 2 § om värderings- och omräk- ningsprinciper, ningsprinciper,3 § om anläggningstillgångar, 3 § om anläggningstillgångar,4 § om uppgifter om taxerings- 4 § om uppgifter om taxerings- värden, värden,5 § om uppskrivningsfond, 5 § om uppskrivningsfond,8 och 9 §§ om uppgifter om 8 och 9 §§ om uppgifter om dotterföretag och vissa andra före- dotterföretag och vissa andra före- tag, tag,12 § om lån till ledande befatt- 12 § om lån till ledande befatt- ningshavare, ningshavare,13 § om konvertibla lån, 13 § om konvertibla lån,14 § andra och tredje styckena 14 § andra och tredje styckena om förändringar i eget kapital om förändringar i eget kapital m.m., m.m.,16 § första stycket och 17 § 16 § första stycket och 17 § första stycket om upplysningar om första stycket om upplysningar om skatt, skatt,18 § om medelantalet anställda 18 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret, under räkenskapsåret,18 a § om sjukfrånvaro, 18 a § om sjukfrånvaro,18 b § om könsfördelningen bland ledande befattningshavare,1921 §§ om löner, andra er- 1921 §§ om löner, andra er- sättningar och sociala kostnader, sättningar och sociala kostnader,22 § om pensioner och liknande 22 § om pensioner och liknande förmåner, förmåner,23 § om tidigare styrelse och 23 § om tidigare styrelse och1 Senaste lydelse 2002:1063.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse1.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolagHärigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § lagen (1995:1559) om årsredo- visning i kreditinstitut och värdepappersbolag skall ha följande lydelse. 24 § om suppleanter och vice 24 § om suppleanter och vice 25 § om avtal om avgångsve- 25 § om avtal om avgångsve- 26 § om uppgift om moderföre- 26 § om uppgift om moderföre- Denna lag träder i kraft och tillämpas för räken- skapsår som avslutas eller . Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § lagen (1995:1560) om årsredovis- ning i försäkringsföretag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall årsre- dovisningen innehålla de upplysningar som anges i 36 §§ nedan. Upplysningarna skall lämnas i noter. Om det inte står i strid med kravet på överskådlighet, får upplysningarna i stället lämnas i balansräkningen eller resultaträkningen. Vidare skall, med beaktande av vad som föreskrivs i 2 §, följande bestämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas: 1 § andra stycket om hänvis- § andra stycket om hänvis- ningar till noter, ningar till noter, 2 § om värderings- och omräk- § om värderings- och omräk- 3 § om anläggningstillgångar, § om anläggningstillgångar, 4 § om uppgifter om taxerings- § om uppgifter om taxerings- 5 § om uppskrivningsfond, § om uppskrivningsfond, 7 § om inköp och försäljning § om inköp och försäljning 8 och 9 §§ om uppgifter om och 9 §§ om uppgifter om dotterföretag och vissa andra före- dotterföretag och vissa andra före- 10 § andra stycket om kort- och 10 § andra stycket om kort- och 11 § om ställda säkerheter, § om ställda säkerheter, 12 § om lån till ledande befatt- § om lån till ledande befatt- 13 § om konvertibla lån, § om konvertibla lån, 14 § andra och tredje styckena § andra och tredje styckena om förändringar i eget kapital om förändringar i eget kapital 16 § första stycket och 17 § § första stycket och 17 § första stycket om upplysningar om första stycket om upplysningar om 18 § om medelantalet anställda § om medelantalet anställda 18 a § om sjukfrånvaro, 18 a § om sjukfrånvaro, b § om könsfördelningen bland ledande befattningshavare, 1 Senaste lydelse 2002:1064. 1921 §§ om löner, andra ersätt- 1921 §§ om löner, andra ersätt- Prop. ningar och sociala kostnader, ningar och sociala kostnader, 22 § om pensioner och liknande 22 § om pensioner och liknande 23 § om tidigare styrelse och 23 § om tidigare styrelse och 24 § om suppleanter och vice 24 § om suppleanter och vice 25 § om avtal om avgångs- 25 § om avtal om avgångs- 26 § om uppgift om moderföre- 26 § om uppgift om moderföre- Denna lag träder i kraft och tillämpas för räken- skapsår som avslutas eller . Ärendet och dess beredning Frågan om ett lagstadgat krav på redovisning av könsfördelningen i ett företags ledning har tagits upp i flera riksdagsmotioner. Efter att tidigare ha ställt sig avvisande till ett sådant krav uttalade lagutskottet i be- tänkandet 1999/2000:LU10 att tiden var mogen att överväga om ett sådant krav skulle kunna vara till nytta för jämställdhetsarbetet. Utskottet ansåg att regeringen i lämpligt sammanhang borde ta initiativ till sådana överväganden och återkomma till . har som sin mening gett regeringen till känna vad utskottet har anfört (se rskr. 1999/2000:144). Mot denna bakgrund remitterade en promemoria angående redovisning av könsfördelningen i företags- ledningar. En sammanfattning av promemorian bifogas som bilaga 1. I bilaga 2 finns promemorians lagförslag. I promemorian föreslogs att det gällande kravet på att företag i årsredovisningen lämnar uppgift om könsfördelningen bland de anställda utvidgas till att omfatta även könsfördelningen inom företagets ledning. Bilaga 3 innehåller en förteckning över remissinstanserna. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftnings- ärendet (dnr Ju2002/4635/L1). I denna proposition behandlar vi de frågor som har tagits upp i prome- . Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den social- demokratiska regeringen, och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bi- laga 5. Lagrådets synpunkter har beaktats. Andelen kvinnor i ledande befattningar i näringslivet är låg. Detta fram- går av flera undersökningar som har gjorts på området. Av betänkandet Ledare, makt och kön en rapport om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män (SOU 1997:135) framgår att andelen kvinnor bland ordinarie styrelseledamöter i börs- noterade företag uppgick till . Motsvarande siffror för åren 19931995 var , och . Av skri- velsen Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet (skr. 1999/2000:24), som regeringen överlämnade till , framgår att uppgick antalet kvinnor i börsnoterade bolagsstyrelser till . hade andelen stigit till . I den nämnda skrivelsen anges att regeringen avser att uppmärksamt följa utvecklingen . Av samma skrivelse framgår att andelen kvinnliga ledamöter i statliga bolagsstyrelser uppgick till . hade denna andel stigit till (se skr. 2001/02:120 s. 19). har som mål att andelen kvinnor i statliga bolagsstyrelser skall vara minst Prop. 2002/03:56 (skr. 1999/2000:24 s. 13). Frågan om könsfördelningen i företagsledningar uppmärksammades också i rapporten om kvinnor och chefskap (SOU 1994:3). Utredningen visade att av de privata företagens sty- relser bestod av enbart män och att av företagen hade ledningsgrupper bestående av enbart män. upp- gick andelen kvinnliga chefer i privat sektor till . Regeringen har tillkallat en särskild utredare (se dir. 2002:19) med uppgift att följa upp utredning. Utredaren skall kartlägga kvinnors deltagande på lednings- och styrelsenivå i svenskt näringsliv och mot bakgrund av befintlig forskning på området sammanfatta kunskapsläget angående de hinder och strukturer som styr utvecklingen. Vidare skall utredaren före- slå åtgärder för att öka kvinnors representation på ledande poster i svenskt näringsliv. Arbetet skall vara avslutat . Frågan om vilka åtgärder som kan vidtas för att komma till rätta med den ojämna könsfördelningen i företagsledningarna har tidigare över- vägts i olika sammanhang. I regeringens proposition om jämställd- hetspolitiken inför 90-talet (prop. 1987/88:105) förklarade dåvarande arbetsmarknadsministern att hon ansåg att informationen om andelen kvinnor på ledande poster inom näringslivet var bristfällig och att hon därför avsåg att ta initiativ till en kartläggning av andelen kvinnor i beslutande positioner (s. 42). I samma proposition gjordes bedömningen att samtliga företag borde åläggas att redovisa medelantalet anställda kvinnor respektive män. I propositionen Kontobaserat aktie- system (prop. 1988/89:152 s. 89) anförde dåvarande justitieministern att redovisningsskyldigheten av praktiska skäl borde begränsas till företag som var skyldiga att upprätta årsredovisning, dvs. bl.a. samtliga aktie- bolag och ekonomiska föreningar. hade inte någon annan uppfattning (bet. 1988/89:LU5, rskr. 1989/90:22). Den bestämmelse som därefter infördes finns numera i 5 kap. 18 § årsredovisningslagen. Frågan om att utvidga redovisningsskyldigheten till att omfatta krav på redovisning av könsfördelningen på olika beslutsnivåer inom företagen har därefter tagits upp i flera motioner och i skriftliga frågor till justitieministern. I ett yttrande över en sådan motion från den allmänna motionstiden (mot. 1999/2000:L214) konstaterade lagutskottet att tidigare, i samband med behandlingen av liknande motions- spörsmål, hade ställt sig avvisande till att utvidga den lagstadgade skyl- digheten till att omfatta krav på redovisning av könsfördelningen på olika beslutsnivåer inom företagen (se bl.a. bet. 1997/98:LU26 och 1998/99:LU16). Utskottet ansåg emellertid att tiden var mogen att över- väga om en utvidgning av den gällande skyldigheten att i årsredo- visningen ange könsfördelningen bland de anställda till en redovisning av fördelningen mellan kvinnor och män i styrelser och på andra ledande befattningar i företaget kan vara till nytta för jämställdhetsarbetet. har som sin mening gett regeringen till känna vad utskottet har anfört (se rskr. 1999/2000:144). Behovet av ett utvidgat redovisningskrav Regeringens förslag: Det införs en skyldighet för företag att lämna upp- gift om könsfördelningen inom företagets ledning. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Promemorians förslag har mött blandade reaktio- ner bland remissinstanserna. Flertalet remissinstanser har tillstyrkt för- slaget eller lämnat det utan erinran. Några har avstyrkt förslaget eller ställt sig negativa till det, däribland Hovrätten för Nedre , Bok- föringsnämnden, , Företagarnas Riksorgani- sation, för regelgranskning, FAR, Svenska Revisor- samfundet SRS, , och Bakgrund: Varken aktiebolagslagen eller annan associationsrättslig lagstiftning innehåller några regler om könssammansättningen i ett före- Bestämmelser om ett aktiebolags ledning finns i 8 kap. aktiebolagslagen (1975:1385). Enligt 1 § skall ett bolag ha en styrelse med minst tre ledamöter. I ett privat aktiebolag får styrelsen dock bestå av en eller två ledamöter, om det finns minst en suppleant. utses styrelsen av bolagsstämman. I bolagsordningen får det föreskrivas att en eller flera styrelseledamöter, i publika aktiebolag dock mindre än hälften av samtliga, skall utses på annat sätt. Styrelsen i ett publikt aktiebolag skall enligt 23 § utse en verkställande direktör medan detta är frivilligt i ett privat aktiebolag. Om en verkställande direktör har utsetts, får styrelsen utse en eller flera vice verkställande direktörer. bestämmelser finns även för bl.a. ekonomiska föreningar. Av 6 kap. 1 § bokföringslagen (1999:1078) följer att bl.a. samtliga aktiebolag, ekonomiska föreningar och handelsbolag i vilka en eller flera delägare är juridiska personer är skyldiga att avsluta sin redovisning med Undantag görs för vissa mindre företag, bl.a. sådana som drivs i annan associationsform eller som enskild firma. bestämmelserna om årsredovisningens innehåll och form finns i årsredo- visningslagen (1995:1554), lagen (1995:1559) om årsredovisning i kre- ditinstitut och värdepappersbolag samt lagen (1995:1560) om årsre- dovisning i försäkringsföretag. Syftet med bestämmelserna om upp- rättande och offentliggörande av årsredovisningar är i första hand att bolagets intressenter av skilda slag skall kunna få upplysningar som är av betydelse för bedömningen av bolagets ekonomiska förhållanden och ut- vecklingsmöjligheter (jfr bet. 1995/96:LU4 s. 16 och prop. s. 335). Innehållet i årsredovisningen skall också vara sådant att det kan utgöra grundval för framtida ekonomiska beslut. Av 5 kap. 18 § årsredovisningslagen framgår att ett företags årsredo- visning skall innehålla uppgift om medelantalet under räkenskapsåret anställda personer med uppgift om fördelningen mellan kvinnor och Om företaget har anställda i flera länder, skall medelantalet an- ställda och fördelningen mellan kvinnor och män i varje land anges. har i en rekommendation, BFN R4, behandlat redovisningskraven enligt bestämmelsen. Det finns inte några särskilda sanktioner kopplade till detta enskilda redovisningskrav. Liksom när det gäller andra krav på uppgiftslämnande kan dock brister föranleda att företagets revisor lämnar en s.k. oren revisionsberättelse. Om ett företag publicerar sin årsredovisning i dess helhet, skall pub- liceringen avse årsredovisningen i den form och med den ordalydelse som har legat till grund för revisionsberättelsen (8 kap. 14 § årsre- dovisningslagen). Publicerar ett företag sin årsredovisning i ofullständigt skick, skall det av publikationen framgå att den inte är fullständig (15 §). Det skall i ett sådant fall också anges om den fullständiga årsre- dovisningen har getts in till registreringsmyndigheten. En årsredovisning får, när den publiceras i ofullständigt skick, normalt inte åtföljas av re- visionsberättelsen. Detta förbud gäller dock inte om ofullständigheten består i att uppgift saknas om könsfördelningen bland de anställda. I EG:s fjärde bolagsrättsliga direktiv1 finns en bestämmelse (artikel 43.1.9) om att årsredovisningen för aktiebolag och vissa handelsbolag skall innehålla uppgift om medelantalet anställda personer fördelade på kategorier. Något krav på att könsfördelningen skall anges uppställs inte, vare sig när det gäller företagets anställda eller dess ledning. Direktivet är ett minimidirektiv och hindrar inte att medlemsstaterna ställer längre gående krav i nationell rätt. Skälen för regeringens förslag Betydelsen av att synliggöra könsfördelningen Ett av delmålen för regeringens jämställdhetspolitik är en jämn fördel- ning av makt och inflytande mellan kvinnor och män (se t.ex. skr. 1999/2000:12 s. 24). De uppgifter som har redovisats i det föregående visar att det finns stora brister inom näringslivet på detta område. Andelen kvinnor i ledande befattningar och styrelser svarar inte mot uppställa ambitioner och utvecklingen mot en jämnare könsfördelning bland sådana befattningshavare tycks gå långsamt. Det råder alltså inte något tvivel om att det finns ett behov av åtgärder för att främja en jämnare könsfördelning inom företagsledningarna. Regeringen bedriver också ett arbete för att på olika sätt stimulera en sådan utveckling. För en redovisning av några genomförda åtgärder hänvisas till den nämnda skrivelsen (s. 17). Regeringen har också, som redan nämnts, gett en särskild utredare i uppdrag att ta fram förslag till ytter- ligare åtgärder (se dir. 2002:19). Regeringen har i andra sammanhang ansett att synliggörande av köns- fördelningen kan fylla en viktig funktion i jämställdhetsarbetet. Sålunda har regeringen när det gäller könsfördelningen i företag med statligt ägande förordat att könsfördelningen synliggörs genom spridning av statistik (skr. 1999/2000:24 s. 13). Regeringen redovisar följaktligen årli- gen fördelningen mellan kvinnor och män i dessa företags styrelser (se t.ex. skr. 2001/02:120 s. 11). Liknande tankegångar låg bakom införandet av den tidigare berörda bestämmelsen i årsredovisningslagen om redo- visning av medelantalet anställda kvinnor respektive män. 1 Rådets fjärde direktiv (78/660/EEG) av grundat på artikel 54.3g i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag. bestämmelsen skulle komma att ge underlag för ett intensifierat opinions- Prop. 2002/03:56 bildande arbete i jämställdhetsfrågor (se prop. 1987/88:105 s. 42). Enligt vår uppfattning kan det antas att uppgifter om könsfördelningen även i det nu aktuella avseendet har betydelse för jämställdhetsarbetet. Genom att dessa uppgifter synliggörs kan medvetenheten om den sneda fördelningen mellan kvinnor och män på beslutande positioner öka, vil- ket i förlängningen kan skapa en opinion för och leda till en jämnare könsfördelning inom företagsledningar. Intresset av att begränsa kraven på information i årsredovisningar Årsredovisningens primära syfte är, som vi redan har varit inne på, att ge företagets externa intressenter möjlighet att bilda sig en uppfattning om företagets utvecklingsmöjligheter och framtidsutsikter i finansiellt hän- seende. Det bör därför undvikas att dessa redovisningar belastas med uppgifter som från detta perspektiv är av mindre betydelse. Flera remiss- instanser, bl.a. och , har under åberopande av argument av detta slag avstyrkt den i promemo- rian föreslagna regleringen. Vi delar uppfattningen att man rent allmänt bör iaktta restriktivitet när det gäller att införa nya regler om vilka uppgifter som skall lämnas i företagets redovisning. Det finns en risk för att en utvidgning av kraven på årsredovisningens innehåll i ett visst avseende leder till krav på att även andra typer av uppgifter skall tas med i redovisningarna. En sådan utveckling skulle innebära merarbete och olägenheter för företagen. kan den också leda till att årsredovisningen kommer att tjäna helt andra syften än vad som har varit avsikten samt att regelverket blir svåröverskådligt, särskilt för de mindre och medelstora företagen. Värdet av att viss information tas med i årsredovisningen måste därför alltid vägas mot de kostnader och andra olägenheter som omfattande in- formationskrav innebär för företagen själva (jfr prop. 1997/98:118 s. 17). Såsom konstateras i promemorian rör det sig emellertid här om uppgifter som är lätt tillgängliga för företagen och som enkelt kan sammanställas och kvantifieras.