prop · GQ03101 · 2003-04-03 00:00:00 — Anledningen till det låga utfallet äratt stödutbetalningarna inte kommer att ske , vilket innebär att deutgifter som redovisats 2002 endast avser informations- och utbildningsinsatser.4.3.24 Utgiftsområde 24 NäringslivUtgiftsområdet omfattar politikområdena Näringspolitik, Utrikeshandel, Exportoch investeringsfrämjande samt konsumentfrågor och en del av Forskningspolitik.Tabell 4.58 UO 24 NäringslivMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall - SB 2002Forskningspolitik1 1051 03201 07139Näringspolitik1 6781 617-351 64932Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande4285820550-32Konsumentpolitik13717901834Summa UO 243 3483 410-353 45343Utfallet uppgick till och var därmed (1,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.Det högre utfallet återfinns främst under politikområde 26 Forskningspolitik.Utfallet på anslaget 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling blev högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Främstberor detta på att en del av utgifterna avsåg godkändamedelsansökningar från tidigare år.4.3.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerUtgiftsområdet omfattar politikområdet Allmänna bidrag till kommuner. I dettaingår merparten av statens bidrag till kommuner och landsting.Tabell 4.59 UO 25 Allmänna bidrag till kommunerMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall - SB 2002Allmänna bidrag till kommuner100 63998 8992 838102 3333 434Summa UO 25100 63998 8992 838102 3333 434Utfallet uppgick till och var därmed 3 434 miljonerkronor (3,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.Skillnaden gentemot anvisat i statsbudgeten är främst hänförlig till anslaget91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting. Utfallet på dettaanslag blev , vilket är högre änanvisat i statsbudgeten. Detta förklaras av att Statistiska centralbyrånsslutliga beräkning av utjämningsbidraget till kommuner och landsting blev högreän den preliminära beräkningen till följd av ökad inkomstspridning blandkommunerna. Utgiftsökningen finansierades med medel på tilläggsbudget () och motsvaras av en lika stor ökning av utjämningsavgiften påstatsbudgetens inkomstsida. Med anledning av detta gjordes en tekniskuppjustering av utgiftstaket från till 812 000miljoner kronor.Högre utgifter i förhållande till anvisat i statsbudgeten blev det på anslaget91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Syftet medanslaget är att tillfälligt bistå kommuner och landsting som på grund avspeciella omständigheter hamnat i en särskilt svår ekonomisk situation. Istatsbudgeten anvisades på detta anslag. Utfallet uppgicktill , vilket är mer än vad somanvisades i statsbudgeten.4.3.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden, oförutseddautgifter samt provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsområdet Statsskuldsräntor m.m. tillhör inte någotpolitikområde och ingår inte under utgiftstaket eftersom regeringen ochriksdagen i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt.Tabell 4.60 UO 26 Statsskuldsräntor m.m.Miljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 02Utfall 2002Utfall - SB 2002Statsskuldsräntor m.m.81 26063 327067 3404 013Summa UO 2681 26063 327067 3404 013Utfallet uppgick till och var därmed 4 013 miljonerkronor (6,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.Utgifterna för statsskuldsräntor påverkas främst av statsskuldens storlek,räntenivåer och växelkurser. Tekniska faktorer till följd av Riksgäldskontoretsupplånings- och skuldförvaltningsteknik påverkar också ränteutgifterna.Anslagsavräkningen görs enligt utgiftsmässiga principer och är ett netto av både inkomster och utgifter i upplåningsverksamheten. har rätt att vid behov överskrida anslaget för räntor på statsskulden.I statsbudgeten beräknades statsbudgetens saldo till för2002. Utfallet blev , dvs. omvandlade tre myndigheter kontoinlåning iRiksgäldskontoret om till statsobligationer (se vidareavsnitt 4.3.29 nettoutlåning). Detta påverkade inte statenslånebehov, men väl den okonsoliderade statsskulden som ökade med samma belopp.Omvandlingen påverkade däremot inte nivån på statsskuldsräntorna utan medfördeendast en omfördelning mellan anslagets olika delkomponenter. Ränteutgifterunder "Räntor på in- och utlåning" minskade som andra ränteutgifterökade. En engångseffekt uppstod dock initialt på ränteanslaget, som belastadesmed en omvärderingspost på . Denna är intelånebehovspåverkande, utan motsvaras av en kassamässig korrigeringspost medomvänt tecken.Tabell 4.61 Räntor på statsskuldenMiljarder kronorUtfall 1999Utfall 2000Utfall 2001SB 2002Utfall 2002Räntor på lån i svenska kronor68,561,245,440,145,4Räntor på lån i utländsk valuta2221,824,121,717,5Räntor på in- och utlåning-2,4-1,5-3,3-3,60,4Över-/underkurser vid emission-2,40,8-4,6-1,2-7,7Summa räntor85,782,261,657,155,5Valutaförluster/vinster-6,3-6,212,32,66,7Kursförluster/vinster10,2155,23,44,6Övrigt0,2-0,82,00,00,4Summa ränteutgifter89,890,281,163,167,2Utfallet på anslaget 92:1 Räntor på statsskulden blev 67 183 miljoner kronorvilket är högre än anvisat i statsbudgeten. Orsaken ärfrämst ändrade låneplaner, en svagare kronkurs än beräknat i statsbudgeten samtden nämnda omvärderingsposten på . Kronkursen var underåret i genomsnitt svagare än beräknat (mätt med TCW-index) ochbidrar till valutakursförluster på netto, vilket varbetydligt mer än beräknat i statsbudgeten.Räntor på lån i utländska valutor blev dock lägre än beräknat trots en svagarekronkurs.Den inhemska långa räntan var i genomsnitt som beräknat i statsbudgeten, medanden korta räntan var något lägre. Effekten på anslagsutfallet av detta kanberäknas till lägre ränteutgifter än vad somberäknades i statsbudgeten.Omperiodiseringar av räntebetalningar över /2002 minskadeanslagsbelastningen med cirka 2 000 miljoner kronor.Utgifterna för Räntor på statsskulden har minskat . blev räntorna lägre än 2001. Orsakerna till denna utvecklingär främst en minskande statsskuld och lägre marknadsräntor. Långsiktiga lån medhöga kupongräntor har successivt ersatts med lån med lägre räntor (se vidareavsnitt 3.6.3).Tabell 4.62 Räntor och valutakurser årsgenomsnittUtfall 1999Utfall 2000Utfall 2001SB 2002Utfall 2002Ränta %4,55,24,75,05,0Ränta 6 mån % 13,14,04,04,54,1TCW-index 2124,8124,5136,1130,3133,7SEK/EUR8,818,459,258,949,16SEK/USD8,269,1610,339,659,721 1999-2001 avser ränta 3 mån.2 Total Competitiveness Weights, ett mått på kronans värde mot en korg av andravalutor.4.3.27Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapenUtgiftsområdet avser avgift till EU-budgeten.Tabell 4.63 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapenMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall- SB 2002Avgiften till Europeiska gemenskapen23 27223 055020 648-2 407SummaUO 2723 27223 055020 648-2 407Utfallet uppgick till och var därmed 2 407 miljonerkronor (10,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.EU-budgeten beslutas inom ramen för ett fastställt flerårigt budgettak(det s.k. finansiella perspektivet). Avgiften kan förändras ochavvika från statsbudgeten beroende på ett flertal faktorer såsom faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, utfallet av EU-budgeten ,tilläggsbudgetar på gemenskapsnivå och valutakursförändringar.Skillnaden mellan utfallet och vad som anvisats i statsbudgeten hänför sig tillanslaget 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen. Det lägre utfallet berorfrämst på att den del av avgiften, som baseras på bruttonationalinkomsten (BNI)reducerades i EU:s tilläggsbudget . Sänkningen beror i huvudsak på attett överskott års EU-budget har överförts till EU-budget.Överföringen minskade avgift till EU-budgeten med 4 043 miljonerkronor.Utfallet har även blivit lägre till följd av att avseendeEU-avgiften för tidigarelades till . Detta uppvägsdock genom att utfall innehåller tidigareläggning av EU-avgiften för2003. Enligt beslut av regeringen tidigarelades , varav avser avgiften för samt hälften av denberäknade BNI-baserade avgiften för . Vidare avser 811 miljonerkronor den mervärdesskattebaserade avgiften för och 56 miljonerkronor avser avgiften för budgetreduktion för januari 2003.Nettoeffekten av dessa tidigareläggningar av avgiften är således en ökning avavgiften med . Mer information finns i kapitel 7 Avgifter till och bidrag från EU.4.3.28 Minskning av anslagsbehållningarFörbrukningen av anslagsbehållningar är i statsbudgeten inte fördelad per anslag utan redovisas under posten Minskning av anslagsbehållningar. Förbrukningenupptogs i statsbudgeten till . Posten är ett netto mellan förbrukning av kvarstående medel från föregående budgetår och sparademedel från innevarande budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. Minskning avanslagsbehållningar ingår i de utgifter som omfattas av det statligautgiftstaket. I redovisningen av det slutliga utfallet ingår förbrukningen avanslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde. Minskningen av anslagsbehållningar 2002 avseende ram- och reservationsanslag exklusive Statsskuldsräntor m.m. framgår av tabellen.Tabell 4.64 Minskning av anslagsbehållningar 2002Miljoner kronorRam- och reservationsanslag exklusive statsskuldsräntor m.m.Ingående reservationer och ramöverföringsbelopp 2002-01-0134 375+Anvisat i statsbudgeten622 282+Tilläggsbudget12 671+Medgivna överskridanden8-Indragningar-8 720-Utfall628 720=Utgående reservation och ramöverföringsbelopp 2002-12-3131 896Förändring av anslagsbehållningar-2 479Anslagsbehållningarna uppgick vid utgången av 2002 till 31 896 miljoner kronor.Anslaget 27 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen redovisar den störstabehållningen (). I följande tabell redovisas de anslag somuppvisade utgående anslagsbehållningar 2002 överstigande en miljard kronor.Tabell 4.65 Specifikation av anslag med anslagsbehållning över 1 000 miljonerkronorMiljoner kronor27 93:1Avgiften till Europeiska gemenskapen3 43706 06:2Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling2 74915 25:4Vuxenstudiestöd m.m.2 21018 34:1Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet2 16025 91:2Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting1 73613 22:6Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000-20061 47113 22:2Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd1 1494.3.29 nettoutlåningFör att statsbudgetens saldo skall överensstämma med statens lånebehov (medomvänt tecken) redovisas nettoutlåning samt en kassamässigkorrigeringspost på statsbudgetens utgiftssida.För 2002 blev utfallet för nettoutlåning 50 262 miljonerkronor. Beräkningen i statsbudgeten uppgick till 9 126 miljoner kronor.Skillnaden mellan utfall och statsbudget blev således . Itabellen nedan framgår de största skillnaderna. Alla poster är dock intespecificerade i statsbudgeten.Tabell 4.66 nettoutlåningMiljoner kronorUtfall 2001SB12002Utfall 2002Utfall-SB 2002Premiepensionsmedel, inbetalning-20 253-24 000-20 5493 451Premiepensions-medel, utbetalning18 23820 90018 856-2 044PPM, uttag för köp av statsobligationer7 900CSN, studielån10 03810 7009 951-749Investeringslån myndigheter1 0701 623Myndigheters räntekonton-1 269-3 281Kommunkonto-systemet390445Jordbruksverkets EU-konton4 182560Garantireserver-1 554-765Insättningsgaranti-9222 738Kärnavfallsfonden-891-2 659Individuellt kompetenssparande-1 150000Lån till Sveaskog AB12 000-12 000Banverkets infrastrukturlån28919Vägverkets infrastrukturlån-6151 102Lån till Botniabanan1 030620Omvandling av inlåning till statsobligationer39 073Övrigt8 4475 730Summa28 7699 12650 26241 1361 Endast vissa delposter är specificerade.Huvudförklaringen till skillnaden mellan utfallet och beräkningen istatsbudgeten är att inlåning minskat med 39 073 miljonerkronor till följd av att tre myndigheter omvandlatkontotillgångar hos till nyemitterade statsobligationer ienlighet med beslut.Myndigheterna är Kärnavfallsfonden och () somplacerat respektive i realastatsobligationer samt som placerat 7 426 miljonerkronor i nominella statsobligationer. Omvandlingen till statsobligationer påverkade inte statens lånebehov, eftersom en typ av skuld byttes ut mot en annan. Eftersom nettoutlåning påverkades, men inte statens lånebehov, innebär det en korrigeringspost åt motsatt håll underKassamässig korrigering. Därefter har främst PPM placerat ytterligare i statspapper genom köp av obligationer påandrahandsmarknaden, vilket ökat statens lånebehov, eftersom köpen finansierades genom uttag från konto under nettoutlåning.Det statligt ägda återbetalade ett lån på ijanuari 2002. Lånet var en s.k. överbryggningskredit som togs isamband med förvärv av aktierna i utbetalningar av premiepensionsmedel beräknades i statsbudgeten till . Utfallet blev , dvs. 2 044 miljonerkronor lägre än i statsbudgeten. Inbetalningarna av premiepensionsmedelinklusive ränta, blev , vilket var lägre än beräknat. Skillnaden mellan in- och utbetalningarnauppgick till och beror på att insättningen på individuella pensionskonton görs först när pensionsrätten fastställts andra året efterinkomståret.Centrala lån i för studielån och lån tillhemutrustning beräknades i statsbudgeten till . Utfalletblev , dvs. lägre.Behållningarna på myndigheternas räntekonton och vissa särskilda räntebelagdakonton ökade med 3 281 miljoner kronor.Följande tre särskilda räntebelagda konton redovisas separat:* konton för reglering av kommuners och landstings ingåendemervärdesskatt i icke-skattepliktig verksamhet, det s.k. kommunkontosystemet,redovisade underskott på . * Behållningarna på konton för EU-medel minskade med . Utbetalningen av arealersättningen har tidigarelagts vidsåväl det senaste () som det föregående (). Nettoeffekten 2002 blev därmed marginell (-25 miljonerkronor). Detta påverkar även den kassamässiga korrigeringsposten. * tillämpas den s.k. garantimodellen även för äldre statligagarantier. För vissa sådana garantier har avsättningar från anslag tillgarantireserven på konton i gjorts . Detta harbidragit till att garantireserverna ökat med 765 miljoner kronor.Riksgäldskontoret lånar ut medel till myndigheter för investeringar ianläggningstillgångar som används i statens verksamhet. Sådana investeringslåntill myndigheter uppgick till 1 623 miljoner kronor.Vägverket och har lånat respektive919 för finansiering av infrastrukturinvesteringar. ProjektetBotniabanan finansieras med lån i . lånade 620 miljoner kronor.Utlåningen till ökade 2002 med och till med . inklusiveEuromaint AB och har återbetalat tillRiksgäldskontoret. Samtliga poster ingår under Övrigt i tabellen ovan.4.3.30 Kassamässig korrigeringPosten Kassamässig korrigering (och nettoutlåning) ingår istatsbudgeten för att statsbudgetens saldo skall motsvara statens lånebehov, med omvänt tecken. Posten utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot mellanstatsbudgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- ochutbetalningar över statsverkets checkräkning. Kassamässiga korrigeringar uppstår dels till följd av periodiseringsskillnader, dels till följd av att detförekommer transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sinmotsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet av denkassamässiga korrigeringen framräknas residualt, men vissa delposter är möjligaatt specificera.För 2002 blev den kassamässiga korrigeringen preliminärt -46 285 miljonerkronor. Beräkningen i statsbudgeten uppgick till -8 700 miljoner kronor.Skillnaden mellan utfall och statsbudget blev således -. I tabellen nedan framgår de största skillnaderna.Tabell 4.67 Kassamässig korrigeringMiljoner kronorUtfall 2001SB 2002Utfall 2002Utfall-SB 2002Överföring från AP-fonden-46 261-8 700-8 68713- Förfallande bostadsobligationer-42 126-7 195- Kupongräntor, bostadsobligationer-4 136-1 492Ränteperiodisering183310310Arealersättning-4 0252525CSN, räntor1 030Överskott Riksbanken19 616Förskott EU-avgift-1 745-1 498-1 498Garantiavsättning BKN-400400400Omvandling av inlåning till statsobligationer-39 073-39 073Omvärderingspost statsskuldsräntor-2 306-2 306Övrigt-2 8244 5444 544Summa-34 426-8 70046 285-37 585Huvudförklaringen till skillnaden mellan utfallet och beräkningen istatsbudgeten är att inlåning minskat med 39 073 miljonerkronor till följd av att tre myndigheter, Kärnavfallsfonden,och , omvandlatkontotillgångar hos till nyemitterade statsobligationer ienlighet med beslut. Omvandlingen har även medfört en belastning avanslaget Räntor på statsskulden med en omvärderingspost på 2 306 miljonerkronor. Vid dessa transaktioner har inte statens lånebehov påverkats vilketmedför kassamässiga korrigeringsposter åt motsatt håll. (Se vidare avsnitt4.3.29 nettoutlåning. )I statsbudgeten beräknades den kassamässiga korrigeringsposten till -. Beloppet avser påverkan på lånebehovet av överföringen från AP-fonden . I enlighet med beslutet om det reformeradeålderspensionssystemet överfördes då totalt (marknadsvärde), varav utgjorde statsobligationeroch bostadsobligationer. Överföringen avstatsobligationer påverkade inte lånebehovet direkt utan medförde endast enminskning av statsskulden. Bostadsobligationerna skall förvaltas avRiksgäldskontoret tills de förfaller och påverkar först då lånebehovet.Lånebehovet påverkas även av dessa obligationers förfallande kupongräntor underperioden. Bostadsobligationsförfallen uppgick till 7 195 miljoner kronoroch räntorna till , vilket medför en kassamässigkorrigering på totalt -. Skillnaden jämfört medstatsbudgeten blev därmed endast 13 miljoner kronor.Riksdagens beslut om en tidigareläggning av utbetalning av arealersättningavseende 2003 till medförde en negativ påverkan på denkassamässiga korrigeringsposten med (och en lika storpositiv ). Till följd av att en motsvarande tidigareläggning ävengjordes föregående år () blir nettoeffekten endast . Detta påverkade även nettoutlåning.En del av EU-avgiften () anslagsavräknades, ienlighet med regeringsbeslut, i förskott . Detta medfördeen negativ kassamässig korrigering med samma belopp (och en positiv ). Eftersom en motsvarande tidigareläggning gjordes även föregående år () blev nettoeffekten -för 2002.Regeringen beslutade i samband med föregående årsskifte att en garantiavsättning på , som gjorts av ,skulle redovisas mot anslaget . En kassamässig korrigeringspostuppstod därigenom både (-) och ().Redovisningen på anslaget för statsskuldsräntor är inte helt kassamässig. Enmindre kassamässig korrigering uppstår främst till följd av att inkomsträntor på vissa delar av utlåning periodiseras till det kvartal deavser. Denna periodiseringseffekt blev 2002.Posten Övrigt, som uppgår till , är residualt beräknad.4.3.31 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgetenUtgifterna för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten belastar intestatsbudgeten. De ingår emellertid i de utgifter som omfattas av utgiftstaketför staten.Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten består av en fördelningsdeloch en premiereservdel. Fördelningsdelen finansieras av inbetaldapensionsavgifter. Nettot av inbetalda avgifter och utbetalda pensionertillfaller, alternativt finansieras av, Första - Fjärde AP-fonderna. Dessa s.k.buffertfonder beräknas få stor betydelse för systemets långsiktiga finansiering.Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad inompremiepensionssystemet, som administreras av ().Under 2000 ombildades de tidigare fondstyrelserna till AP-fonder med delvis nyauppdrag. Mer information om AP-fonderna och PPM finns i avsnitt 8.2.År 2001 gjordes de första utbetalningarna av reformerad ålderspension i form avtilläggspension, inkomstpension och premiepension. Tilläggspension ochinkomstpension belastar fördelningssystemet. Premiepension betalas ut frånpremiepensionssystemet. betalades ut ipremiepension.Tabell 4.68 ÅlderspensionssystemetMiljoner kronorUtfall 2001SB 2002TB2002Utfall 2002Utfall--SB 2002Ålderspension m.m.145 508153 4140153 645231Summa145 508153 4140153 645231Utfallet uppgick totalt till och var därmed (0,) högre än beräkningen i budgetpropositionen.Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna uppgick till 151 562 miljoner kronorunder 2002. Ersättningarna till staten och försäkringskassorna m.fl. uppgicktill . AP-fondernas administrationskostnader uppgick till . I detta belopp ingår även 23 miljoner kronorför avveckling och särskild förvaltning. Före ombildningen till AP-fonderuppgick administrationskostnaderna till ().5Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten5 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten5.1 Olika avgränsningar av statenStatens ekonomiska utfall redovisas utifrån olika utgångspunkter beroende på att informationen har olika syften. Avgränsningen av staten kan därmed variera. Ett annat skäl till skillnader mellan olika redovisningar är att olika principertilllämpas i räkenskaperna och i statsbudgeten. Beroende på utgångspunkt kan enenskild ekonomisk händelse få delvis olika konsekvenser och utfallet kan därmedskilja sig åt mellan redovisningarna. I detta kapitel redovisas en fördjupadbeskrivning av skillnaderna mellan resultaträkningen och statsbudgeten.Sammanställningen av den statliga sektorn i kapitel 8 omfattar en vidaredefinition av staten genom att den även inkluderar statliga bolag, banker ochfinansinstitut samt (), AP-fonderna och . Syftet med den redovisningen är att ge en samlad och översiktlig bild avsamtliga verksamheter där staten har ett väsentligt inflytande. I fråga ombolag, banker och finansinstitut har väsentligt inflytande definierats som attstaten har en ägarandel på i de aktuella organisationerna.Informationen om det ekonomiska utfallet i staten utgör även underlag förnationalräkenskaperna (NR) som är en statistisk sammanställning i kontoform över den samlade svenska ekonomin. NR:s avgränsning av staten utgår fråndefinitioner etc. som följer rekommendationer från () samtEU:s förordning (EG nr 2223/96) om det europeiska national- ochregionalräkenskapssystemet i gemenskapen.5.2 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgetenStatsbudgeten och resultaträkningen skiljer sig åt i fråga om avgränsning,struktur och redovisningsprinciper. Ett exempel på skillnader i avgränsningen är affärsverken som ingår i resultaträkningen, men ligger utanför statsbudgeten.Ett annat exempel är att avgifter och bidrag som myndigheterna får disponeraredovisas i resultaträkningen, medan de endast påverkar statsbudgeten i den måndessa verksamheter har en inverkan på statens lånebehov (se nedan). Detsammagäller affärsverkens verksamheter.När det gäller redovisningsprinciper upprättas statsbudgeten enligt de principer som anges i budgetlagen, dvs. redovisning av in- och utbetalningar(kassamässigt) eller av utgifter och inkomster (vid anskaffning/ fakturering). I resultaträkningen sker redovisningen enligt bokföringsmässiga grunder, dvs.redovisning av intäkter och kostnader.Avseende strukturen har statsbudgeten en ändamålsstruktur där indelningen ärutgiftsområden (politikområden) och anslag. Resultaträkningen är däremot indelad i intäkts- och kostnadsslag. Jämförelser av poster i resultaträkningen ochstatsbudgeten låter sig därmed ofta inte göras, utan dokumenten kompletterar istället varandra.Resultaträkningen visar verksamhetens totala kostnader och intäkter under året.Balansräkningen visar den ekonomiska ställningen, dvs. tillgångar och skulder,per . Som framgår av beskrivningarna i följande avsnitt påverkasibland endast balansräkningen av vissa händelser i statsbudgeten medanresultaträkningen är oförändrad.