prop · GQ03140 · 2003-06-11 00:00:00 — Målet att rekrytera så kvalificerade ledare som möjligt inom statsförvaltningen skall uppnås genom att ta vara på den kompetens som finns bland såväl kvinnor som män. Regeringens arbete att öka andelen kvinnor som myndighetschefer är fortsatt prioriterat. Målet är att minst hälften av de nya myndighets- cheferna inom civil statsförvaltning skall vara kvinnor. nyutnämndes 106 myndighetschefer, varav 36 kvinnor () och 70 män (). De senaste årens utnämningar av myndighetschefer har därmed inneburit en ökning av andelen kvinnor till av totala antalet myndighetschefer. Denna andel kan jämföras med att andelen kvinnor bland verkscheferna 1990 endast var . nyutnämndes 43 myndighets- chefer. Av dessa var 19 kvinnor () och 24 män (). Lönesättningen för myndighetscheferna i regeringens frikrets (general- direktörer, landshövdingar, universitets- och högskolerektorer, musei- chefer och andra chefer för myndigheter som lyder under regeringen) är individuell. Den baseras dels på en värdering av myndig- heten (antal anställda, ekonomi, regional organisation m.m.), dels på den blivande myndighetschefens erfarenheter och yrkesbakgrund. Liksom all lönesättning inom statsförvaltningen skall även löne- sättningen av verkschefer vara könsneutral. Det får med andra ord inte förekomma skillnader i lön som beror på den anställdes kön. sammanställning gjord visar att den genomsnittliga månadslönen för en verkschef låg på , för kvinnor och för män. Den huvudsakliga förklaringen till denna skillnad är att det finns få kvinnor som är chefer för de största och Vid exempelvis myndigheterna Försvarsmakten, inklusive lokala polisorganisationen, , och är det endast den sistnämnda som har en kvinna som verkschef. Vid den senaste revisionen av verkschefernas löner analyserades förändringarna noga ur ett köns- Analyserna ledde till ett flertal justeringar och en något högre löneutveckling för kvinnorna i gruppen. Chefsutveckling inom den statliga sektorn Staten kvalitets- och kompetensråd (KKR) inrättades 1999 som en stabs- myndighet åt regeringen med uppgift att ge stöd i förvaltningspolitiskt Rådet stödjer statliga myndigheters verksamhets- utveckling bl.a. genom att utveckla, stödja och förmedla utvecklings- program för chefer och andra personer med strategiska uppgifter i staten. Ett av de chefsutvecklingsprogram som fortlöpande erbjuds av KKR är ett program för kvinnor på mellanchefsnivå. 24 kvinnor deltar och målet är att minst hälften av deltagarna efter programmet skall ha fått eller vara på väg att få en högre befattning i staten. KKR uppskattar att detta mål har /96 medverkat i ett europeiskt utvecklings- program för kvinnor som är chefer; Crossing the Boundaries. 1999 har KKR varit den svenska parten i ett samarbete mellan numera elva europeiska länder. Målgruppen är kvinnor på ledningsnivå inom de olika ländernas statliga förvaltningar. Programmet är inriktat på frågor om strategiskt ledarskap, internationalisering och förståelse för mångfald. har sedan starten haft mellan två och sex deltagare varje gång. genomförs programmet för åttonde gången. Partsgemensam jämställdhetsutveckling inom staten Förnyelsearbetet inom jämställdhetsområdet innebär att partsgemen- samma utgångspunkter och åtaganden är naturliga och nödvändiga. Intresset hos de lokala parterna för att utveckla jämställdhets- arbetet har också varit stort inom många statliga myndigheter. för den statliga sektorn är parternas gemensamma Skr. 2002/03:140 organ för stöd till lokalt förnyelsearbete inom staten. ett drygt dussintal myndigheter har rådet tagit fram ett nytt koncept med utvecklingsagenter för att främja lokalt jämställdhetsarbete. Jämställdhetshandläggare, utredare eller chefer från de medverkande myndigheterna har genomgått en kvalificerad utbildning i internatform utspridda i ett antal block under . De lokala projekt som efter utbildningen tagit form har följts med konsult- och nätverksstöd i rådets regi. Rådet har också bidragit finansiellt till projekten med totalt ca för verksamheten 20012002, vartill kommer myndighetsinterna satsningar i motsvarande storleksordning. I förutsättningarna har också funnits utfästelser från berörda myndigheter att ställa sina agenter till förfogande till hjälp åt andra statliga organisationer som påbörjat lokala förändringsarbeten. Kartläggning och utbildning samt Analys av urvalsinstrument och betyg för anställning och befordran Utgångspunkt för samarbetet mellan rådet och de medverkande myndigheterna har främst varit att höja kunskapsnivån och insikten om jämställdhetens positiva effekter för verksamheten och de anställda samt att utveckla metoder och verktyg för lokala förändringsprocesser. Inom ramen för samarbetet har en rad seminarier anordnats för att sprida erfarenheterna till en vidare krets myndigheter, bland annat i samband med 2001 och 2002. Information och referat från pågående projekt har kontinuerligt spridits genom det särskilda och utveckla.nu med spridning inom hela statsförvaltningen. böcker har också fått stor spridning bland myndigheterna, främst gäller det böckerna Staten var en man (2000) och Stopp! Om trakasserier på grund av kön (2001). Varje myndighet redovisar vilka mål som gäller för kompetens- försörjningen . Dessa redovisningar görs med avseende på bl.a. könsfördelning och kategorier av anställda. Regeringen följer utvecklingen noggrant. En analys av myndigheternas verksamhet genomförs som underlag inför den årliga mål- och resultat- dialogen mellan politisk ledning och myndighetschef. Analysen skall avse såväl jämställdhetsarbetet i myndighetens externa verksamhet som myndighetens interna jämställdhetsarbete med särskild fokus på löne- Skr. 2002/03:140 skillnader och sned könsfördelning på chefsnivån. personalkonsekvenser inom statsförvaltningen och utvecklingen inom det arbetsgivarpolitiska området till . En statistik uppdelad efter kön är en förutsättning för ökad jämställdhet. Statistik som beskriver kvinnors och mäns situation inom livets alla områden är nödvändiga fakta för att synliggöra, följa upp och utvärdera jämställdhetsarbetet. SCB:s publikation På tal om kvinnor och män Lathund om jämställdhet innehåller sådana fakta. SCB:s statistik utgör även en viktig del i utbildnings- och påverkansarbetet för ett jämställt samhälle. Enligt 14 § förordning (2001:100) om den officiella statistiken skall in- dividbaserad officiell statistik vara uppdelad efter kön om det inte finns särskilda skäl mot detta. Det innebär att individbaserad statistik skall vara analyserad och presenterad efter kön. gjordes en genomgång av ett begränsat antal statistik- produkter inom den officiella statistik som producerades av SCB. I av de studerade individbaserade statistikprodukterna samlades inte uppgift om kön in. För knappt en av produkterna där man samlat in uppgift om kön redovisades inte statistiken efter kön. För de produkter som redovisade statistiken efter kön gjordes det genomgående för alla variabler i av fallen. gjordes också en genomgång vid SCB:s avdelning för befolknings- och välfärdsstatistik av vad efterlevnaden av kraven enligt 14 § statistikförordningen skulle innebära. En uppföljning visade att processen hade medfört en förbättrad presentation av statistiken med avseende av könsuppdelning. Mycket av den individbaserade statistiken är könsuppdelad i såväl publikationer som databaser, vilket givit en bra belysning på olika för- hållanden i samhället. SCB har vidare arbetat med jämställdhetsperspektiv i budgetprocessen. Bakgrunden är att regeringen anslog i budgeten för att införliva ett jämställdhetsperspektiv i budgetprocessen. På uppdrag av arbetar SCB med att ta fram underlag till att fastställa indikatorer för de jämställdhetspolitiska målen, förslag till utformningen av en bilaga till politikområdet Jämställdhetspolitik i budgetpropositionen samt att genomföra ett projekt som beskriver löner och arbetsvillkor för vård- och omsorgspersonal. har de två senare delarna genomförts. Arbetet med indikatorer har påbörjats och kommer att slutföras . Den uppföljning som SCB gjort av den officiella statistiken visar att uppgifter om individer finns i 62 av de 174 produkter som tagits fram av de statistikansvariga myndigheterna. För samtliga dessa produkter finns uppgift om kön. Presentationen av den könsuppdelade statistiken varierar emellertid mellan produkterna och de olika medier de presenteras i. Det finns därför skäl att gå vidare med utformningen av presentationen av statistiken för att bättre uppfylla kraven enligt 14 §. Regeringen har uppdragit åt SCB att ge en samlad analys och bedömning Skr. 2002/03:140 av jämställdhetsstatistikens omfattning. Vidare skall en kartläggning göras över vilka produkter som saknar könsuppdelning. Uppdraget skall redovisas till regeringen . I samband med en ändring av lagen (1992:1528) om offentlig upp- handling som trädde i kraft infördes en ny regel som ger möjlighet för upphandlande enheter att ställa särskilda kontraktsvillkor för hur ett uppdrag skall genomföras. Villkoret kan avse bland annat jämställdhet. () har på regerin- gens uppdrag tagit fram en typklausul att användas i upphandlings- kontrakt i syfte att motverka diskriminering på grund av bland annat kön. Vidare har NOU fått regeringens uppdrag att göra en utvärdering av användningen av antidiskrimineringsklausuler. Uppdraget skall slutredo- visas . 3 Finansiella system och tillsyn (PO 2) Politikområdet omfattar flera olika verksamheter som reglering och tillsyn, statsskuldsförvaltning, statliga garantier, övrig finansiell förvalt- ning, internationella finansiella institutioner och tillsyn av spel- marknaden. Målen för politikområdet är: -att det finansiella systemet skall vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd, -att tillsynen skall bedrivas effektivt, -att kostnaderna för statsskulden långsiktigt minimeras som risken beaktas samt -att statens finansförvaltning bedrivs effektivt. Arbetet inom detta område riktar sig till flera internationella finansiella institutioner som Nordiska investeringsbanken (NIB), Europeiska (), utvecklingsbank (CEB), () och Europeiska investeringsbanken (EIB). I arbetet med de internationella finansiella institutionerna för fram jämställdhetsaspekter så snart det är relevant. I diskussionerna inom styrelsen för påtalas ofta från svenskt håll vikten av jämställdhet. har på detta sätt flertalet gånger påtalat att jämställdhetsperspektivet i högre grad måste genom- syra arbetet i där det är relevant, exempelvis då banken förbereder investeringsprojekt eller liknande. verkar för att jämställdhetsperspektivet genomsyrar det Skr. 2002/03:140 löpande styrelsearbetet i . I stadgarna står att verkar för att ge kvinnor och män lika möjligheter i rekryteringsprocessen och anställningsvillkor. har även inrättat grupper inom banken och deltar i kampanjer för att främja jämställdhetsperspektivet. Banken deltar i en årlig brittisk studie som jämför situationen i 200 organisationer i utifrån ett jämställdhetsperspektiv. 4 Skatt, tull och exekution (PO 3) Målet för politikområdet Skatt, tull och exekution är att eftersträva att skatte-, tull- och avgiftsintäkter skall säkerställas på ett rättssäkert och ekonomiskt effektivt sätt som enkelhet skall eftersträvas och brottslighet motarbetas. Kärnan i politikområdet utgörs av beskattning, uppbörd av tull och avgifter samt indrivning av skatter och avgifter. Nära knutna till och starkt integrerade med beskattning och uppbörd finns verksamheter med andra syften som antingen följer av eller direkt stödjer de huvudsakliga verksamheterna som folkbokföring, fastighetstaxering, gränsskydd och verkställighet av enskildas betalningsanspråk. Vid utformningen av det svenska skattesystemet aktualiseras olika slag av rättvisefrågor, också sådana som gäller jämställdheten mellan kvinnor och män. Som ett första grundläggande förhållande gäller att skatte- systemet i sin helhet på ett offentlig-finansiellt ansvarsfullt sätt skall finansiera offentliga utgifter på den nivå som beslutas av riksdag och kommuner. har frågor om skatternas inverkan på den vertikala rättvisan, dvs. skatternas inkomstomfördelande effekter för individer på olika inkomstnivåer, varit av central betydelse. Den progressiva beskattningen av förvärvsinkomster bidrar till att minska inkomstklyftorna mellan kvinnor och män. Genom införandet av särbe- skattning i inkomstskatten underlättades också kvinnornas arbetsmarknadsdeltagande genom att besvärande marginal- effekter mildrades. Vid sidan av den vertikala rättvisan är också skattesystemets effekter på den horisontella rättvisan mellan individer betydelsefulla. Genom horisontell rättvisa uppnås likabehandling av individer som befinner sig på samma inkomstnivå. Genom skattereform eftersträvades en ökad horisontell rättvisa, vilket tog sig uttryck bl.a. i en mer likformig beskattning av olika slag av förmåner. Detta inslag, liksom skärpningarna i kapitalbeskattningen, bidrog till att ur jämställdhetssynpunkt balansera effekterna av den minskade formella progressiviteten i skatteskalan. Principen om särbeskattning är alltså förhärskande i det svenska skatte- systemet . Det enda kvarvarande exemplet på sambeskattning finns inom förmögenhetsskatten. och vissa andra skatter, bl.a. arvs- och gåvobeskattning, utreds för när- Skr. 2002/03:140 varande av en parlamentariskt sammansatt kommitté. kommittén har analysen av olika förslags fördelningseffekter getts en särskild roll. 5 Rättsväsendet (PO 4) Huvuddelen av resurserna inom politikområdet avser kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. I övrigt är rättsväsendets verksamhet främst inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att handlägga andra rättsliga ärenden. Politikområdet består av flera områden, bl.a.: -brottsförebyggande frågor, -straffrättsliga åtgärder. Politikområdet består till största delen av verksamheter där flertalet anställda är av samma kön. Därför är personalpolitiken inom området relevant Regeringens styrning av polisen bidrar till ökad jämställdhet i två avseenden, dels genom åtgärder för att öka jämställdheten inom polis- organisationen, dels genom fokuseringen på bekämpning av brott mot kvinnor. I regleringsbrevet angavs att () skulle redovisa vilka åtgärder som hade vidtagits för att åstadkomma jämställd- het mellan kvinnor och män. Av redovisningen skall även framgå vilka åtgärder som har vidtagits för att uppmuntra kvinnor och män att utveckla sin kompetens så att de kan utgöra en bas för framtida chefsrekrytering, bland annat skall andelen kvinnor som genomgår chefsutvecklingsprogram anges. Personalsammansättningen fördelad på poliser respektive civilanställda samt ålder och kön skall framgå av redovisningen. skall dessutom redovisa det brottsbekämpande arbete som har bedrivits när det gäller våld mot kvinnor och mot barn. I regleringsbrevet anges att RPS skall redovisa de åtgärder som har vidtagits för att åstadkomma ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Även RPS skall redovisa personalsammansättningen fördelad på poliser respektive civilanställda samt ålder och kön. Dessutom skall RPS redovisa det brottsbekämpande arbete som har Skr. 2002/03:140 bedrivits när det gäller våld mot kvinnor och mot barn. skall också lämnas över omfattningen av och rutinerna för polisens uppgifter när besöksförbud har meddelats. Inom polismyndigheterna har en mängd åtgärder vidtagits för ökad jämställdhet. Flertalet polismyndigheter fastslår i jämställdhetsplaner m.m. att ett arbete skall bedrivas för att ge kvinnor och män lika arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheter i arbetet. Då likvärdiga sakliga förutsättningar finns väljs sökande från underrepresenterat kön. Polismyndigheternas möjligheter att påverka könsfördelningen bland poliser är dock begränsade eftersom de är beroende av det utbud av nya poliser som lämnar den grundläggande polisutbildningen. Polisen arbetar för att fler kvinnor skall söka polisutbildningen. Av personerna som påbörjade polisutbildningen var en tredjedel kvinnor. Kvinnor uppmuntras söka chefsbefattningar. i har exempelvis startat ett projekt i syfte att analysera varför så få kvinnor söker chefsfunktioner inom myndigheten. Rikspolischefen har 2001 lagt fast att vid alla nomineringar och uttagningar av representanter i olika arbetsgrupper, utbildningar, seminarier och konferenser m.m. skall alltid både kvinnor och män nomineras. Uttagning till utbildningar uppmärksammas och används som medel för att främja jämställdheten. Kvinnors representation bevakas speciellt vid uttagning till chefsutbildningar och lämpliga kvinnor i icke-chef- position uppmuntras att delta i ledarskapsutbildningar. fanns det inom polisen 1862 personer inom lednings- kompetensen, varav 288 var kvinnor. Av alla anställda inom polisen var män och kvinnor 2002. Majoriteten av poliser är män, . Antalet kvinnor som är poliser har ökat med några tiondels procent . Andelen civilanställda kvinnor har minskat i ungefär samma takt. När det gäller bekämpningen av våldsbrott mot kvinnor har polis- myndigheterna vidtagit åtgärder för att förbättra verksam- heten. Insatser har genomförts för att förbättra utbildning och samverkansformer. Särskilda åtgärdskalendrar har utarbetats för att förkorta handläggningstiderna. Fler familjevåldsenheter och särskilda utredare har tillförts polismyndigheterna på olika håll i landet. Brottsförebyggande arbete inom polismyndigheterna Landets polismyndigheter arbetar aktivt med att förändra attityden till våld mot kvinnor och att utveckla rutiner för att tidigt uppmärksamma och förebygga dessa brott. Flera lokala exempel finns: -i har tillsammans med lokalradion ett program dit kvinnor anonymt kan ringa och få svar på frågor om våld, -i arbetar tillsammans med andra myndigheter och ideella organisationer i samt -i har genomfört en omfattande utbildning . Nio polismyndigheter redovisar arbeten som tar sikte på en mer utvecklad tidig risk- och hotbildsbedömning, förbättrade skyddsåtgärder samt snabbare handläggningstider. Vid polismyndigheten i pågår ett metodarbete som stöds av . Avsikten är att ta fram förslag till en IT- baserad modell som rutinmässigt kan användas för att tidigt upptäcka och hantera fara i dröjsmålssituationer. har påbörjat den lokala spridningen av ett nytt centralt kommunikationssystem som väsentligt kan underlätta det brotts- förebyggande arbetet och handläggningen av brott. ser också över möjligheten att genom det centrala registersystemet enklare kunna följa av åklagaren beslutade besöksförbud Den datoriserade utredningsrutinen Dur Två, som hanterar förhör, spaningsuppslag, kallelser, tvångsmedelsbeslut, ingripanden m.m. har installerats hos samtliga polismyndigheter. arbetar med att ta fram en brottsofferhandbok som skall spridas till myndigheterna. Inventering av polisens insatser fick i uppdrag att se över vilka insatser som görs vid landets polismyndigheter beträffande våld mot kvinnor. I uppdraget ingick också att se över i vilken utsträckning brottsoffren fick relevant information. Arbetet påbörjades och i en första omgång inventerades elva myndigheter. Stort utrymme lämnades till diskussion och utbyte av erfarenhet med berörd personal. Även företrädare för externa sam- verkanspartners t.ex. åklagare och socialtjänst, fick komma till tals. Allmänt gäller att det utförs ett mycket gott arbete på detta område och att frågorna är prioriterade hos polisen. Ofta är det särskilt utbildade och erfarna poliser som handlägger dessa ärenden. Eftersom regeringen betonar vikten av tidiga ingripanden, har man särskilt undersökt vad som händer i det absoluta inledningsstadiet, då polis akut kallas till en bostad vid ett misstänkt övergrepp. Tidiga bevis- säkringsåtgärder är här en viktig punkt. Undersökningsgruppen uppmärk- sammade polisens utsatta läge i en situation (mitt och fara i dröjsmålssituation). Med fara för dröjsmål menas här en situation som kan innebära en viss påtaglig risk för övergrepp i rättssak. Polisen är ofta ensam och har, förutom brottsutredning, även att ta itu med familjens akuta stöd- och hjälpbehov. I det splittrade behovsläget finns risk att polisen, sammantaget och med hänsyn till kvinnan, väljer att Skr. 2002/03:140 medla. Frågor om skyddat boende, sjukvårdsbehov och utfärdande av rättsintyg kan bli aktuella. På ordinarie handläggarnivå har polisen mycket väl utvecklad sam- verkan med externa myndigheter och ideella organisationer. Men också utryckningspatrullen måste känna till vilket stöd och hjälp kvinnan kan få. Därigenom kan patrullens insatser på platsen påverkas. Inventeringen pekar på behovet av en väl utvecklad övergripande handlings- plan, som klargör berörda myndigheters ansvarsområde, gärna fastställd av kommunfullmäktige. Den gjorda inventeringen pekar också på att rutinerna för polisens underrättelser till socialnämnden och rutinerna för att snabbt och smidigt få rättsintyg bör ses över. Särskilda åtgärdskalendrar har utarbetats i syfte att förkorta handläggningstiderna. Förundersökningsförfarandet iakttagelser och synpunkter Vanligtvis är det personal från utryckningsenheten som i akutläget ensam möter en familj i kaos. Att korrekt bedöma och fullfölja ett utrednings- arbete förhör, hotbildsbedömning etc. är i praktiken närmast omöjligt. Överenskommelser mellan polis och åklagare om ledningen av förunder- sökning har granskats vid samtliga inventeringsbesök. Man fann att dessa inte närmare behandlar det absoluta inlednings- skedet. Överenskommelserna skall ses över och förtydligas. Här behövs väl genomarbetade rutiner, för t.ex. tidigt beslut om förunder- sökning. Brottsförebyggande åtgärder iakttagelser och synpunkter görs inte någon kontinuerlig och rutinmässig kontroll av risk- och hotbilder i samband med våld mot kvinnor. Detsamma gäller frågor kring ansökningar om så kallade larmpaket och besöksförbud. Inventerings- gruppen menar att det finns ett stort och omgående behov av en funktion som tidigt och kontinuerligt samlar in, sammanställer och analyserar olika uppgifter, för bedömning av risk för nya brott. Polismyndigheterna bör också regelbundet kontrollera beslut om besöksförbud. Här kan fram- hållas åklagarkammaren i som tagit fram en rutin där man sammanställer aktuella beslut som delges i . har slagit fast att stödet till brottsoffer skall förbättras och att arbetet mot våld mot kvinnor skall intensifieras. Samtliga läns- polismästare har uppmanats att utfärda åtgärdsprogram och 16 har gjort detta. Vid polismyndigheterna i och finns även genomförandegrupper som skall se till att målen uppnås. I regleringsbreven angavs att Riksåklagaren () och Eko- brottsmyndigheten (EBM) skulle redovisa åtgärder som vidtagits i arbetet med att säkerställa moderna arbetsformer inom organisationerna för att se till att strukturer och förhållningssätt bidrar till att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män. I regleringsbreven angavs att RÅ och EBM skulle redovisa de åtgärder som vidtagits för att uppmuntra kvinnor och män att utveckla sin kompetens så att de kan utgöra en bas för framtida chefs- rekrytering samt åtgärder för att åstadkomma en ändamålsenlig ålders- struktur och jämställdhet mellan kvinnor och män. utnämndes fyra män och fyra kvinnor till chefer vid åklagarmyndigheterna. Andelen kvinnor bland cheferna var . Totalt var andelen åklagare som var kvinnor inom åklagar- organisationen. Bland administratörerna var den övervägande delen kvinnor. Vid EBM var 2001 andelen kvinnor bland cheferna och andelen kvinnor bland åklagarna . Bland polispersonalen var kvinnor och bland ekonomerna . Vad gäller administratörerna var den övervägande delen kvinnor. Åklagarmyndigheterna har upprättat särskilda åtgärdsprogram för bekämpning av våld mot kvinnor som syftar till effektivare utrednings- metoder och snabbare lagföring. Åtgärdsprogrammen genomförs i samarbete med polis, socialtjänst m.fl. och har gett resultat uppger åklagarmyndigheterna.