prop · GR0310 · 2003-10-06 00:00:00 — I fråga om innehavstid enligt 24 kap. 20 § samma lag gäller dock att andelen alltid skall ha innehafts vid utdelningstillfället. Denna lag träder i kraft och tillämpas på utdelning som lämnas efter ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt dels att 1, 11 och 13 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas fem nya paragrafer, 1822 §§, samt närmast före 18 § en ny rubrik av följande lydelse. Om en obegränsat skattskyldig har haft intäkt, eller om en begränsat skattskyldig har haft intäkt hänförlig till ett fast driftställe i , a)som medtagits vid taxering enligt inkomstskattelagen (1999:1229), b)för vilken han beskattats i utländsk stat, och c)som enligt skattelagstiftningen i den utländska staten anses härröra därifrån, har han med den inskränkning som följer av 2 § genom avräkning av den del av den utländska skatten som belöper sig på intäkten rätt att erhålla nedsättning av statlig inkomstskatt och inkomstskatt enligt 413 §§. Motsvarande gäller i tillämpliga delar i fall en fysisk person enligt lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt skall betala fastighetsskatt för en privatbostad som är belägen utomlands. Om ett företag vid en prövning enligt 24 kap. 15 § inkomst- skattelagen inte kan visa att beskattas hos delägare i utländsk juridisk person enligt 39 a kap. ningen enligt nämnda lag av ett 13 § inkomstskattelagen, inkomster men övriga förutsätt- ningar för skattefrihet för utdel- som medges enligt första stycket och enligt dubbelbeskattningsavtal, har företaget rätt att genom statlig inkomstskatt med ett belopp sådan avräkning gäller 413 §§ i I den mån avräkning inte kunnat 1 Senaste lydelse 2003:229. 2 Senaste lydelse 1990:1443. erhållas vid den taxering då avräkning enligt 4 § andra stycket skall ske därför att summan avräk- ningsbar utländsk skatt som enligt 4 § andra stycket skall avräknas vid denna taxering överstiger det enligt 6 § beräknade spärrbeloppet är den skattskyldige efter yrkande om detta berättigad att senast tredje taxeringsåret därefter erhålla avräkning av det överskjutande beloppet. För ett visst taxeringsår får dock det sammanlagda belopp för vilket avräkning högst får medges inte överstiga det för det året enligt 6 § beräknade spärrbeloppet. Yrkar skattskyldig avräkning för avräkningsbara utländska skatter som enligt bestämmelserna i 4 § andra stycket är hänförliga till olika år gäller följande. Avräkning skall ske så att utländska skatter hänförliga till alltid skall avräknas före utländska skatter hänförliga till senare år. kunnat erhållas från den svenska Prop. 2003/04:10 skatt som beräknas för det taxe- ringsår då avräkning enligt 4 § andra stycket skall ske, därför att summan avräkningsbar utländsk skatt överstiger det enligt 6 § beräknade spärrbeloppet, är den skattskyldige berättigad att senast för tredje taxeringsåret därefter på yrkande erhålla avräkning av det överskjutande beloppet. För ett visst taxeringsår får dock det sammanlagda belopp för vilket avräkning högst får ske inte överstiga det för det året enligt 6 § beräknade spärrbeloppet. Om den skattskyldige yrkar avräkning för avräkningsbara utländska skatter som enligt bestämmelserna i 4 § andra stycket är hänförliga till olika år skall avräkning ske så att utländska skatter hänförliga till alltid avräknas före utländska skatter hänförliga till senare år. Det åligger den skattskyldige att Den skattskyldige skall lägga fram den utredning som behövs för behövs för prövning av fråga om prövning av fråga om avräkning av avräkning av utländsk skatt. Har den skattskyldige visat att Har den skattskyldige visat att förutsättningar för avräkning före- förutsättningar för avräkning före- ligger men förmår han inte lämna ligger som han inte samtliga de uppgifter som erford- förmår lämna samtliga de uppgifter ras för tillämpning av ovan som är nödvändiga för tillämpning av ovan angivna bestämmelser, får avräkning ske med skäligt belopp. Avräkning enligt 11 § får dock Avräkning enligt 11 § får bara endast ske för sådant avräknings- ske för sådant avräkningsbart över- skjutande belopp vars storlek den storlek den skattskyldige kan visa. skattskyldige kan visa. 3 Senaste lydelse 1993:943. Nedsättning av statlig och kom- munal inkomstskatt på utländska lågbeskattade inkomster Delägare i en utländsk juridisk person som skall ta upp sin andel av sådan persons lågbeskattade inkomster enligt 39 a kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229), har rätt att genom avräkning av utländska skatter som belöper på sådana inkomster och som betalats av den utländska juridiska personen erhålla nedsättning av statlig och inkomstskatt enligt 1922 §§. Avräkning enligt 18 § får ske med ett belopp som motsvarar summan av den eller de utländska juridiska personernas utländska skatter på lågbeskattade inkomster multiplicerad med det eller de andelstal som, enligt 39 a kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229), använts vid fastställandet av de lågbeskattade inkomster som del- ägaren tagit upp. Avräkning får dock ske högst med ett belopp (spärrbelopp) mot- svarande den statliga och kom- munala inkomstskatt som, beräk- nad utan sådan avräkning, hänför sig till de lågbeskattade inkoms- terna (intäkterna efter avdrag för kostnader). Vid beräkning av spärrbeloppet skall vad som föreskrivs i 7 § i tillämpliga delar gälla på motsvarande sätt. Avräkning skall i första hand ske från statlig inkomstskatt på de lågbeskattade inkomsterna. Till den del denna statliga inkomstskatt understiger vad som enligt 18, 19 och 21 §§ får avräknas, skall avräkning ske från inkomstskatt på de lågbeskattade Prop. 2003/04:10 inkomsterna. Avräkning skall ske från svensk skatt som tas ut på grund av taxering det år då den låg- beskattade inkomsten som be- skattats i utländsk stat medtagits vid taxering här. Till den del avräkning inte kunnat erhållas från den svenska skatt som beräknas för det taxe- ringsår då avräkning enligt 20 § andra stycket skall ske, därför att den avräkningsbara utländska skatten överstiger det enligt 19 § andra stycket beräknade spärr- beloppet, är delägaren berättigad att senast för tredje taxeringsåret därefter på yrkande erhålla avräk- ning av det överskjutande beloppet. För ett visst taxeringsår får dock det sammanlagda belopp för vilket avräkning högst får ske inte överstiga det spärrbelopp som beräknats för det året enligt 19 § andra stycket. Om delägaren yrkar avräkning för avräkningsbara utländska skatter som enligt be- stämmelserna i 20 § andra stycket är hänförliga till olika år, skall avräkning ske så att utländska skatter hänförliga till alltid avräknas före utländska skatter hänförliga till senare år. Delägare i en utländsk juridisk person skall lägga fram den utred- ning som behövs för prövning av frågan om avräkning av utländsk skatt. Har delägaren visat att förut- sättningar för avräkning föreligger som han inte förmår lämna samtliga de uppgifter som är nödvändiga för tillämpning av bestämmelserna i 1820 §§, får avräkning ske med skäligt belopp. Avräkning enligt 21 § får bara ske för sådant avräkningsbart Prop. 2003/04:10 överskjutande belopp vars storlek delägaren kan visa. Denna lag träder i kraft och tillämpas på beskattningsår som börjar efter utgången av . Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande på beskattningsår som har påbörjats tidigare. Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen Härigenom föreskrivs att det i skattebetalningslagen (1997:483) skall införas en ny paragraf, 17 kap. 3 a §, samt närmast före 17 kap. 3 a § en ny rubrik av följande lydelse. Anstånd vid återföring av periodiseringsfonder Om den skattskyldige begär att periodiseringsfonder enligt 30 kap. 10 a § inkomstskattelagen (1999:1229) helt eller delvis inte skall återföras och om det kan antas att den skattskyldige kommer att få bifall till sin begäran får bevilja anstånd med betalning av den slutliga skatt som belöper sig på dessa återföringar. Anståndstiden får bestämmas till längst en månad från den dag då beslut om taxering fattades. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1227) om Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2001:1227) om självdeklara- tioner och kontrolluppgifter dels att 1 kap. 9 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 3 kap. 9 b och 9 c §§ och 18 kap. 3 § samt närmast före 3 kap. 9 b § en ny rubrik av följande lydelse. Uppgifter skall till sina anges i svenska kronor. Vissa utländska juridiska per- beskattningsåret har haft andelar i en utländsk juridisk person med omfattning eller på ett sådant sätt som anges i 39 a kap. den juridiska personen, 2. uppgift om sitt andelsinnehav vid beskattningsårets utgång, 3. uppgift om röstvärdet för sina andelar vid beskattningsårets ut- 4. uppgift om under året inträf- fade förändringar av andels- innehavet eller av röstvärdet för Den som innehar andelarna vid dessutom lämna resultat- och balansräkningar för den juridiska personen upprättad enligt 6 kap. anges i 6 kap. 6, 7 och 11 §§ den Uppgifterna skall lämnas i Prop. 2003/04:10 den juridiska personens redovis- I de fall resultat- och balans- räkningarna har upprättats i ut- ländsk valuta skall dessa räknas om till svenska kronor. Vid om- räkningen skall principerna i 5 7 §§ lagen (2000:46) om omräk- ningsförfarande vid beskattningen för företag som har sin redo- visning i euro, m.m. tillämpas på motsvarande sätt. Om det inte är möjligt att räkna om den utländska valutan enligt bestämmelserna i första stycket skall omräkning ske på annat lämpligt sätt. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva eller i enskilda fall medge att resultat- och balans- räkningar som avses i 3 kap. 9 b § andra stycket får upprättas enligt andra regler än de som anges där om den upprättade redovisningen kan förväntas innehålla till- förlitliga och för beskattningen tillräckliga uppgifter. Denna lag träder i kraft och tillämpas års taxering. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med i huvudsak två uppdrag. Det ena var att se över företagsskattefrågor i samband med omstruktureringar av företag (dir. 1998:55). Uppdraget innebar i denna del en fortsättning på det arbete som genomfördes av Företagsskatteutredning (SOU 1998:1) och som är grunden för de nya skatteregler om omstrukturering och beskattning som trädde i kraft (prop. 1998/99:15, bet. 1998/99:SkU2, SFS 1998:16001603). Den andra delen av uppdraget gällde en översyn av reglerna om svenska företags möjligheter att skattefritt ta emot utdelning på andelar i utländska juridiska personer (dir. 1998:74). Utredningarna som antog namnet Företagsskatteutredningar lämnade det gemensamma betänkandet Utdelningar och kapitalvinster på företagsägda andelar (SOU 2001:11). I betänkandet föreslås att beskattningen av kapitalvinster på näringsbetingade andelar avskaffas och att möjligheterna utvidgas för företag att skattefritt ta emot utdelning på sådana andelar. För att förhindra att en sådan förändring av skattebestämmelserna ger upphov till oönskade skatteplaneringsåtgärder föreslår utredaren även att befintliga regler för beskattning av s.k. CFC- bolag () skall ändras och utvidgas i syfte att motverka bl.a. så kallat ränteavdragsarbitrage1 men även i övrigt förhindra att den svenska bolagsskattebasen urholkas. Betänkandet har remissbehandlats och huvudförslaget om att undanta både utdelningar och kapitalvinster på näringsbetingade andelar från beskattning har i huvudsak mottagits positivt av remissinstanserna. Däremot har förslaget till ändrade CFC-regler kritiserats kraftigt av flera remissinstanser. Främst har kritik riktats mot de gränsdragningsproblem som uppstår när man skall bedöma om fråga är om aktiva eller passiva intäkter och de tillämpningsproblem och därmed följande osäkerhet som uppstår beträffande vilka intäkter CFC-reglerna avser att träffa. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi 2001/709). Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2 och en sammanfattning av utredarens förslag i bilaga 3. Regeringen lämnade i propositionen 2002/03:96 Skattefri kapitalvinst och utdelning på näringsbetingade andelar förslag till nya skatteregler för utdelningar, kapitalvinster och kapitalförluster på näringsbetingade andelar. Förslagen motsvarade i allt väsentligt utredarens förslag. antog de nya reglerna (bet. 2002/03:SkU14, 1 Med ränteavdragsarbitrage förstås t.ex. att ett svenskt företag som förväntar sig att gå med vinst tar upp ett större lån. Pengarna ges som kapitaltillskott till ett dotterbolag i ett land med låg eller obefintlig bolagsskatt. Det svenska bolaget drar av räntorna på lånet och minskar därmed den vinst som redovisas i . dotterbolaget kommer i stället att samla på sig obeskattade eller lågbeskattade vinster. svenska bolaget kan tillgodogöra sig dessa vinster, antingen i form av utdelningar eller som kapitalvinst om det utländska bolaget säljs. Förfarandet innebär alltså att den svenska avdragsrätten för räntor används för att omvandla en skattepliktig vinst i näringsverksamhet till antingen en skattefri utdelningsinkomst eller kapitalvinst. 2002/03:166, SFS 2003:224) och de nya reglerna trädde i kraft . I propositionen lämnade regeringen inte något förslag till nya CFC- regler. I stället uttalade man att man avsåg att under innevarande återkomma med förslag till nya CFC-regler som skall kunna träda i kraft . Utredarens förslag till CFC-regler har omarbetats inom Finans- departementet och ett delvis helt nytt förslag till CFC-beskattning har tagits fram. Det ändrade förslaget har redovisats i en promemoria som har upprättats i (dnr Fi 2001/709). Promemorian har remissbehandlats . Några remissinstanser ifrågasätter behovet av nya CFC-regler. Flertalet instanser anser dock att den modell som föreslås i promemorian har betydande fördelar jämfört med utredarens förslag. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En sammanställning över remissyttrandena i denna del finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi 2001/709). Promemorians lagförslag finns i bilaga 5. För att motverka oönskade skatteplaneringsåtgärder i samband med att utdelningar och kapitalvinster på näringsbetingade andelar undantas från beskattning är det nödvändigt med åtgärder för att skydda den svenska bolagsskattebasen. Promemorians förslag till förändring av CFC-reglerna har efter remissbehandlingen beretts ytterligare inom och synpunkter har under hand inhämtats från , Föreningen samt . Vidare har bl.a. och inkommit med skrivelser under beredningen. Också dessa finns tillgängliga i lagstiftningsärendet. I det följande lämnar regeringen förslag till ändrade CFC-regler som föreslås träda i kraft . Förslagen bygger i väsentliga delar på promemorians förslag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådet refererar till vad man anfört i sitt yttrande över remissen om Skattefri kapitalvinst och utdelning på näringsbetingade andelar och framhåller på nytt som en allmän synpunkt det otillfredsställande i att dela upp lagförslag som har ett nära samband med varandra i två separata lagstiftningsärenden. Även i andra hänseenden anser Lagrådet att beredningen inte har varit helt tillfredsställande. Vidare anför Lagrådet att det hade varit önskvärt att överväganden rörande utformningen av en svensk CFC-lagstiftning i högre grad än som skett relaterats till CFC-lagstiftningen i andra länder. En central fråga är hur den föreslagna lagstiftningen förhåller sig till EG- rätten. Eftersom EG:s primärrätt ger ett mycket stort utrymme för egna bedömningar, drar Lagrådet slutsatsen att den föreslagna lagstiftningens förenlighet med EG-rätten är oklar. Vid sidan av dessa allmänna synpunkter har Lagrådet föreslagit redaktionella justeringar samt vissa materiella förändringar i lagförslagen. Regeringen har redovisat de överväganden som har gjorts beträffande Prop. 2003/04:10 beredningen av lagstiftningsärendena i prop. 2002/03:96 s. 66 f. CFC-lagstiftning finns i flertalet medlemsstater inom EU och . Utredningens betänkande (SOU 2001:11) innehåller en genomgång av vissa länders CFC-lagstiftning. Lagstiftningen skiljer sig emellertid avsevärt åt mellan olika länder, bl.a. på grund av att den har sin bakgrund i den skatterättsliga ordning som gäller i det enskilda landet. CFC- lagstiftningen kan därför inte ses isolerat från övrig skattelagstiftning. Att göra ytterligare en genomgång av olika länders CFC-lagstiftning, utöver vad som gjorts i betänkandet, har därför inte framstått som motiverat. Under avsnittet om förenligheten med internationella åtaganden har kommenterats varför CFC-lagstiftning är nödvändig inom EU (avsnitt 11). Regeringen har i propositionen i huvudsak följt Lagrådets synpunkter. Lagrådets synpunkter behandlas i den allmänna motiveringen och i författningskommentarerna till de berörda lagrummen. Konsekvensändringarna i 42 kap. 22 § inkomstskattelagen (1999:1229), IL, och i övergångsbestämmelserna till lagen (2003:224) om ändringar i inkomstskattelagen har inte granskats av Lagrådet. Den redaktionella ändring som föreslås i 6 kap. 8 § första stycket IL har inte heller granskats av Lagrådet. Ändringarna är av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4 Nuvarande CFC- regler Regler som innebär att delägare av företag i utlandet blir löpande beskattade för den vinst som uppkommer i den juridiska personen benämns CFC-regler och företagen kallas för CFC-bolag. CFC-regler finns i 6 kap. 7, 8, 13, 15 och 16 §§ inkomstskattelagen (1999:1229), IL. Reglerna bygger ursprungligen på lagstiftning (prop. 1989/90:47, bet. 1989/90:SkU16, SFS 1989:1040). De utgår från en åtskillnad mellan utländskt bolag och annan utländsk juridisk person än utländskt bolag. Med utländskt bolag avses enligt huvudregeln i 6 kap. 9 § IL en utländsk juridisk person som beskattas i den stat där den hör hemma, om beskattningen är likartad med den som gäller för svenska aktiebolag. Enligt en kompletterande schablonregel i 6 kap. 10 § IL anses som utländskt bolag alltid en utländsk juridisk person som hör hemma och är skattskyldig till inkomstskatt i någon av vissa uppräknade stater med vilka har ingått skatteavtal. Förutsättningar är att personen har hemvist i staten enligt avtalet och omfattas av avtalets regler om begränsning av beskattningsrätten. Om den utländska juridiska personen inte beskattas i den stat där den hör hemma utan inkomsterna i stället beskattas hos delägarna beskattas en obegränsat skattskyldig för sin andel av inkomsterna här. En obegränsat skattskyldig fysisk eller juridisk person som är delägare i en utländsk juridisk person som inte är ett utländskt bolag enligt 6 kap. 9 eller 10 § IL beskattas vidare under vissa förutsättningar löpande för den del av den juridiska personens inkomst som belöper på denne, oavsett om beloppet tas ut ur den juridiska personen eller inte (6 kap. 13, 15 och 16 §§ IL). inträder om vid utgången av året före taxeringsåret av Prop. 2003/04:10 personens kapital eller av röstetalet för samtliga andelar i personen innehades av delägaren själv eller av en närmare angiven krets av personer och om av kapitalet eller röstetalet innehades eller kontrollerades, direkt eller indirekt, av obegränsat skattskyldiga personer. Den krets av personer som avses är, förutom delägaren själv, närstående till delägaren enligt 2 kap. 22 § IL om denne är en fysisk person och juridiska personer som, direkt eller indirekt, innehades av delägaren och av närstående till delägaren om denne är en fysisk person. Om en delägare är skattskyldig är också övriga delägare som ingår i den angivna kretsen skattskyldiga. Beskattningen innebär att delägaren beskattas löpande för sin andel av ett överskott hos personen, dvs. oberoende av om beloppet tas ut ur denna eller inte. Ett underskott hos personen får däremot inte dras av mot andra intäkter hos delägaren utan endast vid beräkningen av personens resultat det följande beskattningsåret (14 kap. 11 § IL). CFC-regleringens syfte är att förhindra eller försvåra sådana upplägg genom transaktioner med lågbeskattade utländska juridiska personer som syftar till att minska den svenska skattebasen. Det kan t.ex. vara fråga om s.k. ränteavdragsarbitrage eller andra transaktioner som innebär att inkomster, t.ex. genom felaktiga internpriser, förs över till koncernföretag i lågskattestater för att sedan tas hem i form av skattefri utdelning eller kapitalvinst. Ett aktiebolag som innehar näringsbetingade andelar i ett lågbeskattat utländskt företag skall alltså normalt beskattas för sin andel av dettas resultat. 5Ändrade regler för CFC-beskattning allmänna överväganden Regeringens förslag: Reglerna för beskattning av delägare i s.k. CFC-bolag ändras. Delägare i en utländsk juridisk person med lågbeskattade inkomster omfattas av reglerna. Endast obegränsat skattskyldiga och begränsat skattskyldiga med andelar knutna till ett fast driftställe i berörs. Både direkt och indirekt innehav av andelar omfattas. En generell regel definierar vad som skall anses som lågbeskattade inkomster och därmed enligt huvudregeln träffas av CFC-beskattning. Undantag görs för det fall att den utländska juridiska personen som har sådana inkomster hör hemma i en stat eller en jurisdiktion som räknas upp i en lista. Flertalet stater, både med vilka har skatteavtal och med vilka saknar sådant avtal, finns upptagna på denna lista. Delägarens andel av lågbeskattade inkomster skall tas upp som intäkt i näringsverksamhet. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens (jfr bilaga 3). Departementspromemorians förslag: Överensstämmer med rege- ringens. Remissinstanserna: (Utredarens förslag) (), , , , TCO m.fl. tillstyrker att CFC-reglerna ändras. Ett stort antal remissinstanser är däremot negativa till att nya CFC-regler införs och anser att innan så sker måste behovet av regleringen och dess konsekvenser noga analyseras. Många remissinstanser anser också att regleringen strider mot ingångna skatteavtal och mot EG-rätten. FAR, , , Näringslivets skattedelegation m.fl. framhåller att CFC-beskattning under inga förhållanden får drabba operativ näringsverksamhet. i anser att det innan man överger den nuvarande beskattningsmetoden krävs en noggrann analys av varför det så sällan inträffar att utländska juridiska personer beskattas enligt de nuvarande CFC-reglerna och av hur de föreslagna reglerna skulle påverka skatteflykt med hjälp av bolag i skatteparadis. , Kammarrätten i , Näringslivets skattedelegation, , Byggindustrier, Föreningen , , vid , , samt anser samtliga att bör avvakta den internationella utveckling som pågår på området innan reglerna ändras. Näringslivets skattedelegation, med vilken Handels- kammare, Byggindustrier, Föreningen och instämmer, anser att internationella åtaganden inte kräver en så pass skärpt lagstiftning som föreslås. Man menar att regleringen innebär att vanlig verksamhet kommer att drabbas av extra beskattning och omfattande administrativt arbete vilket leder till konkurrensnackdelar för koncerner med moderbolag i . avstyrker förslaget och anser att reguljär bankverk- samhet i utlandet som kräver tillstånd och står under dennas tillsyn skall undantas från reglernas tillämpningsområde. Man framhåller att svenskägd bankverksamhet i kommer att drabbas särskilt hårt genom att vinster kan komma att beskattas med en effektiv skatt på sammanlagt . i avstyrker utredarens förslag och framför ett alternativt förslag till lagstiftning. () är starkt kritiskt till ändrade CFC-regler. Även , , och är negativa till att lagstiftningen ändras.