prop · GQ031d5 · 2003-01-01 00:00:00 — var i genomsnitt 640 personer aktuella för påföljden, vilket nästan är en fördubbling jämfört med föregående år. Diagram 4.9 Frivårdsklienter (i medeltal) kontrv & smhtj) Tabell 4.8 Fördelningen av frivårdsklienter dömda i medeltal och dygnskostnad för frivård åren 19992001 1varav skyddstillsynsdömda 854 och villkorlig dom 165 2varav skyddstillsynsdömda 1 087 och villkorlig dom 331. 3varav skyddstillsynsdömda 1 156 och villkorlig dom 646. Det genomsnittliga antalet personer dömda till skyddstillsyn (exklusive de med föreskrift om samhällstjänst eller kontraktsvård) var 4 734 personer, vilket är i stort sett oförändrat jämfört med . Antalet personer dömda till skyddstillsyn med föreskrift om samhällstjänst uppgick till 1 156. Liksom villkorlig dom med samhällstjänst fortsätter skyddstillsyn med samhällstjänst att öka. Antalet dömda till s.k. kontraktsvård var 1 048, vilket är en minskning jämfört med . Antalet fängelsedömda som avtjänade sitt fängelsestraff genom intensivövervakning med elektronisk kontroll fortsatte att minska. Minskningen var till 200 personer i genomsnitt. Minskningen är enligt Kriminal- vårdsstyrelsen sannolikt en följd av att villkorlig dom med samhällstjänst har blivit ett alternativ till kortare fängelsestraff. Antalet personutredningar ökade och uppgick till omkring 24 000, vilket var 1 000 fler än 2000. fortsatte kriminalvårdens myndigheter arbetet med att stärka samverkan med andra delar av rättsväsendet och övriga samverkanspartners. Särskilt den samverkan som sker med det övriga rättsväsendet är enligt av primär betydelse för att sprida kännedom om frivårdsalternativen och öka tilltron till dessa. Därför anordnas lokala sammankomster med tingsrätter, åklagare, polis, advokater och kriminalvården. Frivården deltar i särskilda samverkansprojekt på flera håll för att få till stånd snabbare lagföring. Erfarenheterna av dessa projekt är enligt mycket goda. I de fall där klienter har fått en föreskrift om programverksamhet i sin påföljd har ett större andel fullföljt programmet. I vissa fall har problem med tjänstledighet bland utbildade programledare lett till att program inte kunnat fortgå. var antalet lekmannaövervakare 4 508, detta är en ökning . Andelen klienter med lekmannaövervakare har dock minskat den senaste femårsperioden, från 2002. Kriminalvården har arbetat med att öka antalet lekmannaövervakare. Detta har skett på olika sätt bland kriminalvårdens myndigheter. Samarbetet med , , har intensifierats. I vissa fall har kriminalvården spridit information om frivårdens arbete vid närliggande högskolor. Antalet personer som dömts till villkorlig dom med föreskrift om samhällstjänst och skyddstillsyn med föreskrift om samhällstjänst har fortsatt att öka . Regeringen har gett i uppdrag att utvärdera dessa båda påföljdskombinationer så som de har kommit att tillämpas efter . Uppdraget kommer att redovisas . Användningen av intensivövervakning med elektronisk kontroll fortsatte att minska även . Intensivövervakningen utgör dock fortfarande ett bra alternativ till verkställighet i som är dömda till fängelse. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Intensivövervakningen är inte behäftad med fängelseverkställighetens negativa konsekvenser och den är vidare mindre resurskrävande. Lekmannaövervakare fyller en viktig funktion i arbetet med att förebygga återfall i brottslighet. Regeringen ser positivt på de åtgärder som kriminalvården vidtagit för att komma tillrätta med det vikande antalet lekmannaövervakare. Med hänsyn till att antalet lekmannaövervakare har ökat verkar de vidtagna åtgärderna ha haft effekt och det är angeläget att detta arbete fortsätter. Regeringen anser att frivården uppfyller en central del av kriminalvårdens uppdrag. Inom frivården finns en stor kompetens när det gäller återfallsförebyggande arbete. Genom integrering med kriminalvårdens övriga verksamheter kan ett ömsesidigt och utvecklande utbyte åstadkommas. Inte minst mot bakgrund av arbetet med försöksverksamheten med intensifierade frigivningsförberedelser kommer regeringen att ha anledning att noga följa frivårdens arbete framöver. Åtta anstalter rapporterade att missbruk förekommit ofta eller så gott som april . uppgav nio anstalter motsvarande omfattning av narkotikaförekomst. Vid över hälften av anstalterna förekom missbruk sällan eller aldrig. Uppgifter om beslag av narkotika har samlats in under en lång följd av år. Merparten av de fynd som gjorts såväl tidigare som 2001 består av förhållandevis små mängder narkotika. Andelen narkotikamissbrukare i anstalt har ökat . Enligt beror detta bl.a. på att personer dömda till upp till tre månaders fängelse i många fall avtjänar sina straff genom intensivövervakning med elektronisk kontroll. I denna grupp, som inte avtjänar sitt straff i anstalt, är narkotikamissbruk sällsynt förekommande. utgjorde narkotikamissbrukarna av samtliga intagna. Andelen narkotikamissbrukare av samtliga intagna har därmed ökat från en 40- till en 50-procentsnivå . Även bland frivårdsklienterna har andelen med känt missbruk ökat. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 gick andelen frivårdsklienter med känt narkotikamissbruk till , vilket kan jämföras . Det innebär att frivården har att arbeta med nästan 4 500 klienter där narkotikamissbruk ingår som del i problematiken. Kriminalvården strävar efter att med flera olika ingripande åtgärder som differentiering, kontroll och påverkansinsatser hålla anstalter och häkten fria från narkotika, alkohol och andra droger. Som specialresurser för att motivera narkotikamissbrukare till behandling fanns 474 inrättade platser . Vid ingången av 2002 hade antalet platser ökat till 633. Andelen narkotikamissbrukare som deltar i behandlingsinsatser har minskat efter 1997. Sammanlagt 117 narkotikamissbrukare var placerade enligt 34 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt (KvaL) , vilket är något fler än motsvarade tid . Enligt kan detta vara en antydan till att den negativa trenden har brutits. avsatte särskilda medel för 34 § KvaL och kontraktsvård. Dessa medel har varit en viktig signal till myndigheterna att verksamheten inte kan prioriteras bort till förmån för annat. Kriminalvårdens myndigheter har inte fullt ut kunnat förbruka de särskilt avsatta medlen. Vid placeringar enligt 34 § KvaL ansvarar kriminalvården för kostnaderna intill dagen för villkorlig frigivning. För tiden därefter ansvara den intagnes hemkommun för kostnaderna. För att en placering skall kunna komma till stånd krävs ansvarsförbindelse från den aktuella hemkommunen. I de fall sådan ansvarsförbindelse inte finns blir det vanligtvis inte någon placering enligt 34 § KvaL. anser att kommunernas bristande ekonomiska resurser i hög grad har påverkat antalet placeringar. Enligt kan även längre verkställighetstider och därmed lägre genomströmning vid den höga beläggningssituation som varit ha lett till färre placeringar. Missbrukande klienter i frivård har samma möjligheter som narkotikamissbrukare i samhället i övrigt att få tillgång till vård. Kommunerna är emellertid enligt restriktiva med att bevilja vård till vuxna som så önskar. Enligt är vården i högre grad anpassad till vård av alkoholmissbrukare än av narkotikamissbrukare. styrelsen gör även bedömningen att samarbetet med kommuner i vissa fall medför att en del av kriminalvårdens klienter har svårare att få tillgång till avgiftningsplatser och öppenvårdsenheter för missbrukare. Kriminalvårdens ambition att slussa klienter till vårdkontakter försvåras enligt av att många kommuner saknar specialiserade öppenvårdsresurser inom socialtjänst och sjukvård. Uppfattningen om vilka vårdbehov klienterna har skiljer sig ibland mellan kriminalvård och socialtjänst. Detta gör enligt att vård som planerats av kriminalvården inte alltid kan genomföras. Inom ramen för regeringens narkotikapolitiska handlingsplan har fått i uppdrag att genomföra en särskild satsning på att bekämpa narkotikamissbruket bland kriminalvårdens klienter. För detta ändamål har regeringen avsatt till kriminalvården. Målsättningen med narkotikasatsningen är bl.a. att samtliga narkotikamissbrukare som kommer i kontakt med kriminalvården skall identifieras och erbjudas vård, att utveckla och utvärdera de missbruksrelaterade programmen samt att fler narkotikamissbrukare genomgår dessa program, att kraftigt minska införseln av narkotika på anstalter och häkten och att kriminalvårdens personal skall ha kunskaper som är relevanta för att arbeta med motivation av narkotikamissbrukare. har även fått i uppdrag att kartlägga omfattningen och typen av problem som hindrar placeringar enligt 34 § KvaL och att utveckla särskilda program för kontraktsvård. De båda sistnämnda uppdragen skall redovisas . Narkotikasituationen vid anstalter och inom frivården återspeglar utvecklingen av narkotikasituationen i samhället i stort. har narkotikasituationen vid såväl anstalter som inom frivården försämrats genom att fler än tidigare bland de nyintagna på anstalt eller de nya klienterna inom frivården varit narkotikamissbrukare. Omprioriteringar och nya organisationsformer inom såväl kriminalvård som socialtjänst torde ha bidragit till att behandlingsinsatserna har minskat totalt sett. Behandling utanför anstalt i form av placeringar enligt 34 § KvaL fyller en viktig funktion i arbetet med att komma tillrätta med narkotika- Det är därför positivt att har avsatt särskilda medel för dessa placeringar. Däremot är det inte tillfredsställande att kriminalvårdens myndigheter inte fullt ut har kunnat använda dessa medel. Det uppdrag som har fått av regeringen kommer att ge svar på vilka problem som hindrar placeringar enligt 34 § KvaL. Det är angeläget att även i fortsättningen skapar förutsättningar för en ökad användning av sådana placeringar. Regeringen vill understryka vikten av att arbetet med att bekämpa narkotikamissbruk har en fortsatt hög prioritet och regeringen har tillfört kriminalvården särskilda medel för att en särskild satsning på att bekämpa narkotikamissbruket bland kriminalvårdens klienter skall kunna genomföras. Det är en av kriminalvårdens viktigaste uppgifter och av väsentlig betydelse för att förebygga återfall i brott. Det är viktigt att kriminalvårdens åtgärder är effektiva och att ansträngningar görs för att mäta resultaten. Re- geringen kommer noggrant att följa kriminalvårdens insatser mot narkotikamissbruk. Brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag har ställt sig bakom den strategi som utarbetat för att säkerställa att rättsväsendets personal har god kunskap om såväl grunden för brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag som situationen för de som utsätts för dessa brott. I den nya fortutbildning som kriminalvården påbörjade får personalen lära sig om grunden för dessa brott och situationen för de grupper som utsätts för dem. Även nyanställd personal kommer att utbildas i dessa frågor som ett led i grundutbildningen. För intagna som är dömda för dessa brott är differentiering och utbildning två viktiga delar i strategin för att motverka och begränsa rasism, främlingsfientlighet eller homofobi. En annan viktig del i kriminalvårdens strategi är att försöka motivera intagna ur den aktuella målgruppen att tillsammans med andra intagna delta i de olika påverkansprogram som finns. Kriminalvården försöker även påverka de intagna genom att anordna temadagar kring rasism, främlingsfientlighet och homofobi. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 kunskap om Exit och andra liknande verksamheter vars syfte är att hjälpa dem som vill lämna rasistiska eller liknande grupperingar, bland personal och intagna. var antalet årsarbetskrafter inom kriminalvården 6 754, vilket är en liten ökning jämfört med då motsvarande antal var 6 693. Ökningen är enligt en effekt av det höga platsutnyttjandet som har krävt ökade personalresurser. Den senaste femårsperioden har personalresursen totalt minskat med 421 årsarbetskrafter eller . uppgick personalens totala frånvaro till 1 744 årsarbetskrafter, vilket är en liten ökning jämfört med . har frånvaron (inklusive semester) ökat med 320 årsarbetskrafter eller . Enligt beror större delen av frånvaroökningen på ökad sjukfrånvaro. Det är främst de långa sjukfallen () som svarat för ökningen. Antalet långtidssjukskrivna var i genomsnitt 40 fler än . betraktar personalomsättningen som relativt låg eller åtminstone som normal. Kriminalvården har även upplevt svårigheter att rekrytera medarbetare med rätt utbildning och erfarenhet. Kriminalvårdens personal är jämt fördelad vad gäller kön. var andelen kvinnor . Det finns dock stora skillnader i könsfördelning mellan olika yrkeskategorier. har arbetat med ett särskilt projekt om etnisk mångfald. Detta har inneburit att andelen personal med annan etnisk bakgrund än den traditionellt svenska har ökat avsevärt . genomfördes ca grundutbildning av personal med klientnära arbete. Det är fler dagar än då som mest genomfördes. Utöver grundutbildningen användes till annan kompetensutveckling. Av dessa utbildningsdagar avsåg personal med klientnära arbete. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 /2002 har kriminalvården tillämpat en ny utbildningsmodell för såväl grundsom fortutbildning. Målet är att höja kompetensen, främst hos baspersonalen vårdarna. Utbildningsmodellen innebär att den som anställs inom kriminalvården genomgår utbildning varvat med handledning och praktiskt arbete under . För nyanställd personal utan högskoleutbildning kommer en tio poängs högskoleutbildning att ingå. Kriminalvårdens personal utgör en mycket viktig resurs. Det är därför angeläget att kriminalvårdens personal har relevant och tillräcklig utbildning för det arbete som de skall utföra. Regeringen ser positivt på den satsning på utbildning som kriminalvården nu genomför. Kompetensutvecklingens betydelse är central eftersom en stor del av den verksamma personalen rekryterades i då andra kompetensprofiler var aktuella. Det är viktigt att personalen ges de rätta verktygen för kunna bedriva en effektiv kriminalvård. Regeringen vill också betona vikten av att kriminalvården även i fortsättningen vidtar åtgärder för att personalen i ökad utsträckning skall ha en varierad etnisk bakgrund. Det är även viktigt att kriminalvården fortsätter det arbete som syftar till en jämnare könsfördelning mellan olika yrkeskategorier. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende polisen. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende åklagarväsendet. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende domstolsväsendet. har för granskat hur utnyttjat internrevisionen och hur internrevisionen bedrivits . Enligt visade granskningen på bl.a. brister avseende internrevisionens arbetsförutsättningar, auktoritet och självständighet. har i vissa delar haft invändningar mot rapporten, men har ändå beslutat vissa åtgärder med anledning av granskningen. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende kriminalvården. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 4.9 Utgiftsutveckling 19912001 Överensstämmer utnyttjade anslag inte med nuvarande anslagsbenämning anges i fotnoterna huvudtitel, littera och nummer för de utnyttjade anslagen. Har anslag utnyttjats som anvisats ett annat år än det år utfallet redovisas under anges också det budgetår anslaget anvisades. 3II C1+C2, 4II E1+E2+E3+E4+E5+E6, 5II G1+G2, 7II G4, 8II G5, 9II F1, 11II D1+D2+D3+F2+F3+F4+F5+88/89 D7+89/90 F7+90/91 F7, 12XIII E1+E3+E4+E5+E6+E7+E8+E9, 13V E3+E4, 14II H2, 15 II D1+D2+D3+F2+F3+F4+F5, 16 II B1+B3+B4+B5+91/92 XIII E5+E6, 17 II G3+G4, 18II E3, 19 II G5, 20 II G6, 21 II D1+D2+F2+F3+F4+F5, 22II B1+B3+B4+B5+91/92 XIII E5, 23II E1+E2, 24II G5, 25V F7, 26II G3, 27II G4, 28II B1+B3+B4+B5, 29II G6, 30II A4 1Varav 890 tkr på tilläggsbudget i denna proposition. 2Motsvarar 13 957 036 tkr prisnivå. Vid utgången av 2001 hade polisorganisationen en ekonomi i balans. Vid ingången av året ut- nyttjades en anslagskredit på . Denna förbyttes till ett anslagssparande på . Polisens anslagsförbrukning var således lägre än tilldelat anslag. Att polisorganisationen kunde ha en ekonomi i balans beror bland annat på det tillskott på tilläggsbudget på som polisorganisationen fick 2001. Den ökade anslagsförbrukningen förklaras av avtalsenliga löneökningar och att antalet civilanställda har ökat bland annat till följd av Schengeninträdet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Polisens avgiftsbelagda verksamhet omfattar framför allt passhantering, stämningsmannadelgivning och tillståndsgivning. Avgifterna för passhanteringen beräknas till 2003 och de disponeras av polisen. Polisen disponerar även avgifterna för stämningsmannadelgivning. Dessa beräknas uppgå till 2003. Avgiftsinkomsterna från tillståndsgivningen skall levereras in till staten på inkomsttitel i statsbudgeten. De beräknas uppgå till 2003. Utöver detta kommer polisen enligt gällande prognos att leverera avgiftsintäkter för bötesmedel m.m. med till inkomsttitel i statsbudgeten. Vidare får polisen disponera avgiftsinkomster från och (för utbildning av ordningsvakter och för kontroll av väktarhundar). Dessutom får polisen disponera intäkter från kontorsservice och liknande tjänster till andra myndigheter i och kring kvarteret i . Sammanlagt beräknas polisen disponera avgiftsinkomster om 2003, inklusive avgiftsinkomster enligt 4 och 15 §§ avgiftsförordningen (1992:191). Av detta belopp utgörs av fakturerade kostnader för poliser som arbetar vid . Tabell 4.11 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Vid utgången av 2001 hade inte polisorganisationen något underskott. Trots de satsningar som regeringen har gjort är polisens ekonomiska situation även fortsättningsvis bekymmersam. Det är därför angeläget att satsningarna på polisen fortsätter. Polisen skall ges möjlighet att utveckla verksamheten så att den kännetecknas av ett långsiktigt perspektiv och ett kunskapsbaserat, problemorienterat arbetssätt med ett brottsförebyggande syfte. Kvaliteten i brottsutredningarna skall höjas så att uppklaringen och lagföringen ökar. En viktig förutsättning för det är att antalet poliser ökar. I enlighet med budgetpropositionerna tillförs polisorganisationen 2003 samt 2004. Det svenska ordförandeskapet i EU, och särskilt toppmötet i , medförde en ovanligt stor insats från bl.a. polisens sida. Det är regeringens uppfattning att polismyndigheten inte ensam skall finansiera samtliga merkostnader för polisen i samband med toppmötet. kommer att få i uppdrag att redovisa hur mycket av de satsningar som görs på polisen som har fördelats till polismyndigheten så att de kompenseras för merkostnader de har haft i samband med toppmötet. Pris- och löneomräkningen blev inte korrekt beräknad eftersom Statskontoret inte fått rätt underlag från . hade inte förutspått den inkorrekta beräkningen. För att säkerställa att fler poliser kan anställas och målen för polisväsendets utveckling uppnås tillförs anslaget 2003. Det motsvarar konsekvenserna av den felräknade pris- och löneomräkningen. startade en ny grundutbildning till polis vid och startade ytterligare en ny grundutbildning till polis vid . De nya utbildningarna innebär att kostnaderna för studiemedel ökar. Regeringen anser att de ökade kostnaderna för studiemedel skall finansieras från polisens anslag. förs därför över från polisens anslag till anslaget 25:2 Studiemedel m.m. under utgiftsområde 15. har frågor som tidigare handlagts inom avseende beredskapspolisen, NBC (Nuclear Bi- ological Chemicals) och viss samverkan med Försvarsmakten, förts över till . Till följd av överföringen ökas polisens anslag med . Finansiering sker genom att anslaget 4:2 Säkerhetspolisen minskas med motsvarande belopp. För arkivkostnader överförs till sjuttonde utgiftsområdets anslag 28:21 och landsarkiven . Anslaget ökas med med anledning av att en tjänst har flyttats från till . Ök- ningen finansieras från anslaget 4:7 . Vidare får polisen disponera från tjugoandra utgiftsområdets anslag 36:2 Väghållning och statsbidrag för investering i och drift av kameror för hastighetskontroll (se även utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 5.10.2). Vissa justeringar har gjorts som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Sammantaget föreslås därmed att anslag fastställs till 13 . beräknas anslaget till 14 . Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1Inklusive en minskning med 24 250 tkr på tilläggsbudget i denna proposition. 2Motsvarar 585 612 tkr prisnivå. Säkerhetspolisens totala anslagssparande har reducerats från till . Den ökade anslagsförbrukningen består framför allt av ökade driftskostnader. Trots att Säkerhetspolisen inte har något underskott är kraven stora på att de skall arbeta aktivt med att effektivisera resursutnyttjandet. har Säkerhetspolisen övergått till lånefinansiering av sina anläggningstillgångar. Detta innebär att utgifterna minskar . reduceras anslaget engångsvis med och beräknas anslaget reduceras engångsvis med . För att finansiera propositionen Medling med anledning av brott (prop. 2001/02:126) minskas Säkerhetspolisens anslag med 2003. För att finansiera den engångsvisa ökningen av anslaget 4:8 minskas Sä- kerhetspolisens anslag med 2003. Vissa justeringar har gjorts som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Det inkorrekta underlaget för pris- och löneomräkningen för polisen har även påverkat Säkerhetspolisens pris- och löneomräkning. beräknas överföras till Säkerhetspolisen från anslaget 4:1 som kompensation för detta. Härutöver bör Säkerhetspolisen även tillföras av samma skäl. Regeringen föreslår att anslaget fastställs till 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har anslaget beräknats till . Tabell 4.15 Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:2 Säkerhetspolisen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringens bedömning: De grundläggande bestämmelserna som styr Säkerhetspolisens verksamhet bör meddelas i en särskild offentlig instruktion för Säkerhetspolisen. De närmare riktlinjerna för Säkerhetspolisens verksamhet bör på samma sätt som enligt nuvarande ordning tillkomma efter samråd med partiledarna för de partier som är företrädda i . Skälen för regeringens bedömning Den grundläggande bestämmelsen om Säkerhetspolisen finns i 7 § polislagen (1984:387). Där anges att regeringen kan uppdra åt att leda polisverksamhet för att förebygga och avslöja hot mot rikets säkerhet. Regeringen har meddelat föreskrifter om sådan verksamhet i förordningen (1989:773) med instruktion för . I 4 § anges att leder polisverksamhet för att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet. leder också, även om verksamheten inte avser att förebygga eller avslöja brott mot rikets säkerhet, polisverksamhet i fråga om 2.bevaknings- och säkerhetsarbete som avser den centrala statsledningen eller som har samband med statsbesök och liknande händelser samt 3.annat personskydd i den utsträckning styrelsen bestämmer. Av 4 § följer också att inom bedrivs den polisverksamhet som sagts vid . Säkerhetspolisen skall enligt 5 § också