prop · GQ0331 · 2003-01-08 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2002/03:31 Utvärdering av miljömålet i konsumentpolitiken Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsen består av två delar. Dels innehåller den en redovisning av effekterna av ett utvalt antal miljöåtgärder inom det konsumentpolitiska området, dels en framåtblickande del där regeringen anger nya delmål under det konsumentpolitiska miljömålet. De verksamheter som valts ut och som redovisas i den första delen är följande. Den nordiska miljömärkningen Svanen, kunskapsuppbyggande verksamhet, provnings- verksamhet samt en fallstudie av handdiskmedel med påstådd antibakteriell verkan. Målen för hållbar utveckling (med dess tre dimensioner den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga) bör integreras i konsumentpolitikens samtliga verksamhetsområden. bör koncentrera verksamheten inom ramen för miljömålet i konsumentpolitiken på att förbättra förutsättningarna för konsumenterna att leva och agera miljömässigt. Miljömålet för konsumentpolitiken bör därför utvecklas genom följande nya delmål: Det skall vara prisvärt och enkelt att agera på ett för miljön positivt sätt. Det skall finnas många konkreta exempel på positiva miljöeffekter av ett ändrat beteende. Miljömärkningen och den etiska märkningen skall ha en stor spridning. Det arbete som görs inom ramen för miljömålet bör i större utsträckning än följas upp och utvärderas. bör utveckla sitt sektorsansvar för miljöpolitiken i enlighet med de nya delmålen och genom att öka och fördjupa samarbetet med andra myndigheter och organisationer. Genom världstoppmötet i har begreppet hållbar Skr. 2002/03:31 utveckling med dess tre dimensioner blivit definitivt erkänt och har börjat översättas till praktisk handling. För att intensifiera det svenska arbetet bör en särskild utredare tillsättas för att föreslå en handlingsplan, med fokus på att precisera begreppet hållbar konsumtion samt åtgärder för hur hållbar konsumtion skall uppnås. Ärendet och dess beredning.............................................................. Miljömål för konsumentpolitiken ..................................................... Redovisning av effekter.................................................................. Den nordiska miljömärkningen Svanen ........................... Handdiskmedel med påstådd antibakteriell verkan.......... Ett utvecklat miljömål..................................................................... Uppföljning och utvärdering ............................................ Ett utvecklat sektorsansvar............................................... En handlingsplan för hållbar konsumtion ........................ Bilaga 1 åtgärder för att bygga upp kunskap inför Bilaga 2 utåtriktade aktiviteter ............................. 1Ärendet och dess beredning överlämnade regeringen till skrivelsen Konsumenterna och miljön en handlingsplan för hållbar utveckling (skr. 1997/98:67, bet. 1997/98:LU21, rskr. 1997/98:220). I skrivelsen redogjorde regeringen för sin syn på centrala frågor som rör miljömålet i konsumentpolitiken och en handlingsplan för regeringens arbete med att uppfylla målet lades fram. En översyn av konsumentpolitikens mål och inriktning har därefter gjorts av (Fi 1999:01, dir. 1999:1). överlämnade regeringen propositionen Handlingsplan för konsumentpolitiken 20012005 (prop. 2000/01:135). Genom beslut (bet. 2000/01:LU02, rskr. 2001/02:51) gäller till utgången av 2005 fem delvis förnyade mål för konsumentpolitiken. Miljömålet i konsumentpolitiken ligger fast. I enlighet med vad som aviserades skrivelse Konsumenterna och miljön en handlingsplan för hållbar utveckling, överlämnades till skrivelsen Konsumenterna och miljön (skr. 2001/02:68, bet. 2001/02:LU18, rskr. 2001/02:207). skrivelse utlovade regeringen även att en effektredovisning av miljöarbetet skulle lämnas till . I denna skrivelse lämnar regeringen en sådan redovisning av några av de åtgärder på miljöområdet som vidtagits inom konsumentpolitiken och då framför allt inom ramen för verksamhet. Skrivelsen innehåller även ett avsnitt med nya delmål under miljömålet för konsumentpolitiken samt regeringens bedömning av hur en kommande utvärdering och uppföljning skall utformas. Under arbetet med skrivelsen har samråd skett med och . I avsnitt 4.4 redogör regeringen för sin bedömning att en särskild utredare bör tillsättas för att föreslå en handlingsplan med fokus på att precisera begreppet hållbar konsumtion samt åtgärder för hur hållbar konsumtion skall uppnås. nr 5225, På väg mot miljöanpassade produkter, utgör underlag för regeringens bedömning. Rapporten överlämnades till regeringen och hade utarbetats i samarbete med Kemikalieinspektionen, , Konsu- mentverket och . Konsumtion och produktion i de industrialiserade länderna är den enskilt största orsaken till fortsatt negativ påverkan på den globala miljön. Det är nödvändigt att komma till rätta med denna negativa påverkan och uppnå hållbara konsumtionsmönster. Konsumtionsmönster bestäms av vanor, påverkan från reklam, pris, kunskap och sociala mönster. också en del av människors sociala och individuella identifikation. Konsumtionen är ytterst ett val av livsstil och dess utveckling i hållbar riktning innebär långsiktiga och strukturella samhällsförändringar. totala konsumtionen inom EU har fördubblats . enpersonshushåll ökar liksom den totala befolkningen i världen. omständigheter gör att frågan om s.k. reboundeffekter är bland de allvarligaste inom arbetet för en hållbar konsumtion. miljöanpassning av varor och tjänster sker , ökar den totala Vi köper fler varor, vi vill ha större bostäder och kör mer med våra bilar etc. Regeringen arbetar inom flera politikområden, däribland det konsumentpolitiska, med olika styrmedel för att uppnå hållbara Ett miljöanpassat beteende hos konsumenterna är beroende av att vi som konsumenter har en insikt om att det finns ett samband mellan det egna agerandet och inverkan på miljön. Kunskapsförmedling är därför ett viktigt redskap i arbetet för ett hållbart För att vi som konsumenter skall använda den kunskap som vi har, krävs det också en väl fungerande infrastruktur med undanröjda hinder, tydliga incitament och effektiva verktyg. På lång sikt skall konsumenterna, enligt regeringens uppfattning, inte behöva välja mellan miljöanpassade och miljöskadliga varor eftersom de miljöskadliga varorna skall ha fasats ut. måste konsumenten vid köptillfället känna sig säker på att varan uppfyller andra baskrav beträffande säkerhet, kvalitet, energihushållning etc. En hållbar utveckling är en samhällsutveckling som tillgodoser dagens behov, utan att kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov äventyras (1998). utvecklingen i den riktningen har man internationellt enats om att mål Först genom världstoppmötet om hållbar utveckling i utveckling med dess tre dimensioner den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga dimensionen blivit definitivt erkänt och har börjat översättas till praktisk handling. Ett tioårigt program för hållbara konsumtions- och produktionsmönster skall utarbetas. målet är att påskynda omställningen till en hållbar konsumtion och produktion för att med hänsyn till ekosystemens bärkraft främja social och ekonomisk utveckling. Sambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring skall brytas genom att göra resursanvändning och produktionsprocesser effektivare och mer hållbara samt minska resursförstöring, föroreningar och avfall bl.a. genom att få fram mer Viktiga element i programmet är att priset på varor och tjänster skall återspegla deras miljöpåverkan och att offentlig upphandling av miljöanpassade produkter måste öka. resultaten av de insatser som görs skall följas upp och mätas. bakgrund till programmet nämner man att dagens samlade produktion och konsumtion överstiger jordens ekologiska kapacitet , vilket innebär att vi förstör våra naturresurser i en ohållbar takt. vilar främst på de industrialiserade länderna. världens befolkning står för av världens totala konsumtion medan de fattigaste endast konsumerar . 2002/03:31 avgörande fråga är om och hur vi skall kunna bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöpåverkan. I propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU03, rskr. 2001/02:36) föreslår regeringen 15 svenska miljökvalitetsmålen för att utveckla den ekologiska dimensionen av hållbar utveckling. Bland dessa mål utgör framför allt målen luft, Giftfri miljö och God bebyggd miljö grunden för konsumentpolitikens miljömål att utveckla sådana konsumtions- och produktionsmönster som minskar påfrestningarna på miljön och som bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. I arbetet inom konsumentpolitiken mot en hållbar utveckling har framför allt den ekologiska dimensionen betonats. Även den ekonomiska och sociala dimensionen omfattas av arbetet inom politikområdet, men i mindre utsträckning. Den ekonomiska dimensionen beaktas genom det s.k. hushållningsmålet för konsumentpolitiken och den sociala dimensionen genom uppmärksamheten av efterfrågan på etisk märkning (se vidare kapitel 4). Giftfria och resurssnåla kretslopp I propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU03, rskr. 2001/02:36) föreslår regeringen att tre strategier skall vara vägledande i arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen. En av dessa är strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp. Strategin skall ses som ett komplement till kemikalie-, avfalls- och klimatstrategin och omfattar utvecklingen av en miljöorienterad produktpolitik i enlighet med regeringens skrivelse (skr. 1999/2000:114, bet. 2000/02:MJU3, rskr. 2000/02:52). För att skapa underlag för strategin och för att låta utreda en rad aktuella frågor inom området har regeringen initierat ett antal utredningar som lämnat betänkanden eller rapporter; producentansvarutredningens betänkande Resurs i retur (SOU 2001:102), avfallsskatteutredningens betänkande Skatt på avfall - och (SOU 2002:9), ekologiskt hållbart omhändertagande av avfall (Rapport 2002) samt väg mot miljöanpassade produkter (Rapport 2002). Dessa betänkanden och rapporter har remitterats och kommer att behandlas i en proposition. Målsättningen är att propositionen skall innehålla: riktlinjer för samordning och utveckling av produkt-, kemikalie- och avfallsstrategierna samt klimatstrategin i de delar som berör produkter, åtgärder för ett stärkt konsumentperspektiv avseende insamling av hushållsavfall, främst förpackningar, samt avvägande om det behövs ytterligare styrmedel för att samordna och utveckla avfallshanteringen generellt. Det övergripande målet med energieffektivisering är att, med bibehållen välfärd, utnyttja resurser så effektivt som möjligt. fortsatta insatser för att stimulera användningen av befintlig energieffektiv teknik och främja introduktion av energieffektiv teknik i enlighet med regeringens förslag i den energipolitiska propositionen Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). bl.a. genom att stimulera hushåll till en effektiv användning av energi och till att välja energieffektiv teknik vid investeringar. genom information och kunskapsspridning samt utveckling av metoder som kan underlätta bedömning och jämförelser av olika produkter. detta sätt stärks kunskapen om möjligheter till en effektiv Kommunala energirådgivare ges en central roll i att sprida kunskap och tillhandahålla information om olika möjligheter till en effektiv energianvändning. Även de regionala energikontoren utgör en viktig resurs för att föra ut information på energiområdet. har även i uppgift att arbeta med energideklaration och miljömärkning av energikrävande utrustning. verket efterlevnaden av det obligatoriska energideklarationssystemet avseende hushållsapparater, som är i bruk inom Europeiska unionen Vidare lämnade ett förslag om att införa krav på avläsning av elförbrukningen. krav skulle underlätta för konsumenterna att få begripliga och informativa elfakturor och därmed bidra till en ökad elhushållning. Förslaget har remissbehandlats och regeringen avser att återkomma med sitt ställningstagande i denna fråga. tar tillsammans med och fram broschyren Bilar, bränsleförbrukning och vår miljö, som utgörs av en lista över nya bilar i handeln och deras På regeringens uppdrag arbetar med Kampanjen bygger på en kombination av nationella och lokala samt regionala informationsinsatser. Kampanjen syftar till att öka medvetenheten kring växthuseffektens orsak och verkan samt öka allmänhetens och företagens kunskap om vad man själv kan göra för att Förhoppningen är att det skall leda till ökad förståelse för de samhällsförändringar som krävs på både kort och lång När det gäller el producerad från förnybara energikällor har fastställt målet att användningen skall öka med års nivå till 2010 (bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). att återkomma med en proposition till med förslag till lag om Avsikten är att ett kvotbaserat elcertifikatsystem skall ersätta dagens investerings- och driftsstöd för förnybar elproduktion. kvotplikt, som innebär en skyldighet att införskaffa en viss mängd elcertifikat i förhållande till förbrukningen av el, avses åläggas Om en elanvändare inte vill införskaffa dessa elcertifikat Skr. 2002/03:31 själv, kommer dennes elleverantör automatiskt att hantera inköpen och se till att skyldigheten uppfylls. Möjligheter finns även för den enskilde att köpa en större mängd elcertifikat än kvotplikten. Elcertifikaten är för elanvändarna ett bevis på att de har bidragit till främjandet av el från förnybara energikällor. m.fl. kommer att svara för information till elkonsumenterna vid introduktionen av elcertifikatsystemet, vilket avses ske . Även Konsumenternas Elrådgivningsbyrå, som startades på initiativ av branschorganisationen i samarbete med och , kommer att bidra i detta arbete. Enligt och rådet direktiv /77/EG av om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el, skall varje medlemsstat ha infört ett system för att garantera att el som påstås vara producerad med förnybara energikällor verkligen är av sådant ursprung. har presenterat ett förslag till lagregler om ursprungsmärkning. Systemet med ursprungsmärkning skall så långt möjligt samordnas med systemet för elcertifikat. Elcertifikaten, ursprungsmärkningen och andra frivilliga märknings- system för el möjliggör för elkunderna att välja hur de vill att elen skall produceras. Eftersom vi har en fri elmarknad där alla elkunder fritt kan välja sin elleverantör, finns det heller inga hinder att välja en elleverantör som levererar el från en viss produktionskälla. Sektorsansvar innebär att myndigheter, företag och andra organisationer inom olika samhällssektorer tar ansvar för miljöfrågor inom sina verksamhetsområden. Arbetssättet med sektorsansvar har slagits fast som viktigt i svensk miljöpolitik . Huvudansvaret för samordningen av myndigheternas sektorsansvar ligger på . Myndigheternas särskilda sektorsansvar innebär att ett antal utpekade myndigheter har ansvaret för att driva arbetet för en hållbar utveckling framåt inom sin sektor. Ansvaret innebär bland annat att identifiera sektorsmyndighetens roll, ta fram underlag i form av tänkbara sektorsmål och åtgärder, beskriva åtgärdernas samhällsekonomiska konsekvenser och verka för att åtgärder genomförs. Ansvaret innebär också att följa utvecklingen inom ansvarsområdet och samarbeta med andra myndigheter, företag och organisationer som är verksamma inom sektorn. har ett sektorsansvar för konsumentrelaterade miljöfrågor. uppgift är att vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till andra berörda parter i frågor som rör konsumentrelaterade miljöfrågor. har arbetat för att få fram bättre produkter och system genom bl.a. undersökningar, varuprovningar och informationsspridning som kan underlätta för konsumenterna att göra insatser för miljön. De miljösektorsmål som föreslog regeringen Skr. 2002/03:31 är: 1.Varor och tjänster skall utöver att vara funktionella och säkra fylla höga krav på miljöanpassning samt vara försedda med korrekt och relevant information. 2.Konsumenterna skall stimuleras att leva och agera miljöanpassat. 3.System för att ta hand om uttjänta varor skall vara lätta att använda arbete inom ramen för miljömålet har speglats av sektorsmålen och fastställts i verkets regleringsbrev. Några av de största utmaningarna när det gäller en hållbar utveckling rör produktions- och konsumtionsmönster. Produktionen, användningen och omhändertagandet av varor och tjänster, liksom transporter i alla led, har stor betydelse för resursförbrukningen av energi och andra naturresurser samt utsläpp av skadliga substanser. politiken syftar till att förebygga och minska produkters negativa påverkan på människors hälsa och på miljön under produkternas hela livscykel, från de naturresurser de utvinns ur, via användning och saluföring, fram till det slutliga bortskaffandet som avfall. Den miljöorienterade produktpolitiken är en viktig del av och behandlar många av de frågor som behöver lösas för att åstadkomma en hållbar produktion och konsumtion. Inom ramen för en miljöorienterad produktpolitik skall konsumenterna ges goda förutsättningar och stimuleras för att agera miljöanpassat (jfr skr. 1999/2000:114, bet. 2000/01:MJU3, rskr. 2000/01:52). En av förutsättningarna för att konsumenterna skall kunna minska sin miljöpåverkan är att de har tillgång till miljöanpassade varor och tjänster. För att den miljöorienterade produktpolitiken skall få genomslagskraft och bli attraktiv för konsumenterna, krävs att miljöfrågorna vävs samman med andra viktiga produktkrav. En produktpolitik baserad på en helhetssyn där samordning sker av viktiga krav på produkterna, såsom krav på säkerhet, etik, jämställdhet, kvalitet, miljöanpassning och funktionalitet måste därför skapas. Priset för dagens varor och tjänster avspeglar ofta inte priset för samhällets alla kostnader för miljöförstöring och resursutnyttjande. Företag med stor miljöpåverkan får en stor konkurrensfördel jämfört med företag som tar hänsyn till och genomför åtgärder för att minska negativ Stora ansträngningar skall göras för att inkludera varornas miljökostnader i priset. Så länge det inte sker saknas en av de viktigaste drivkrafterna för konsumenterna att agera miljöanpassat. För att åstadkomma en hållbar produktion och konsumtion behöver man också utveckla infrastrukturen och förutsättningarna för Det är viktigt att belysa konsumenternas förutsättningar att agera för hållbara konsumtions- och produktionsmönster samt hur dessa Detta arbete måste inkludera den totala konsumtionen bedriver verksamhet som berör en rad styrmedel av betydelse för den miljöorienterade produktpolitiken, t.ex. miljömärkning (referensgruppen för EU-Blomman och Nationella miljömärknings- Skr. 2002/03:31 nämnden), varuprovning, dialoger med näringslivet, prisundersökningar och miljöinformation (Köpguiden, energikalkylen m.m.). Europeiska kommissionen tog i sin grönbok om integrerad produktpolitik (IPP) KOM (2001) 68 slutlig upp ett flertal verktyg för att genomföra den integrerade produktpolitiken. Flertalet av verktygen har direkt koppling till konsumenterna, t.ex. miljömärkning, miljöinformation, avfallshantering och olika typer av ekonomiska styrmedel. väntas kommissionen presentera ett meddelande om IPP. Den nationella strategin för hållbar utveckling innehåller också ett antal viktiga frågor och utmaningar beträffande hållbara konsumtionsmönster. Regeringen kommer i en särskild skrivelse att redovisa det fortsatta arbetet för hållbara produktions- och konsumtions- mönster som en uppföljning av världstoppmötet i . Konsumentaspekterna utgör en viktig del av den miljöorienterade produktpolitiken och dessa bör tydliggöras och konkretiseras. Här har en viktig roll tillsammans med . I regeringens skrivelse Mål och inriktning för det svenska arbetet med konsumentfrågor i EU (skr. 2001/02:148, bet. LU28, rskr. 2001/02:305) är regeringens ansats att tydligt verka för att EU anlägger ett konkret miljöperspektiv på konsumentfrågor och för att det för konsumentsektorn utarbetas en strategi för ekologiskt hållbar utveckling. En sådan strategi bör uppmärksamma förbättrad miljöinformation, varuprovning och kunskapsuppbyggnad avseende sambanden mellan hushållens agerande och påverkan på hälsa och miljö. I regeringens skrivelse Konsumenterna och miljön en handlingsplan för hållbar utveckling (skr. 1997/98:67, bet. 1997/98:LU21, rskr. 1997/98:220) beskrivs en rad åtgärder som vidtagits för att bidra till att miljömålet inom konsumentpolitiken skall nås. Lägesrapporten fokuserar främst på verksamhet och gör inte anspråk på att vara en heltäckande sammanställning av åtgärder som rör konsumenter. Samma avgränsning görs i den här skrivelsen. I bilaga 1 återfinns en sammanställning över de åtgärder som vidtagit 2002 för att bygga upp sina kunskaper inför utåtriktade insatser. I bilaga 2 finns utåtriktade verksamhet inom miljöområdet samlad. Något som försvårar arbetet med effektredovisningen är att det saknas uppföljningar av vissa vidtagna åtgärder. Det är därför i många fall svårt att dra några slutsatser av vilka effekter som kan ha uppnåtts. Ett annat generellt problem för utvärderingen av miljöinsatser på konsument- området är att man inte mätte av något nolläge vid utarbetandet av handlingsplan och på så sätt förberedde för en utvärdering och en mätning av effekterna. Dessutom är det svårt att särskilja effekterna av konsumentpolitiska åtgärder och åtgärder vidtagna inom andra Regeringen har valt att i denna skrivelse redovisa effekterna av fyra Skr. 2002/03:31 olika insatser inom det konsumentpolitiska området. redovisas skall ses som exempel, utan ambition att ge en heltäckande bild av konsumentpolitiska åtgärder. De är av olika karaktärer, såväl avseende inriktning som omfattning. Utvärderingen av den nordiska miljömärkningen Svanen är den mest genomarbetade utvärderingen. Den består av tre olika delar som samlades i en analys gjord av vid . roll som kunskapsförmedlare inom miljöområdet har varit omfattande. Utvecklingen av Köpguiden har fått ett positivt mottagande. utvärdering av provningsverksamheten visar att det är svårt att exakt avgöra i vilken utsträckning produkter och marknad påverkas av resultaten från tester. Utredarens bedömning är dock att provningsverksamheten är betydelsefull för produktutvecklingen och fungerar som ett instrument för att förhindra att undermåliga produkter når marknaden. Miljöaspekten utgör ett av kriterierna i provningsverksamheten, som präglas mer av funktionalitets- och säkerhetshänsyn. Funktionsaspekterna är viktiga för att produkterna skall kunna användas och inte kasseras . Om produkterna kasseras ger det negativ miljöpåverkan. Exemplet med handdiskmedel med påstådd antibakteriell verkan visar att man med små insatser kan få ett stort genomslag. Andra insatser riktade mot producenter finns redovisade i bilaga 2. 3.1Den nordiska miljömärkningen Svanen 2001 genomfördes en omfattande utvärdering av vilka miljöeffekter som Svanenmärkningen haft. Syftet var att få bättre kunskap om vilka miljövinster, både direkt och indirekt, som Svanen har givit. Ett annat viktigt syfte var att belysa hur val av produktgrupper och miljömärkningskriterier för Svanen bör göras för att uppnå bästa möjliga resultat ur ett miljöperspektiv. Utvärderingen leddes av en särskild nordisk tvärsektoriell grupp mellan konsument- och miljösektorn. Utvärderingen omfattades av fyra delar: Konsumenternas kunskaper, hållningar, beteenden och behov av förbindelse med miljöinformation. Undersökning av miljömärkningssystemets miljöeffekter. Utvalda organisatoriska frågor som t.ex. förnyad värdering av finansieringsstrukturen. Strategiska överväganden som t.ex. relationen till EU:s miljömärke. I den här skivelsen redogörs endast för den del som rör miljöeffekter. Utvärderingen utgörs i första hand av en kvalitativ undersökning,