prop · GQ0340 · 2003-01-16 00:00:00 — Kostnader motsvarande de som kvotplikten medför för svenskaföretag saknas i flertalet av dessa företags konkurrentländer.Att ålägga dessa branscher kvotplikt skulle kunna få till följd att dessaföretag flyttar sin verksamhet till andra länder, som har ett lägrekostnadstryck och lägre miljökrav än . Det är därtill de branscher somförbrukar mycket el som drabbas hårdast av kvotplikten, eftersom den baseras påelförbrukningen. Med detta som utgångspunkt anser regeringen att det ärmotiverat att dessa branscher skall undantas. Detta undantag bör dock begränsas, så att det bara omfattar de processer som är specifika för dessa företag närdet gäller förbrukningen av el. Således bör endast den el som förbrukas itillverkningsprocesserna i dessa företag undantas från kvotplikten.Elcertifikatutredningen har föreslagit att endast den elintensiva industri somhar ett effektabonnemang över 10 MW skall omfattas av undantaget. Regeringendelar dock Statskontorets bedömning, att gränsen på 10 MW kan fåkonkurrenssnedvridande effekter och att den därför är olämplig. Regeringenföreslår därför att den el som förbrukas i tillverkningsprocessen i denelintensiva industrin inte skall beaktas vid beräkningen av kvotplikten. När det gäller sådan förbrukning som hänför sig till kontor, lager och andra utrymmenskall den, liksom annan elförbrukning, däremot omfattas av kvotplikten.Svenskt Näringsliv har föreslagit att även petroleumraffinaderier ochcementindustrin skall omfattas av detta undantag. Dessa företag representerarvisserligen bara ca av de som nämnts inledningsvis, men även dessaföretags elförbrukning är mycket hög, sedd i förhållande till produktionsvärdet. Regeringen anser därför att även dessa företag skall omfattas av undantaget, på så sätt att den el som förbrukas i tillverkningsprocessen i dessa företag inteskall beaktas vid beräkningen av kvotplikten.För närvarande sker en översyn av reglerna för nedsättning av energiskatter förvissa sektorer (Fi 2001:09, dir. 2001:29). Kommitténs huvuduppgift är att utreda utformningen av regler för nedsättning av skatt på energi inom sektorer som ärutsatta för internationell konkurrens. Den skall också utreda förutsättningarnaför en annan avgränsning av området för energiskattenedsättning för dekonkurrensutsatta sektorerna än vad som gäller . Kommittén väntas slutförasitt arbete . När detta arbete har slutförts finnsförutsättningar att göra en helhetsbedömning av de framtida villkoren för denelintensiva industrin med avseende på den samlade belastningen av skatter,avgifter och kvotplikt. En sådan översyn kan göras i samband med denkontrollstation för klimatpolitiken som skall genomföras . Om liknandesystem införs i andra länder, och som innebär att industrin där åläggs enkvotplikt, bör naturligtvis denna kategori inte längre undantas.Till den elintensiva industrin hör företag inom stål- och metallverk, massa- och pappersindustrin, baskemikalieindustrin, gruvindustrin, cementindustrin ochpetroleumraffinaderier. För en närmare definition av vilken industri som i dessa sammanhang skall anses vara elintensiv har Statistiska centralbyrånsklassificering efter s.k. SNI-koder (svensk näringsgrensindelning) varitvägledande. Dessa är 131 (järnmalmsgruvor), 132 (andra metallmalmsgruvor), 2111(massaindustri), 2112 (pappers- och pappindustri), 241 (baskemikalieindustri),271-273 (järn- och stålverk) och 274-275 (andra metallverk; gjuterier), 265(cementindustri och kalkbruk) samt 232 (petroleumraffinaderier).Kvotplikten skall inte heller gälla el som elanvändare för eget bruk producerati en anläggning där generatorn har en märkeffekt som är högst 50 kW. Dettaundantag gäller el som producerats i exempelvis reservkraftsaggregat eller iandra produktionsanläggningar som i allmänhet endast levererar den el som åtgårför exempelvis en jordbruksrörelses förbrukning. Det är av administrativa skälinte rimligt att ålägga dessa producenter en kvotplikt för den ringa förbrukning det här är fråga om.Kvotplikten bör slutligen inte heller gälla sådan el som förbrukas vidproduktion av el, s.k. hjälpkraft. Liksom i fråga om den elintensiva industrinskall däremot den el som förbrukas i kontor, lager och andra utrymmen som hörtill kraftverket omfattas av kvotplikten.4.12.8Kvotens utveckling över tidenRegeringens förslag: Kvotplikten för en elanvändare skall omfatta det antalelcertifikat i förhållande till elanvändarens förbrukning av el som framgår avnedanstående tabeller. Antalet certifikat den kvotpliktige skall inneha den 1april bestäms till ett visst antal certifikat genomavrundning till närmaste heltal, dock lägst ett.Om en elanvändares kvotplikt hanteras av en elleverantör skall elanvändarensförbrukning av el anses motsvara den mängd el för vilken elanvändarenfakturerats av leverantören. Detsamma skall gälla när elanvändaren självhanterar sin kvotplikt.År för vilken kvotplikt skall Antal elcertifikat per levereradfullgöras eller förbrukad MWh2003 0,0742004 0,0812005 0,1042006 0,1262007 0,1412008 0,1532009 0,1602010 0,169Regeringens bedömning: En översyn av de framtida kvotnivåerna bör görasvartannat år med start . Med hänsyn till kravet på stabilitet böromprövningen inte omfatta det nästkommande året. I sambandmed dessa omprövningar bör också möjligheten övervägas att höja ambitionsnivånnär det gäller målet för den framtida förnybara elproduktionen. utgörockså en kontrollstation för klimatpropositionen, vilket kan få stor betydelseför den framtida inriktningen.Elcertifikatutredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringensförslag. Utredningens förslag omfattar dock inte den el som förbrukas itillverkningsprocessen i cementindustrin och petroleumraffinaderier och harberäknats utifrån att elintensiv industri över 10 MW inte skall beaktas.Remissinstanserna: Bland de remissinstanser som yttrat sig om kvotpliktensutveckling över tiden så anser och attkvotnivåerna verkar rimliga. ochNaturskyddsföreningen anser däremot att kvotnivåerna är för låga.Naturskyddsföreningen menar att eftersom all el skall vara förnybar ochlångsiktigt hållbar , bör målet vara åtminstone 10 %.Statskontoret anser att det är svårt att ta ställning till kvoterna eftersomberäkningar och simuleringar inte redovisas i utredningen. Statskontoret menarockså att de kvotnivåer som utredningen föreslår ligger nära den utveckling somutredningen bedömt som varken trolig eller önskvärd, nämligen snabbinledningstakt och därefter avtagande ökningstakt. När det gäller rutiner föratt besluta om kvotnivåerna så anser och i län att , efter förslag från regeringen, bör besluta omkvotplikten för nästkommande år.Skälen för regeringens förslag och bedömning: Kvotplikten, dvs. det antalelcertifikat som den som hanterar kvotplikten skall inneha på sittcertifikatkonto för att slippa att betala kvotpliktsavgiftskall kunna beräknas år för år och kvotens utveckling över tiden bör också kunna utläsas av dem som hanterar kvotplikten. då lagen om elcertifikat är i kraft är . Det första beräkningsåret, då de som hanterarkvotplikten skall börja köpa elcertifikat, skall följaktligen vara . Det antal elcertifikat som den som hanterar kvotplikten skall inneha året därefterframgår av den högra tabellen och uppgår till 0,074 elcertifikat per förbrukadMWh el under det föregående beräkningsåret.Om en elanvändares kvotplikt hanteras av en elleverantör bör man med förbrukadel avse fakturerad el, så att diskrepanser inte uppstår i systemet. När enelanvändares förbrukning av el är timmätt, överensstämmer mängden förbrukad elmed den mängd el som också fakturerats. Det är alltså samma mängd el somelanvändaren förbrukat och fakturerats för. Däremot faktureras många företag och hushållskunder i enlighet med beräknad, preliminär förbrukning. Det innebär att den faktiskt förbrukade mängden el inte alltid överensstämmer med denpreliminärt beräknade och fakturerade mängden el. Om det efter avläsning avmätaren visar sig att användaren faktiskt förbrukat mer el än enligt denpreliminära beräkningen, som legat till grund för faktureringen, så faktureraselanvändaren för denna el vid ett senare faktureringstillfälle. Skulle detmotsatta förhållandet gälla, dvs. att en elanvändare faktiskt förbrukat enmindre mängd el än den preliminärt beräknade och fakturerade, så krediteraselanvändaren denna el vid ett senare faktureringstillfälle. Slutresultatet blirsåledes korrekt, även om man med förbrukad el avser fakturerad el. Detsamma börgälla även i de fall elanvändaren själv hanterar sin kvotplikt. Som framgår avavsnitt 4.12.4 om deklarationsskyldigheten så är det den fakturerade elen somskall anges i deklarationen.Elcertifikatutredningens förslag på kvoter grundar sig på beräkningar utifrånmålet, en ökning av användningen av förnybar el med års nivåtill och med 2010. Vid en positiv utveckling är regeringens bedömning att enlämplig justering av målet skulle kunna vara att öka den förnybaraelproduktionen med (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17,rskr. 2001/02:317). Utgångspunkten för förslag är enbedömning av den s.k. utbudskurvan för certifikatsberättigad elproduktion ochelanvändningens framtida utveckling. För att konstruera en utbudskurva harutredningen gjort bedömningar av olika kraftslags produktionspotential vid olika prisnivåer. Utredningen har även gjort bedömningar om introduktionstakt ochledtider. Som anges i figur 1 nedan så kommer inledningsvis el att produceras ibefintliga anläggningar, därefter sker expansion av befintlig produktion ochslutligen tillkommer ny produktion. Expansion av befintlig produktion och nyproduktion kommer dock till viss del att gå omlott, eftersom viss typ av nyproduktion har lägre produktionskostnader än vissa former av expansion ibefintlig produktion.Figur 1Utbudskurva för certifikatsberättigad elproduktion där dencertifikatsberättigade elproduktionen uttrycks som en funktion avproduktionskostnaderna.Den befintliga förnybara elproduktionen i anläggningar som skall varacertifikatsberättigande uppgår till ca . Med den omfattning avkvotplikten som föreslagits ovan och nuvarande nivå på förbrukningen hoselanvändarna, så uppskattas den el som kvotplikten baseras på uppgå till ca 99TWh . Detta innebär att befintlig certifikatberättigad elproduktionmotsvarar en kvot på 6,5:99, dvs. ca 0,065, där kvoten anger det antalelcertifikat per förbrukad MWh som den kvotpliktige skall inneha den 1 aprilföljande år. Vid en oförändrad nivå på kvotplikten kommer efterfrågan påelcertifikat att öka om elanvändningen ökar. Efterfrågan på certifikat kommeralltså att vara beroende av såväl elanvändningens utveckling, som denfastställda kvoten.Eftersom certifikatssystemet skall leda till en ökad användning av förnybarelproduktion, så bör kvotplikten ligga högre än tillgängligt utbud av elcertifikat. Ett alltför stort avstånd mellan kvotens storlek och tillgångenpå certifikat kan dock innebära snabba och kraftiga svängningar icertifikatspriset, vilket inte är önskvärt. Orsaken till sådana svängningar ärframför allt de ledtider som krävs både för nya produktionsanläggningar och fören anpassning av befintliga anläggningar. Osäkerheten om dessa ledtider gör attkvotplikten inledningsvis bör ha en måttlig ökningstakt, för att sedanaccelerera mot slutet av perioden. Regeringens samlade bedömning är därför attutredningens förslag är väl avvägt och bör leda till att målet att öka denförnybara elproduktionen med bör kunna uppnås. De värden påkvoten som anges i utredningens förslag har dock omräknats med hänsyn tillföreslagen ändring av undantaget för elintensiv industri i förhållande tillutredningens förslag, dvs. gränsen 10 MW har tagits bort och cementindustri ochpetroleumraffinaderier har lagts till. Regeringen anser därutöver att en stabilprisutveckling för elcertifikaten gynnas av att kvoten höjs något under detförsta året, så att ökningen av den förnybara elproduktion blir ungefär likastor under de två inledande åren. Regeringen föreslår därför att kvoten detförsta året sätts till 0,074 istället för 0,064, som utredningen föreslår.Några remissinstanser har föreslagit att regeringen skall föreslåkvotplikten . Att kvotplikten fastställs för en längretidsperiod är viktigt för systemets stabilitet och tillförlitlighet och innebäratt elproducenterna och de som hanterar kvotplikten har möjlighet att förutsekvotpliktens utveckling över tiden. Ett system som innebär årliga justeringar av kvotplikten tillgodoser inte dessa grundläggande krav. är denframtida utvecklingen av såväl elanvändningen som den förnybara elproduktionenförknippad med viss osäkerhet. Regeringen avser därför att noga följa systemetsutveckling och dess effekter på produktionen av förnybar el. Denna produktion är även beroende av den övriga utvecklingen på miljöområdet. Regeringen kommerdärför att göra en översyn av kvotnivåerna vart annat år med start . Medhänsyn till kravet på stabilitet kommer en eventuell justering av kvoterna viddessa tillfällen inte att omfatta det nästkommande året. Omprövningen år 2004kommer således att avse kvotplikten . utgör också en kontrollstation för klimatpropositionen, vilket kan få betydelse för dennautvärdering. I samband med dessa omprövningar kommer också möjligheten till enhöjning av ambitionsnivån att övervägas. Detta i syfte att ytterligare ökaambitionen i införandet av förnybara energikällor, främst vindkraft, så attdetta kraftslag bidrar på en nivå som är förenlig med statsmakternas ambitionatt kraftfullt satsa på vindkraften.Helheten i elcertifikatssystemet är mycket viktig för systemets funktion. Det är därför inte möjligt att i någon högre grad - isolerat - ändra någon avvariablerna mål, kvotstorlek eller taket på kvotpliktsavgiften, eftersom dettakan få oväntade eller oönskade effekter på andra delar av systemet.4.12.9 GarantiprisRegeringens förslag: En certifikatberättigad producent skall under åren 2004till och med 2008 till ett fast pris kunna lösa in de elcertifikat somproducenten tilldelats det föregående kalenderåret. Inlösen skall ske från ochmed till och med hos Energimyndigheten.De priser som skall gälla per certifikat framgår av nedanstående tabell.År 2004 60 krÅr 2005 50 krÅr 2006 40 krÅr 2007 30 krÅr 2008 20 krElcertifikatutredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.Remissinstanserna: SVL anser att garantipriset är för lågt. SVL föreslår attcertifikaten skall lösas in löpande. SERO och SVL föreslår ett garantipris på /kWh utan avtrappning.Skälen för regeringens förslag: Vid övergången från det nuvarande stödsystemet,till ett mer marknadsanpassat sätt att främja den förnybara elproduktionen, ärdet mycket viktigt att elcertifikatssystemet uppnår en hög trovärdighet ochuppfattas som stabilt. Det är därför angeläget att producenterna ges ett skydd mot alltför låga certifikatpriser och enmöjlighet att få avsättning för de elcertifikat som de inte lyckats sälja underdet föregående kalenderåret. En certifikatberättigad producent skall därför gesmöjlighet att till ett fast pris lösa in de elcertifikat som han tilldelats detföregående kalenderåret. Inlösen skall ske hos . Garantiprisetbör avtrappas och försvinna efter 2008. har kvotpliktenökats, vilket innebär att risken för mycket låga certifikatpriser torde varaavsevärt mindre. Garantipriset startar på en nivå om per certifikatoch sjunker därefter till , vilket framgår av ovanstående tabell.Elcertifikaten bör inte kunna inlösas under löpande kvotperiod. Ett sådantsystem skulle visserligen ge producenterna en bättre likviditet, men skulletroligen inte utnyttjas i särskilt hög utsträckning, eftersom man i så fallavhänder sig möjligheten att senare avsätta certifikaten till ett möjligt, högre marknadspris. Det kan även ha en prispåverkande effekt, eftersom staten löserin certifikaten . Det lämpligaste är således att certifikatenskall kunna inlösas året de tilldelats producenten.4.13 KvotpliktsavgifterRegeringens förslag: Den som hanterar kvotplikten skall till staten betala ensärskild avgift, en s.k. kvotpliktsavgift,- om han i sin deklaration angivit ett mindre antal elcertifikat än som omfattas av kvotplikten, eller- i annat fall det antal elcertifikat som omfattas av kvotplikten enligt endeklaration inte kunnat annulleras på certifikatkontot.Avgiften per certifikat som omfattas av kvotplikten och som skulle haannullerats skall uppgå till av det volymvägda medelvärdet avcertifikatspriset föregående år till och med påföljande år. För elcertifikat som skulle ha annullerats åren2004 och 2005 tas kvotpliktsavgift ut med högst respektive per certifikat.Elcertifikatutredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringensförslag. Utredningen föreslår att sanktionstaket på per certifikatskall gälla under en femårsperiod.Remissinstanserna: Statskontoret anser att valet av avgiftens storlek är dåligtunderbyggd, vilket gör det svårt att ta ställning till de olika komponenterna iutredningens förslag. , SVL och Vindkraftsparkanser att taket på avgiften är alldeles för lågt och att det bör harmoniserasmed andra länder inom EU, dvs. det bör höjas till . SVL är vidaretveksam till att avgiften är rörlig och inte fast. VIP framför att avgiftenskall vara avdragsgill. Avgiften bör ligga på . Energianser att nivån på högst /MWh är för låg. SERO/SRF anser att avgiften börligga på /MWh.Departementspromemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringensförslag.Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har berört frågan.Skälen för regeringens förslag: Kvotpliktsavgiften skall utgöra ett incitamentatt köpa elcertifikat och att därmed inneha etttillräckligt antal elcertifikat i förhållande till den förbrukning av el somkvotplikten beräknas på. I lagrådsremissen benämns denna avgift sanktionsavgift. Lagrådet har påtalat att det ligger närmare till hands att använda benämningensanktionsavgift på en sådan avgift som en producent enligt förslaget i avsnitt4.14.2 kan åläggas att betala till staten. Enligt Lagrådet bör den avgift som är i fråga därför ges en annan benämning, t.ex. kvotpliktsavgift. Regeringen,som delar Lagrådets uppfattning, anser därför att begreppet kvotpliktsavgift bör användas.Som framgår av avsnitt 4.12.4 om deklarationsskyldigheten skall den som hanterar kvotplikten i sin deklaration ange det antal elcertifikat som Svenska kraftnätskall annullera . Skulle den deklarationsskyldige ha angivit ett mindre antal elcertifikat än som omfattas av kvotplikten, har denne intefullgjort sin kvotplikt och skall således betala en kvotpliktsavgift tillstaten. Om det antal elcertifikat som motsvarar kvotplikten i annat fall intekunnat annulleras på kontot, skall också en kvotpliktsavgift betalas. Detta kanvara fallet om det helt enkelt saknas ett tillräckligt antal elcertifikat påkontot, eller om det av andra skäl finns hinder mot att annullera certifikaten,vilket är fallet vid registreringar på kontot rörande pantsättning, utmätning,kvarstad eller betalningssäkring rörande ett elcertifikat, eller om ettelcertifikat överlåtits enligt en registrering på kontot.För att utgöra ett incitament att fullgöra kvotplikten, bör kvotpliktsavgiftensättas i relation till certifikatpriset och vara högre än detta pris. För att få en rättvisande bild av priset på elcertifikaten under hela det år som föregårtidpunkten då certifikaten skall annulleras, bör ett volymvägt medelvärde av debelopp som betalats för alla sålda certifikat tillämpas. Att bestämma kvotpliktsavgiften till av detta medelvärde, innebär en avvägningmellan syftet att förmå dem som hanterar kvotplikten att fullgöra sin kvotpliktoch konsumentintresset att certifikatpriset inte tillåts att skjuta i höjden.Med en kvotpliktsavgift som relateras till medelvärdet av certifikatpriset blirsanktionsgränsen "flytande". Därigenom minskas risken för att kvotpliktsavgiften i sig blir styrande för priset på elcertifikaten, särskilt för den inledandehandeln . En effektiv prisbildning kommer att innebära attcertifikatpriset kommer att följa det jämviktspris som uppstår mellan utbud ochefterfrågan av certifikaten. Producentens intäkter består av elpris ochcertifikatpris. Det elpris som producenten kan få är starkt avhängigt av dentotala vattenkraftproduktionen i det nordiska systemet. Det innebär att ettvåtår ger låga elpriser och ett torrår höga elpriser. Prisbildningen påcertifikat är också avhängig vattenkraftproduktionen . Genomslaget påcertifikatpriset torde dock vara mindre genom att vattenkraftens relativa andelpå certifikatmarknaden är mindre, genom att den kvotpliktige har möjlighet att"köpa i fatt" certifikat och genom attcertifikaten kan sparas från det ena året till det andra. Även med hänsyn tilldetta, är en variabel kvotpliktsavgift att föredra framför en fast.Som ett skydd mot att de kvotpliktiga drabbas av orimligt högakvotpliktsavgifter under systemets inledningsskede, införs en begränsning avkvotpliktsavgiftens storlek. Flera remissinstanser har haft synpunkter på nivånpå denna begränsning och att valet av nivå är dåligt underbyggt.Som anförts ovan om kvotens utveckling över tiden, avsnitt 4.12.8, är målet,kvotstorleken, certifikatpriserna, kvotpliktsavgiftens storlek och detgarantipris som föreslagits beroende av varandra. Att väsentligt höja ellersänka kvotpliktsavgiften kan få oväntade och ogynnsamma konsekvenser för andradelar i certifikatsystemet. Ett avgiftstak ger en entydig prisinformation tillmarknaden, vilket kan medföra att det blir styrande för prisbildningen påelcertifikaten, dvs. att priset på certifikaten styrs in mot taket. Risken föratt detta sker torde vara större om taket ligger nära marginalpriset förelcertifikaten, än om avståndet dem emellan är större. Elcertifikatsutredningenföreslår ett tak på per elcertifikat för . Denna siffra baseras på de förslag till kvot som utredningen lämnat och påde beräkningar av potential och produktionskostnad som ligger till grund förutbudskurvan i fig. 1 i avsnitt 4.12.8. Regeringen anser utifrån detta att detinte finns några starka skäl att kraftigt avvika från utredningens förslag. Detnya systemet innebär dock en ökad prisrisk för elleverantörerna , då priset på certifikaten är helt okänt och det ännu inte finns någonhistorisk prisbildning att använda som utgångspunkt. För att minska dennaprisrisk har regeringen bedömt att en sänkning av taket till för år 2004kan vara rimlig. För att kompensera för denna sänkning anser regeringen atttaket bör uppgå till för . Regeringens bedömning är att dessaförändringar av taknivån, jämförda med förslag, inteskall påverka möjligheten att öka användningen av förnybar el i en sådanutsträckning att kvotutvecklingen inte uppfylls. I takt med att kvoten höjs ochcertifikatpriset stiger finns dock enligt regeringens bedömning en ökad risk för att taket med tiden kommer att vara styrande för prisbildningen påcertifikaten. Denna risk förstärks också av den osäkerhet som råder när detgäller framtida produktionskostnader för förnybar elproduktion. Av detta skälföreslår regeringen att takets giltighetstid begränsas och 2005.Regeringen kommer att noga följa takets prisstyrande inverkan och i samband medden omprövning av kvotens storlek som planeras till 2004 kommer behovet av enförlängning och eventuell förändring av takets utformning att övervägas.Beträffande den skattemässiga behandlingen av kvotpliktsavgiften hänvisas tillavsnitt 4.8.4.13.1Beslut om kvotpliktsavgiftRegeringens förslag: skall varje årfatta beslut om eventuell kvotpliktsavgift. Om Energimyndigheten inte fattatbeslut om kvotpliktsavgift inom den angivna tiden, har skyldigheten att betalakvotpliktsavgift för det föregående kalenderårets förbrukning av el förfallit.Om den som hanterar kvotplikten i sin deklaration lämnat oriktiga ellervilseledande uppgifter av betydelse för kvotpliktens omfattning, fårEnergimyndigheten fatta beslut om kvotpliktsavgift, eller ändra ett tidigarebeslut om kvotpliktsavgift, även efter .