prop · GQ031d25 · 2003-01-01 00:00:00 — De brister som kunde konstateras vad gällde lagstiftning, ekonomiska resurser för områdesskydd och kunskaper hos skogsägarna föranledde förändringar i skogsvårdslagen, skogsvårdsförordningen och i föreskrifter och allmänna råd till dessa. Vidare förstärktes resurser för rådgivning till skogsägare . Möjligheter skapades för medfinansiering från EU av den omfattande , en kampanj som även ingår i det nya miljö- och landsbygdsutvecklingsprogrammet. Resurserna för områdesskydd i form av reservat, biotopskydd och naturvårdsavtal har kraftigt förstärkts . På forskningens område har regeringen tagit initiativ till en massiv satsning tillsammans med skogsbranschen på FoU-program för en breddad användning av träfiber som bas för olika produkter och att öka förädlingsvärdet hos skogsindustriprodukterna. Särskild tyngdpunkt har lagts på den trämekaniska industrin. Dessa program har finansierats av skogsbranschen och staten gemensamt. Regeringen har vidare beslutat om ett program för hållbar 2001/02:NU2, rskr. 2001/02:116). Åtgärderna är avsedda att inriktas på projekt som främjar samverkan mellan träindustriföretag i regionala leverantörsgrupper och som stimulerar till en mer varierad förädling. beslutade om en ny regional utvecklingspolitik i enlighet med regeringens proposition En politik för tillväxt och regional livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Målet för politiken är väl fungerande och hållbara arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Skogspolitiken har av regeringen pekats ut som ett politikområde som skall bidra till uppfyllandet av politikens mål. Inom politiken utgör de regionala tillväxtprogrammen basen för det långsiktiga arbetet för en hållbar regional utveckling. Företrädare inom politikområdet skall därför inom ramen för arbetet med de kommande regionala tillväxtprogrammen bidra till att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås. Den senaste uppföljning av skogspolitiken redovisades av . har dessutom lämnat ett underlag för fördjupad prövning. Det är regeringens avsikt att i början av mandatperioden för redovisa denna uppföljning och de förslag till åtgärder som den kan föranleda. Även Rennäringspolitiska kommitténs förslag i betänkandet En ny rennäringspolitik berör skogspolitiken (SOU 2001:101). Internationellt kommer regeringen att fortsätta att verka för ett ekonomiskt, ekologiskt, kulturellt och socialt hållbart skogsbruk i alla delar av världen. kommer flera viktiga förhandlingar att äga rum på det globala planet. I ännu högre utsträckning påverkas av medlemskapet i EU. Flera pågående förhandlingar berör skog. Det är viktigt att då hävda svenska intressen, bl.a. i syfte att även fortsättningsvis verka för att skogspolitiken i huvudsak skall vara ett nationellt politikområde, eftersom större inslag av en gemensam skogspolitik inte kommer att kunna tillgodose de särskilda krav och förhållanden som kännetecknar nordiskt skogsbruk. Europeiska kommissionen har tagit fram ett nytt förslag till gemensam täckande skogsövervakning (se vidare anslaget 41:4 Från EG-bud- geten finansierade medel för skogsskadeövervakning). Programmet innebär finansiering via EU och av respektive medlemsstat. Förslaget innebär en kraftig ambitionshöjning för övervakning av skogsmark och utvidgning till nya områden som biologisk mångfald, mark, kolsänkor etc. Förslaget bedöms öka medelsbehovet när programmet är igång, vilket dock inte blir aktuellt förrän . Förslaget befinner sig nu i en tidig förhandlingsfas, men Kommissionen har ambitionen att förhandla färdigt sitt förslag . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 3.5.1Statliga insatser inom politikområdet Statens insatser inom politikområdet utgörs av de medel som har beslutats för att nå skogspolitikens mål. Grundläggande insatser är rådgivning, information och utbildning. Dessa insatser har fått ökad betydelse genom skogspolitiska beslut som starkt betonar skogsägarnas frihet och eget ansvar för att de skogspolitiska målen nås. viktigaste uppgift är mot denna bakgrund att ge skogsägarna råd och informera om hur olika skogsbruksåtgärder bör utföras för att de båda skogspolitiska målen skall tillgodoses. Den senaste utvärderingen visade att det behövs särskilda rådgivningsinsatser på både produktions- och miljöområdet. Skogsvårdslagstiftningen uttrycker statens minimikrav på skogsbruket. Den kompletteras av som innehåller vissa bestämmelser som skall medverka till att skogspolitikens miljömål tillgodoses. är tillsynsmyndighet utom vad gäller bestämmelser om reservat och markavvattning. Skogsvårdslagstiftningen skärptes som en följd av regeringens proposition Uppföljning av skogspolitiken 1997/98:158). Det gällde särskilt bestämmelser om återväxtåtgärder och miljöhänsyn. lämnade regeringen ett förslag till ändring av skogsvårdslagen (prop. 2001/02:137) som syftar till att möjliggöra genomförandet av rådets direktiv /105/EG av om saluföring av skogsodlingsmaterial. hade inget att invända mot detta och beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2001/02:MJU21, rskr. 2001/02:286). Statligt ekonomiskt stöd till skogsbruket är av begränsad omfattning. I princip lämnas endast sådant stöd till natur- och kulturmiljövårdsåtgärder som har en omfattning som går utöver de krav som ställs i skogsvårdslagstiftningen. Denna princip kännetecknar även de inslag av skogsbruksstöd som finns i de svenska strukturfondsprogrammen och i miljö- och landsbygdsprogrammet. Motsvarande begränsning görs inte av andra medlemsstater. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ersättningarna till skogsbruket för det intrång i pågående markanvändning som beslut om reservat eller biotopskydd kan innebära har ökats väsentligt . De nivåer som gäller beräknas motsvara i stort vad som behövs för att tillgodose denna del av miljökvalitetsmålet Levande skogar. Kraven på vad gäller rådgivning och tillsyn motiverar en lokalt förankrad organisation med nära och direkta kontakter med skogsägarna. I de senaste årens rationaliseringar och organisationsförändringar har detta betonats. Ett viktigt komplement till den statsfinansierade verksamheten inom politikområdet är den uppdragsverksamhet som organisationen bedriver och som omfattar viktiga skogspolitiska och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utbildning och forskning för skogsbrukets behov finansieras till stor del inom detta utgiftsområde men även inom politikområdet Utbildning och forskning. Stora insatser för skogsindustriell forskning görs också inom utgiftsområde 24 Näringsliv och av löntagarfondsstiftelserna. Natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom arbetsmarknadspolitikens ram har stor betydelse för skogspolitikens miljömål. Förvärv, intrångsersättningar och skötsel vad gäller skogsreservat finansieras över anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Som nämnts i det föregående är skogsägarnas egna insatser allt mer viktiga för att skogspolitikens mål skall kunna nås. Detta gäller inte minst miljökvalitetsmålet Levande skogar. Frivilliga hänsynstaganden i form av särskilt anpassad skogsskötsel och totalskydd kompletteras av en alltmer utvecklad landskapsekologisk planering av verksamheten. Målet för politikområdet är långsiktigt och gäller således . En sådan långsiktighet följer av skogsbrukets karaktär. Som nämnts tidigare utvärderas skogspolitiken, trots sin lång- Utvärderingen avser även verksamhet. En sådan utvärdering lämnades till regeringen och har sedan remissbehandlats. Regeringen avser att i början av mandatperioden till redovisa utvärderingens resultat och eventuella förslag till åtgärder med anledning av den. När det gäller resultatbedömningen för ett enskilt år är det svårt att göra en sådan för skogspolitiken. Därutöver finns det vissa svårigheter förknippade med att särskilja effekterna av myndighetens verksamhet från effekterna av andra faktorer och aktörers verksamhet. Den senaste utvärderingen visade särskilt på svårigheterna att särskilja effekterna på skogsbruket från olika påverkansfaktorer. Produktionen av svenska skogsindustriprodukter var relativt jämfört med föregående år. Den samlade produktionen av massa uppgick till jämfört med . Produktionen av papper blev och produktionen av sågade trävaror jämfört med respektive . Exportvärdena uppgick till respektive 15,5, 58 och . Det samlade värdet av exporten av skogsindustriprodukter var jämfört med 106 miljarder . Detta utgör av det totala exportvärdet för landet. Sysselsättningen i skogsnäringen beräknas till cirka 98 000 personer . Den har minskat och . Ytterligare närmare 100 000 personer beräknas vara sysselsatta i företag med direkt anknytning till skogsindustrin. Det rör sig främst om företag i transport-, verkstads-, kemi- och IT-industrin samt inom forskning och Den sammanlagda avverkningen 2001 beräk- nas till cirka 78 miljoner ungefär samma nivå som 2000. Avverkningens bruttovärde beräknas till , varav avverkningskostnader och rotnettovärde . Importen av rundvirke och flis var lägre än 2000. Enligt konsekvensanalyser som utförts i regi bör det vara möjligt att successivt öka den uthålliga årliga avverkningsnivån under den närmaste 100- årsperioden från nuvarande till . Även med dessa höga avverkningsnivåer kommer virkesförrådet att fortsätta öka liksom andelarna lövträd, äldre lövträdsrik skog, äldre skog och antalet gamla grova träd. Grundläggande förutsättningar för denna utveckling är en fortsatt strävan att nå de skogspolitiska målen. I utvärderingen av skogspolitiken konstaterades brister både när det gäller produktionsmålet och miljömålet. Utvärderingen visade på ytterligare behov av insatser i form av rådgivning i produktions- och miljöfrågor och tillsyn särskilt vad gäller återväxtåtgärder. Vidare behövdes ökade insatser för områdesskydd. Som exempel på utvecklingen inom politikområdet kan följande nämnas. startade en landsomfattande informationskampanj, Grönare skog. Kampanjen behandlar skogspolitikens båda mål. Kampanjen hade vid utgången av 2001 engagerat cirka 121 000 skogsägare och övriga inom skogsbruket och därutöver cirka 200 000 personer. Kampanjen medfinansieras av EU. Denna särskilda satsning har bl.a. inneburit att ordinarie rådgivningsinsatser har fått stå tillbaka. Möjligheter har skapats för direktkommunikation via Internet mellan skogsvårdsstyrelsernas konsulenter och skogsägarna. Antalet besök på huvudwebbplats har fortsatt öka. har distribuerats till skogsägare m.m. i en upplaga på 280 000 exemplar. Genom projektet och historia samverkar med och regionala och lokala organisation. Regionala projekt kring inventering, utbildning och information har bedrivits i 14 län och uppskattningsvis har 50 000 70 000 platser med fornlämningar eller kulturhistoriska lämningar påträffats. Den senaste uppföljningen av föryngringsresultaten visar att av de undersökta områdena inte uppfyller de krav som ställs i skogsvårdslagen. När det gäller generell naturvårdshänsyn uppfylls inte kraven i skogsvårdslagen på av områdena. De områdesskydd som administreras av är naturvårdsavtal och biotopskydd. Totalt uppgick arealerna av dessa vid utgången av 2001 till 11 552 respektive , varav 947 respektive tillkom . Den största delen av biotoparealen 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 var äldre naturskogsartade objekt. Den sammanlagt utbetalda ersättningen för dessa uppgår till , varav för biotopskydd. Skogsbruket har på eget initiativ miljöcertifierat sitt skogsbruk i stor utsträckning. Vid utgången av 2001 hade huvudsakligen av storskogsbrukets marker certifierats enligt den s.k. FSC- standarden. hade mark tillhörande småskogsbruket certifierats enligt den s.k. PEFC-standarden. uppdragsverksamhet har fortsatt att minska i omfattning. Den utgör numera av verksamheten och av omsättningen. Minskningen förklaras bl.a. av en minskad beställning av s.k. gröna skogsbruksplaner. har till regeringen redovisat sitt miljöledningsarbete. är miljöcertifierad enligt ISO 14001. har till regeringen redovisat hur kompetensförsörjningssituationen ser ut. har en mycket skev åldersfördelning med väntade stora pensionsavgångar. Medelåldern hos personalen är . Kompetensförsörjningsstrategin syftar därför till rekrytering av yngre personer med god teoretisk utbildning. Systematisk fördjupningsutbildning sker på olika strategiska områden, bl.a. inom kulturmiljöområdet. Arbetet på det internationella skogsområdet har präglats av de globala skogsförhandlingarna inom FN:s ram. Även inom EU har skog behandlats, bl.a. omarbetas de skogsskadeövervakningsdirektiv som löper ut vid utgången av 2002. Kommissionen har föreslagit ett betydligt mer omfattande skogsövervakningsdirektiv. Det ekonomiska resultatet för minskade . Jämfört med minskade resultatet från till . Utvärderingen av skogspolitiken visar att arbetet på miljösidan har haft en positiv utveckling , men att det skett ett negativt trendbrott när det gäller föryngringsresultaten. Det finns således fortfarande brister som måste rättas till om skogspolitikens miljömål skall nås. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 kvar på en alltför låg nivå. Insatser kommer att krävas både av skogsnäringen själv och av i syfte att nå de båda skogspolitiska målen. Även de förslag som regeringen har redovisat i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130), 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:326), när det gäller miljökvalitetsmålet Levande skogar kommer att ställa stora krav på engagemang från sida. Dessutom behandlas skog och skogsbruk i flera av de övriga miljökvalitetsmålen. Det är angeläget att myndighetens arbetsformer utvecklas vidare i syfte att på ett effektivt sätt nå goda resultat. Rådgivning har visat sig vara ett effektivt redskap för att uppnå skogspolitikens mål. Rådgivningen är också ett mer effektivt medel för att nå skogspolitikens mål än omfattande statliga subventioner som tillämpas i många andra länder. Den senaste utvärderingen visade särskilt på svårigheterna att särskilja effekterna på skogsbruket från olika påverkansfaktorer. Det är därför viktigt att inför nästa utvärdering av skogspolitiken utveckla formerna för utvärderingen och metoderna att särskilja olika faktorers påverkan. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . har gett högsta betyg, Fullt tillfredställande, i sin EA-värdering. 1 Motsvarar 301 175 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av som är central förvaltningsmyndighet för skogsfrågor och chefsmyndighet för skogsvårdsstyrelserna. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.3 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Utfallet av uppdragsverksamheten är till största del beroende av de insatser som görs inom arbetsmarknadspolitikens ram. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . Den pågående försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning i innebär bl.a. att har inordnats i till och med . För utförande av arbetet med miljökvalitetsmålet Levande skogar vid i föreslår regeringen därför att överförs från anslaget 41:1 till anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. För beräknas anslagsbehovet till . Regeringen bedömer att ökade ambitioner inom EU om ökat samarbete kring skogsfrågor kommer att ställa större krav på svenskt engagemang. Kostnaderna för EU-arbetet kommer därmed att öka för såväl som 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 centrala myndigheter om skall ha en aktiv och ledande roll i frågor som berör skogsnäringen och den internationella skogspolitiken. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1, vilket innebär en minskning med . Tabell 3.5 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 41:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. 3.8.241:2 Insatser för skogsbruket Anslaget som disponeras av täcker kostnaderna för statsbidrag enligt förordningen (1993:555) om statligt stöd till skogsbruket och förordningen (2000:577) om stöd för miljö- och landsbygdsåtgärder. Anslaget finansierar bidrag till sådant ädellövskogsbruk som regleras särskilt i skogsvårdslagen (1979:429) och vissa natur- och kulturmiljövårdsåtgärder. Vidare täcker det statens kostnader för biotopskydd, naturvårdsavtal och försöksverksamhet med skogsmarkskalkning m.m. Anslaget finansierar sedan sin tillkomst vissa administrationskostnader hos . Dessa kostnader får när det gäller de förordningsreglerade statsbidragen uppgå till högst . Utfallet uppgick till . Därtill kommer kostnader för naturvårdsavtal och biotopskydd, som får uppgå till högst . Anslagssparandet består till största delen av beslutade men ännu ej utbetalade stöd. Bl.a. försköts bidragsutbetalningar avseende stödet till ädellövskog till 2002 till följd av att notifieringen av stödet hos EU blev klar först . Mot bakgrund av vad regeringen föreslagit i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) bör extra insatser göras för biotopskydd och naturvårdsavtal även . Regeringen avser behandla utvärderingen och förslag till åtgärder i en skogspolitisk proposition som avses presenteras i början av mandatperioden, och avser där återkomma med överväganden som föranleds av utvärderingen. Anslaget bör liksom till viss del kunna disponeras för administrationskostnader, även vad gäller sådana kostnader direkt som är relaterade till biotopskydd och naturvårdsavtal. Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 41:2 Insatser för skogsbruket Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag De utgifter som belastar anslaget är bl.a. alleuropeiskt skogssamarbete, uppföljning av FN:s miljö- och utvecklingskonferens i och vissa projektkostnader och resekostnader vid deltagande i Internationella tropiska timmerorganisationen. Regeringen har beslutat att av anslagssparandet skall dras in. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 För bedöms anslagsbehovet till . För beräknas anslagsbehovet vara oförändrat. kommer bl.a. det alleuropeiska skogssamarbetet, det svenska ordförandeskapet i samt deltagande på Världskongressen att kräva ökade medel inom anslaget. 3.8.441:4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning Anslaget disponeras av och används för kartläggning av skogens miljötillstånd på över 200 observationsytor spridda över landet. Den nationella delen av finansieringen av denna verksamhet sker över anslaget . För bedöms anslagsbehovet till . För beräknas anslagsbehovet vara oförändrat. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Politikområdet omfattar verksamhet som avser djur människan håller samt den del av faunavården som avser viltvård. Verksamheten inom djurskydds- och djurhälsoområdet syftar till att upprätthålla ett gott hälsotillstånd och ett gott djurskydd bland husdjur, sällskapsdjur, försöksdjur, vilda djur som hålls i fångenskap eller som används som försöksdjur samt att begränsa användningen av försöksdjur. Verksamheten syftar också till att verka för sunt och bra djurfoder, vilket är viktigt för djurens hälsotillstånd liksom för livsmedelskvaliteten. Likaså utgör hanteringen av animaliskt avfall i en viktig gren av verksamhetsområdet. Syftet är att ha ett helhetsgrepp från det första ledet i produktionen till det slutgiltiga livsmedlet. Djurområdet omfattar verksamhet vid med distriktsveterinärorganisationen, , , , , och samt länsstyrelserna. Inom politikområdet Djurpolitik disponerar medel för att genomföra skärpta djurskyddskrav och djurskyddsfrämjande åtgärder samt för forskning och utveckling vad gäller sådana åtgärder (anslag 42:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder). Dessutom disponeras medel till beredskap mot och förebyggande och bekämpande av smittsamma djursjukdomar, obduktioner samt till olika kontroll- och bekämpningsprogram när det gäller framför allt nötkreatur, svin, fjäderfä, får, getter och fisk (anslag 42:5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar). veterinära fältverksamhet upprätthålls genom den statliga distriktsveterinärorganisationen med cirka 250 distriktsveterinärer fördelade över hela landet (anslag 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen). Verksamheten utgår från cirka 80 veterinärstationer. På uppdrag av genomför () analyser och tester för att en för god beredskap och djurhälsostatus skall kunna säkerställas. SVA är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan för myndigheter och enskilda och utreder bl.a. smittsamma djursjukdomars uppkomst, orsak och spridningssätt. och uppgifter är att uppnå och vidmakthålla en god djur- och folkhälsa. Arbetet bedrivs genom förebyggande, diagnostiserande och bekämpande av infektionssjukdomar hos djur. SVA medverkar vid utbrott av epizootiska sjukdomar och ansvarar för i . SVA är veterinärmedicinskt centrallaboratorium och svenskt referenslaboratorium enligt EG:s zoonosdirektiv. Centrala försöksdjursnämndens (CFN) uppgift är att samordna och ansvara för frågor som rör försöksdjur i syfte att begränsa antalet djur som används i djurförsök. CFN skall därvid bl.a. samverka med andra myndigheter, organ och forskare i syfte att få andra metoder än djurförsök accepterade inom forskning och vid testning. CFN skall vidare följa de sju djurförsöksetiska nämndernas arbete. Nämnderna skall godkänna användningen av försöksdjur från etisk synpunkt. CFN skall bidra till en effektiv, enhetlig och god etisk prövning av ansökningar om planerade djurförsök som de djurförsöksetiska nämnderna har att ta ställning till. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 CFN lämnar finansiellt stöd till forskningsprojekt inom områden som bedömts som särskilt viktiga för att nå försöksdjursbesparande effekter. och uppgifter är att lämna bidrag till åtgärder för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada enligt viltskadeförordningen (2001:724). Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Djurpolitik 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen 42:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder 42:5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 42:6 Ersättningar för viltskador m.m. Totalt för politikområde Djurpolitik 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Målet för djurpolitiken är ett gott djurskydd och ett gott djurhälsotillstånd bland djur i människans tjänst och att viltstammarna förvaltas på ett sådant sätt att oacceptabla skador på människor och egendom inte uppstår. Målet nås bl.a. genom: förbättring av djurskyddet, kontroll av att det i inte tillverkas och/eller marknadsförs foder som är skadligt för djur, människor eller miljö, Transporter bör vara så korta som möjligt och ske under så lite stress som möjligt för djuren. Även i slakterier måste djurskyddet vara bra och djuren behandlas väl. Djurhållning innebär ett ansvar. De som handhar djur måste vara medvetna om och ha kunskaper om djurs behov. Härigenom skapas en djurhållning vars goda djurmiljö är en förutsättning för bl.a. ett lågt användande av antibiotika i djurskötseln. Djurskyddet är prioriterat och en väl fungerande tillsyn har särskilt hög prioritet. arbetar ständigt med att se över djurskyddslagen (1988:534) och djurskyddsförordningen (1988:539) för att anpassa reglerna efter djurens behov i så stor utsträckning som möjligt. har ett mycket gott smittskyddsläge. Att behålla och förbättra denna unika situation är synnerligen angeläget. förebyggande, diagnostiserande och bebygger i hög grad på förebyggande smittskydd. kämpande av sjukdomar hos djur, bibehållen god smittsituation beträffande livsmedelsburna zoonoser, t. ex. salmonella, övervakning av resistensläget och antibiotikaförbrukningen inom djurhållningen, Kontroll- och bekämpningsprogrammen och annat förebyggande arbete spelar en stor roll i detta sammanhang. En bra djurskötsel och god hygien i djurhållningen ger också hög livsmedelskvalitet. Det är inte bara i livsmedelsindustrin och i butikerna som det krävs rätt samordning av försöksdjursverksamheten i hantering för att ett livsmedel skall vara en bra