prop · GR039 · 2003-10-29 00:00:00 — Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har i sin skrivelse Mål och inriktning för det svenska arbetet med konsumentfrågor inom EU (skr.2001/02:148), uttalat att skall arbeta för att EU utarbetar en konkret strategi för hållbar utveckling där förbättrad miljöinformation ingår som en viktig förutsättning. Miljömärkningens uppgift är att vägleda konsumenter, och även professionella inköpare, i deras önskan att välja produkter som är mer miljöanpassade än andra i övrigt likvärdiga produkter och på så sätt stimulera en produktutveckling som tar hänsyn till miljön. Miljömärkningen är därför ett viktigt verktyg i arbetet för en hållbar utveckling och för en miljöorienterad produktpolitik. Exempel på olika Skr. 2003/04:9 märkningsordningar för frivillig tredjepartskontrollerad miljömärkning är Svanen, EU-blomman, Bra Miljöval och KRAV-märkningen. Arbetet med att vidareutveckla miljömärkningssystemen med nya kriterier och relevanta produktområden pågår kontinuerligt inom både det europeiska och det nordiska miljömärkningssystemet. Det är vidare en prioriterad uppgift att samordna dessa båda system, vilket även har fastslagits inom både det nordiska miljömärkningssystemet Svanen och i EU:s miljömärkningssystem Blomman. Den ökade samordningen medger dock att bägge systemen utvecklas parallellt. EMAS-förordningen (1836/93) är EU:s miljöledningssystem. Syftet med EMAS (Scheme), som är ett frivilligt system, är att främja organisationers miljöarbete och förse allmänheten med information. Alla typer av verksamheter kan EMAS-registreras. EU:s EMAS-förordning har reviderats och EMAS är harmoniserat med ISO 14 001. Ansvarigt organ i för EMAS är AB . är också ansvarigt för utveckling av certifierade miljövarudeklarationer (EPD). bör fortsätta att vara pådrivande i EU:s arbete med att vidareutveckla EMAS och EPD. Regeringens bedömning: Det nationella arbetet bör samordnas med det omfattande utvecklingsarbete som pågår inom EU och internationellt när det gäller rapportering och utvärdering. verka för att antalet indikatorer begränsas och samordnas såväl inom i andra internationella sammanhang. : Överensstämmer i huvudsak med Remissinstanserna: stöder förslaget om att utveckla samordningen mellan organisationer och program för att avrapporteringen skall göras så enkel och effektiv som möjligt samt möjliggöra gemensam avrapportering av indikatorer för flera områden. (står bakom) delar uppfattningen om att det finns ett stort behov av en översyn av rapportringskraven i syfte att effektivisera och förenkla arbetet. understöder uppfattning att man måste skaffa en överblick över det flertal indikatorinitiativ som pågår inom EU. överblick måste emellertid präglas av en förståelse för att olika målgrupper har olika behov av information och att olika indikatorer kan behövas för att fylla dessa varierande syften. instämmer i behovet av en samordning och rationalisering av rapporteringen av data till kommissionen. anser att det kommande ramdirektivet om rapportering av miljödata och miljöinformation bör prioriteras. Statskontoret instämmer i att EU:s rapporterings- och uppföljningssystem på miljöområdet måste göras effektivare och samordnas bättre. prioritera arbetet med att verka för en samordning och effektivisering av rapporteringskrav och utvecklingen av indikatorer så att dessa uppfyller Skr. miljöpolitikens behov av beslutsunderlag. synpunkter som förs fram i rapporten angående indikatorer. samordningen behöver förstärkas är tydligt mot bakgrund av bl.a. ökande rapporteringskrav, såväl internt inom EU samt inom olika internationella Inom fiskets område finns en gemenskapsförordning om insamling av biologiska och ekonomiska data. miljöindikatorer har redan uppmärksammats i samarbetet mellan gemensamma arbetet på detta område kommer att behöva utvecklas och () instämmer i uppfattningen att en viktig del i EU:s indikatorarbete och under de närmaste åren gäller hållbar utveckling, som tar ett samlat grepp över miljö-, ekonomi- och sociala aspekter. SCB påpekar att man tillhör de myndigheter som framfört åsikten att flödet av indikatorer skall samordnas såväl inom EU som mellan EU och andra internationella organisationer och SCB har även i viss utsträckning arbetat med sådan SCB vill därför medverka i att fortsätta och fördjupa samarbetet mellan EEA och . delar utredningens förslag att skall verka för en bättre samordning avseende rapportering och utveckling av indikatorer inom tvekar om rapportering och utveckling av indikatorer skall ges en så hög prioritet. menar att en stark prioritering av indikatorer och rapportering kan resultera i att alltför liten del av resurserna läggs på att ta fram förslag och fatta beslut om de styrmedel som är nödvändiga för att nå miljömålen. instämmer i att det behövs en betydligt bättre samordning av rapportering och utveckling av Skälen för regeringens bedömning: Det är viktigt att nationellt arbete samordnas med det omfattande utvecklingsarbete som pågår inom EU och internationellt när det gäller rapportering och utvärdering. skall i första hand vara miljöpolitikens behov av beslutsunderlag som skall styra rapporteringen. Indikatorer är ett allt vanligare verktyg för att åskådliggöra förändringar i miljön. Valet av indikatorer styr ofta vilka miljöfrågor som Indikatorer och rapportering av miljötillståndet bör beskrivas så att beslutsfattare och intresseorganisationer kan få den information de behöver för att fatta beslut och vara pådrivande i Inom EU och i det internationella miljösamarbetet förekommer en rad olika uppsättningar av indikatorer och fler utvecklas, främst inom området hållbar utveckling. bör verka för att flödet av indikatorer begränsas och samordnas såväl inom EU som i andra medlemsländerna att rapportera olika uppgifter (data) om miljön. Rapporteringskraven har vuxit snabbt och kräver allt mer Medlemsländerna har länge påtalat att rapporteringskraven är alltför omfattande, att uppföljningssystemen är ineffektiva och att samordningen mellan de olika rapporteringskraven bör förbättras. Kommissionen har därför börjat ett arbete för att ta fram ett ramdirektiv för rapportering som skall presenteras för att skapa ett Skr. 2003/04:9 effektivare system för rapportering av miljödata till olika organ. bör prioritera arbetet med ramdirektivet för rapportering och verka för att rapporteringen till olika organ samordnas. Även när det gäller den tekniska utvecklingen för insamling och hantering av data sker ett omfattande samordningsarbete. Den och EU samarbetar inom programmet GMES (Global Monitoring for Environment and Security). Syftet är att förbättra hanteringen och utnyttjandet av miljöinformation från fjärranalys till gagn för miljöarbetet. och Rymdstyrelsen deltar i detta arbete från svensk sida. I projektet (Infrastructure for Spatial Information in Europe) skapas ett gemensamt ramverk för insamling och användning av geografisk information i . Syftet är att göra geografisk information tillgänglig för att bl.a. utvärdera EU:s miljöpolitik. och representerar i detta arbete. bör fortsätta sitt engagemang när det gäller GMES och INSPIRE och bevaka och påverka så att nya förslag är anpassade till svenska förhållanden. Förteckning över remissinstanser som fått tillfälle att yttra sig över (5250) om EU-prioriteringar för att nå miljömålen Statskontoret, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , för vatten- och luftvårdsforskning, , , , , , , , , Verket för näringslivsutveckling, Verket för innovationssystem, , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , , , , , , , , , , , Akademikers , i , , , , , för Ungdomsorganisationer, , Näringslivets miljöchefer, , , , Världsnaturfonden i , Återvinningsindustrierna, Försvarsmakten, geologiska undersökning och . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , H. , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2003/04:9 EU-prioriteringar för att nå miljömålen tryckeriexpedition, 100 12 OMSLAGSFOTO: !/ C ORBIS/ S CANPIX