prop · GQ031d22 · 2003-01-01 00:00:00 — Vi lever i en globaliserad värld. De stora och allvarliga miljöproblemen känner inga nationsgränser. För att skapa en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar utveckling krävs därför globalt samarbete och internationella överenskommelser. Som föregångsland i omställningen till ett hållbart samhälle skall vara fortsatt pådrivande i det internationella miljö- och utvecklingssamarbetet, såväl inom och EU som globalt. skall aktivt medverka till att de överenskommelser som nåddes vid om hållbar utveckling i genomförs och utvecklas. Inom EU bör vara fortsatt pådrivande för att bl.a. utveckla den gemensamma kemikalielagstiftningen, EU:s fortsatta klimatpolitik, för hållbar utveckling, biologisk mångfald, integrerad produktpolitik (IPP) samt utveckling av miljöanpassad teknik. kommer att prioritera och vara pådrivande i det regionala miljösamarbetet i norra ropa. I är ordförande 2003 liksom inom Barentsamarbetet. kommer att vara fortsatt aktivt och pådrivande i Östersjösamarbetet (Baltic 21 och HELCOM). I Nordsjösamarbetet (), där övertog ordförandeskapet och sekretariatet , kommer arbetet främst att fokuseras på sjöfartens miljöpåverkan men också på fiskets miljökonsekvenser. kommer också att vara aktivt i förberedelserna inför och genomförandet av det alleuropeiska miljöministermötet i . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Besluten om miljökvalitetsmål, delmål och åtgärdsstrategier är vägledande för statens och andra samhällsaktörers åtgärder på miljöområdet. Miljömålsstrukturen är utgångspunkt för myndigheternas miljöarbete. Miljömålsansvariga myndigheter arbetar med att utveckla sina roller bl.a. när det gäller uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålen. Regeringen har också givit några myndigheter direkta uppdrag inom ramen för miljökvalitetsmålen. Länsstyrelserna har regeringens uppdrag att arbeta med miljökvalitetsmålen regionalt i samarbete med kommunerna och regionala aktörer. kommer att lämna sin fördjupade utvärdering av utvecklingen mot miljökvalitetsmålen till regeringen. Politikområdet Miljöpolitik delas in i tre verksamhetsområden. Verksamhetsområde 1 Pådrivande och förebyggande miljöarbete, verksamhetsområde 2 Bevara och restaurera natur och miljö samt verksamhetsområde 3 Kunskap och underlag för miljöarbete. Indelningen i verksamhetsområden är åtgärdsbaserad medan miljömålsstrukturen visar vad som skall uppnås. In- satserna under Miljöpolitiken redovisas därför enligt verksamhetsområden medan resultatbedömningen redovisas enligt miljömålsstrukturen. 3.5.1Verksamhetsområde 1 Pådrivande och förebyggande miljöarbete Målet för verksamhetsområdet är att nationellt och internationellt utveckla och tillämpa styrmedel i enlighet med de fem grundläggande miljövärdena samt påverka attityder och beteenden hos individer och organisationer så att de agerar i enlighet med sitt miljöansvar. 3.5.1.1 Insatser inom politikområdet Svenska insatser i det internationella miljösamarbetet bidrar till att uppfylla de svenska miljökvalitetsmålen. Det handlar både om att minska sådana utsläpp som påverkar och att höja den allmänna skyddsnivån. I synnerhet EU:s arbete påverkar direkt den svenska miljölagstiftningen. för hållbar utveckling, lik- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 som det sjätte miljöhandlingsprogrammet skall konkretiseras och genomföras. Utvidgningen av EU kommer att ha direkt positiv effekt på gränsöverskridande utsläpp som drabbar . Inom ramen för det regionala Östersjösamarbetet skall program för hållbar utveckling genomföras. spelade en aktiv roll i förberedelserna och vid världstoppmötet om hållbar utveckling i . Flera nya mål som ursprungligen föreslogs av antogs i toppmötets handlingsprogram. Flera viktiga åtaganden och rekommendationer gjordes vid mötet. Rekommendationer om att stärka företagens ansvar för hållbar utveckling antogs. Handels- och miljöregler skall stödja varandra. Subventioner måste ändras, t.ex. för fiske och jordbruk, så att de gynnar verksamheter som är förenliga med hållbar utveckling och som inte skadar miljön. Ett nytt mål att halvera andelen människor som saknar tillgång till grundläggande sanitet till 2015 har antagits. Ett nytt mål har antagits om att varje land skall skapa en nationell plan för integrerad vattenförvaltning och effektiv vattenhantering . Fiskebestånd som hotas av utrotning skall återställas där det är möjligt. Rekommendationer om vikten av kvinnors rätt att äga, ärva och kontrollera mark har antagits. Ett mål att kraftigt minska förlusten av biologisk mångfald till 2010 antogs också. Ett tioårigt handlingsprogram för hållbara konsumtions- och produktionsmönster skall utarbetas. En överenskommelse om att program för ökad tillgång till energi skall integreras i nationella utvecklingsplaner och strategier för fattigdomsbekämpning har antagits. Detta måste göras på ett hållbart sätt. Alla länder bör växla om från fossila bränslen till förnybar energi, och en kraftig ökning av andelen förnybar energi på global nivå behöver komma till stånd. Dessutom antogs rekommendationer om att i synnerhet i-länderna skall fasa ut subventioner till fossila bränslen. Under mötet framhölls utbildningens betydelse för en hållbar utveckling och ett samlat grepp har tagits för att integrera de tre dimensionerna av hållbar utveckling på alla nivåer, från den lokala till den globala. skall aktivt medverka till att de positiva resultat som nåddes vid världstoppmötet genomförs och utvecklas. har varit pådrivande i det internationella arbetet med klimat och luftföroreningar, både inom EU och globalt. Delvis som ett resultat av ett framgångsrikt svenskt ordförandeskap i EU kunde förhandlingarna under klimatkonventionen om regler för Kyotoprotokollets tillämpning avslutas genom Bonnöverenskommelsen och Marrakeshbesluten. presenterade kommissionen ett meddelande KOM(2001)580 som skall ligga till grund för val av och beslut om åtgärder inom EU som ger medlemsstaterna möjlighet att klara Kyotoprotokollets åtaganden. Förutom förslag till gemensamma åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser förbereds skärpta gemensamma regler för statistik, inventering och rapportering av växthusgaser för att uppfylla Kyotoprotokollets krav. Rådet ställde sig i huvudsak bakom kommissionens meddelande. Regeringen har tillsatt en delegation med uppgift att ge förslag till hur skall införa ett nationellt system för att tillämpa Kyotoprotollets flexibla mekanismer. Regeringens avsikt är att ha ett nationellt system på plats . presenterade kommissionen ett förslag till hur handel med utsläppsrätter i enlighet med Kyotoprotokollets bestämmelser skall kunna bedrivas inom EU . Förhandlingar om förslaget pågår i rådet och . for Europe (CAFE), som beslutades , är en gemensam strategi mot luftföroreningar inom EU som syftar till att minska luftföroreningarna och förbättra luftkvaliteten i . Kommissionen arbetar med att formulera dotterdirektiv till ramdirektivet (96/62/EG) om utvärdering och säkerställande av luftkvalitet. Bl.a. förbereds direktiv om begränsning av lättflyktiga organiska ämnen (VOC) i produkter, tungmetaller i luft och svavel i olja för fartyg. ratificerade som ett av de första länderna det s.k. Göteborgsprotokollet under konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar (CLRTAP) . Protokollet syftar till att minska de försurande utsläppen och sätter tak för utsläpp av svaveldioxid, kväveoxider, VOC och ammoniak. Motsvarande begränsningar finns i EG:s s.k. takdirektiv. Två EG-direktiv som syftar till att begränsa utsläppen av försurande ämnen har tillkommit 2002, nämligen direktivet (2001/80/EG) om utsläppsbegränsningar från stora förbränningsanläggningar och direktivet (2001/81/EG) om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar som sätter ett tak för utsläppen av svaveldioxid, kväveoxider, VOC och ammoniak. har inom EU varit en av de mest drivande medlemsstaterna i arbetet för att minska utsläppen från bilar och arbetsmaskiner. Inom EU reglerar direktiv /96/EG bl.a. utsläppen från tunga fordon och nya krav infördes som beräknas medföra en minskning av kväveoxidutsläppen från nya fordon med . När det gäller vissa arbetsmaskiner har skärpta krav införts som medför minskade utsläpp av kväveoxider. har infört ett system med miljödifferentierade farleds- och hamnavgifter som innebär att fartyg som reducerar utsläpp av svavel och kväveoxider får minskade avgifter. Regeringen utfärdade en förordning (2001:527) om miljökvalitetsnormer för utomhusluft. redovisade förslag till miljökvalitetsnormer för bensen och kolmonoxid. i har fått i uppdrag att ta fram ett förslag till åtgärdsprogram enligt 5 kap. 6 § för att uppfylla miljökvalitetsnormen för kvävedioxid inom länet. i har fått motsvarande uppdrag för . Uppdragen skall redovisas till regeringen . har drivit frågan om begränsning av användningen av ozonnedbrytande ämnen både nationellt och internationellt. Un- der 2002 har förordningen (2002:187) om ämnen som bryter ner ozonskiktet genomgått en översyn med anledning av att en ny EG-förord- ning (2037/2000/EG) på området har trätt i kraft. Vidare har ratificerat justeringar och ändringar av Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet. har fått i uppdrag att utveckla underlag för ytterligare åtgärder med avseende på användning och utsläpp av ozonnedbrytande ämnen. Uppdraget skall redovisas . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 har deltagit i ett omfattande arbete för bevarandet av den miljön inom ramen för de globala och regionala konventionerna och inom olika globala och regionala samarbetsorgan. Exempel på sådana organ är () för , () för Nordostatlanten, för , Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och UNEP-GPA (Global programme of action to prevent pollution from land-based activities). skrev inom ramen för HELCOM vid ministermötet under en deklaration som innebär en ändring av Helsingforskonventionen. har därefter drivit på genomförandet av åtgärder enligt deklarationen. Exempel är inrättande av särskilda rutter för djupgående fartyg, installering av transpondrar för förbättrad navigation och säkerhet samt ökat miljöskydd genom att enkelskroviga tankfartyg förbjuds att verka i . Genomförandet av ramdirektivet för vatten är av stor betydelse för att nå flera miljökvalitetsmål. Ett omfattande arbete pågår för att genomföra direktivet i . (M1999:03) har fått i uppdrag (dir. 2001:25) att lämna förslag till hur direktivets bestämmelser om miljömål, åtgärdsprogram och utsläpp till vatten skall genomföras i svensk lagstiftning. har fått i uppdrag att utarbeta ett tekniskt och vetenskapligt underlag för genomförande av ramdirektivet för vatten samt föreslå former för informationshantering och rapportering. Utredningen om svensk vattenadministration (M 2001:01) skall utarbeta förslag till den myndighetsorganisation som behövs för förvaltningen av avrinningsdistrikt i enlighet med ramdirektivet. Vidare pågår ett omfattande internationellt samarbete för att utarbeta informella vägledningsdokument för tillämpningen av ramdirektivet. har på regeringens uppdrag granskat om va-lagens bestämmelser om avgifter och taxor uppfyller de krav som ställs i ramdirektivet och övervägt nödvändiga författningsändringar. Nämnden redovisade uppdraget till regeringen . Nämnden fann inga skäl att föreslå några ändringar i va-lagen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringen kan komma att se över miljökvalitetsnormerna för nitrat i grundvatten som en följd av och geologiska undersöknings (SGU) rapport om nitrat i grundvatten (rapport 5180) . Rapporten föreslår nya normer. För att uppnå normerna kan det komma att krävas ett flertal åtgärder, t.ex. i jordbruksområden i och . arbetar med förslag till miljökvalitetsnormer för fosfor i sjöar. Ur- valskriterier är framtagna med hänsyn till miljöbelastning, känslighet och naturvärden. De huvudsakliga insatserna för att minska övergödningen görs inom jordbruks- och avloppsreningssektorerna. har fått i uppdrag att föreslå en precisering av delmålet om minskning av de svenska vattenburna utsläppen av fosforföreningar under miljökvalitetsmålet Ingen övergödning och att föreslå prioriteringar och åtgärder samt hur dessa skall finansieras. Uppdraget skall redovisas 2004. har vidare fått i uppdrag att se över miljö- och hälsoskyddskraven för avloppsslam, att gå igenom problemen med återföring av fosfor och att föreslå en aktionsplan för fosforåterföring. Uppdraget skall redovisas . Ansvariga statliga myndigheter har samverkat i arbetet att säkra vattenförsörjningen och skyddet av grundvatten. och m. fl. har arbetat med uppdraget Värderingsgrunder för skydd av grundvattenförekomster, grusförekomster och konstgjord infiltration. Ett första förslag till kriterier kommer att läggas fram och följas av arbete med identifiering av skyddsvärda områden. och har också deltagit i en expertgrupp inom EU om utformningen av ett fristående dotterdirektiv om grundvatten till ramdirektivet för vatten. Regeringen tillsatte en (M 2002:07) som har till uppgift att föreslå nya åtgärder för att nå de miljökvalitetsmål som rör havet. Övergödning är ett av de allvarligaste hoten för havsmiljön. Kommissionen skall redovisa kunskapsläget när det gäller miljöproblemen i Sveriges kust- och havsområden, både i och i , samt föreslå konkreta åtgärder och strategier , även för internationella agerande. Arbetet med om långlivade organiska föroreningar, s.k. POP-äm- nen, avslutades vid en mellanstatlig konferens i under svenskt värdskap. godkände (prop. 2001/02:79, bet. 2001/02:MJU14, rskr. 2001/02:186), varpå regeringen beslutade om ratifikation. Som ett led i att uppfylla åtaganden har fått i uppdrag dels att kartlägga utsläppskällor och definiera behovet av åtgärder för oavsiktligt bildade ämnen som dioxiner, dels att utreda omhändertagande av PCB i byggnader. Kemikalieinspektionen har fått i uppdrag att tillsammans med ta fram en prioriteringslista över ytterligare POP-ämnen som bör lämnas till . En delrapportering lämnades till regeringen . har FN:s miljöprogram () presenterat en rapport om behovet av en global kemikaliestrategi. Rapporten utgjorde underlag till den kemikaliediskussion som hölls vid toppmötet i och som resulterade i en överenskommelse att en global kemikaliestrategi skall finnas 2005 och ett globalt harmoniserat system för märkning av kemikalier 2008. Det övergripande målet att produktion och användning av kemikalier inte skall leda till allvarliga miljö- och hälsoeffekter till 2020 slogs också fast. har även beslutat om en global utvärdering av kvicksilvers användning, spridning och effekter på hälsa och miljö där bidragit med till arbetet. deltar i arbetet med den svenska kemikaliestrategin som utgångspunkt. Inom IMO slutförhandlades konventionen om förbud mot vissa ämnen i båtbottenfärger på fartyg. Regeringen beslutade att underteckna konventionen. antog ett betänkande om om en ny kemikaliestrategi inom EU. Kommissionens första förslag till en revidering av kemikalielagstiftningen väntas komma och förhandlingarna i ministerrådet beräknas starta under det danska ordförandeskapet. Den bakomliggande strategin lägger ett tydligt ansvar på industrin för att testa kemiska ämnen, bedöma riskerna med dem och vidta riskbegränsande åtgärder. Utgångspunkter för det svenska deltagandet i arbetet för att ta fram underlag till den framtida lagstiftningen är de svenska kemikaliekraven. Inom EU pågår ett gemensamt arbete med att bedöma vilka verksamma ämnen som kan godkännas för att ingå i bekämpningsmedel avsedda för jordbruket. Utvecklingen av en tematisk strategi för uthållig användning av bekämpningsmedel och översynen av växtskyddsdirektivet är prioriterade områden för deltagande i arbetet. Substitutionsprincipen och försiktighetsprincipen bör införas och operationaliseras i direktivet. Strikta beslutskriterier bör tas fram för upptag av ämnen på den s.k. positivlistan. Samordning med arbetet med den nya kemikaliepolitiken är viktig för att uppnå en minst lika hög skyddsnivå för användning av bekämpningsmedel som för allmänkemikalier. och Kemikalieinspektionen har redovisat ett förslag till nytt handlingsprogram för användningen av bekämpningsmedel inom jordbruket och trädgårdsnäringen . Förslaget är ett led i det nationella riskminskningsarbetet och innebär en höjning av ambitionsnivån, bl. a. för att vända trenden av ökande försäljning av bekämpningsmedel. har fått i uppdrag att utreda avgiftssystemet för prövning och tillsyn av bekämpningsmedel. Uppdraget skall redovisas . Kemikalieinspektionen har fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för att förbjuda användningen av bromerade flamskyddsmedel och användningen av farliga s.k. HA-oljor vid tillverkningen av bildäck. Framtagande av strategier och åtgärder för att minska spridningen av farliga kemiska ämnen sker även inom ramen för en miljöorienterad produktpolitik såväl nationellt som inom EU:s arbete med en integrerad produktpolicy (IPP). Ett av målen med IPP är att minska spridningen av farliga kemiska ämnen via produkter och tjänster. Regeringen har beslutat om ett förbud mot användning av bly i ammunition. har fått i uppdrag att ta fram ett förslag till ett sextonde miljökvalitetsmål samt preciserade delmål. Förslaget är avsett att komplettera dagens miljökvalitetsmål och bidra till en tydligare målstruktur för att på så sätt 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 stärka arbetet med bevarande av biologisk mångfald. har redovisat rapporten och skärgårdsområden i bevarandestrategi (rapport nr 5116). har tillsammans med genom ett seminarium om skydd av områden vidareutvecklat arbetet med inrättande av naturreservat i miljöer. har agerat inom () för att skapa ett av alla parter accepterat regelverk för beståndsuppskattningar, fångstkvoter och fångstkontroll. Avsikten är att förhindra ett återupptagande av kommersiell valfångst utanför nationellt vatten. Arbetet med att till 2010 uppfylla delmålet om maximalt bifångster av däggdjur har intensifierats . Flera internationella möten har hållits och har tillsammans med tagit fram ett förslag till åtgärdsplan för tumlare. En omfattande kartering av vattnen längs har genomförts och en ny kartering av hela konventionsområdet planeras. har fått i uppdrag att i samverkan med utreda möjligheterna att införa fiskeförbud i ett skyddat marint område varefter effekterna av detta skydd skall utvärderas. har fått i uppdrag att i samverkan med Artdatabanken och belysa de ekologiska konsekvenserna av utsättningar av främmande arter i vattenmiljön. har fått i uppdrag att se över existerande regelverk och system för riskbedömningar av avsiktlig och oavsiktlig införsel av främmande arter. har fått i uppdrag att ta fram en nationell strategi för bevarande av våtmarker och sumpskogar och att revidera myrskyddsplanen. har initierat framtagande av åtgärdsprogram för rikkärr och genomfört utbildning i skötsel av sydsvenska rikkärr tillsammans med andra berörda myndigheter. Rikkärrsinventeringen i pågår i samarbete med i och Världsnaturfonden och beräknas bli klar . har 2 311 biologiskt rika kärr i identifierats och avgränsats på kartor genom inventeringar och analyser av flygbilder. Inventeringen visar att har största samling av orkidékärr. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 skapen är en förutsättning för att kunna bedöma behovet av ett eventuellt utökat skydd mot olika typer av exploateringar. Resultatet från inventeringen kommer också att bearbetas under revideringen av Myrskyddsplanen. är ansluten till konventionen om våtmarker av internationell betydelse i synnerhet som livsmiljö för våtmarksfåglar, den s.k. Ramsarkonventionen. Enligt konventionen, till vilken 131 länder anslutit sig, skall medlemsländerna bl.a. utpeka och bevara minst ett våtmarksområde till listan över internationellt värdefulla våtmarker, vanligen kallad Ramsarlistan. Med konventionens definition av våtmarker berör dess tillämpning även miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård och Levande sjöar och vattendrag. Den nya viltskadeförordningen (2001:724), som bl.a. reglerar de skador som förorsakas av de stora rovdjuren, är en viktig del av rovdjursförvaltningen. och övriga berörda myndigheter har fått i uppdrag att bl.a. utveckla inventeringsverksamheten, metoder för att förebygga jaktbrott, former för samarbete med de nordiska länderna om rovdjursförvaltning och förstärkta informationsinsatser. har antagit en förvaltningsplan för gråsäl i . har startat ett arbete med att lyfta fram goda exempel på lokal förankring av skötsel av skyddade områden. Som ett led i detta arbete för över förvaltningen av naturreservat till för . Den så kallade bioteknikkommittén lade i sitt slutbetänkande Att spränga gränser bioteknikens möjligheter och risker (SOU 2000:103) flera förslag som tillgodosetts genom arbete inom politikområdet. Enligt det nya direktivet (2001/18/EG) om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer (GMO) i miljön skall användningen av markörer för antibiotikaresistens i genmodifierade organismer som kan ha negativa effekter på människors hälsa och miljö, avvecklas vad gäller utsläppande på marknaden och vad gäller annan avsiktlig utsättning i miljön. Direktivet fastslår också att vid riskbedömning inför tillstånd bör de identifierade egenskaperna hos en GMO och dess användning jämföras med egenskaperna hos den icke-modi- fierade organismen från vilken den härstammar och användningen av denna i motsvarande situationer. Beträffande märkning av produkter som framställts med genteknik pågår ett arbete inom EU att utvidga den märkning som finns genom två förslag till förordningar. Den ena behandlar spårbarhet och märkning av produkter som består av eller innehåller genetiskt modifierade organismer och spårbarhet av livsmedel och foderprodukter som är framställda av genetiskt modifierade produkter. Den andra behandlar genetiskt modifierade livsmedel och foder. antogs det s.k. Cartagenaprotokollet om biosäkerhet vid gränsöverskridande transport av genmodifierade organismer. ratificerade protokollet och EG . antog det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk. Avtalen kommer att innebära en ökad kapacitetsuppbyggnad hos utvecklingsländerna både för bevarande och hållbart nyttjande av de odlade växternas genetiska diversitet och för utformning av regelverk för säker hantering av GMO för miljön och människors hälsa. Det är angeläget att utvecklingsländerna själva ges möjlighet att dra nytta av sina genresurser. kommer att fortsätta sitt aktiva arbete inom ramen för avtalen för att stödja utvecklingsländernas arbete med utveckling av regelverk, institutionella strukturer och kompetensutveckling för en säker och ändamålsenlig användning av gentekniken. Regeringens skrivelse om en miljöorienterad produktpolitik (skr. 1999/2000:114, bet. 2000/01:MJU3, rskr. 2000/01:52) presenterade en strategi för en miljöorienterad produktpolitik och för hur arbetet bör bedrivas i , inom EU och globalt. Den vägledande åtgärdsstrategin för giftfria och resurssnåla kretslopp innefattar en miljöorienterad produktpolitik. Under det svenska ordförandeskapet i EU behandlades kommissionens grönbok om en integrerad produktpolitik. Gemensamma slutsatser togs av rådet vid ministermötet den 7- . Kommissionen arbetar nu med att ta fram en vitbok om en integrerad produktpolitik som väntas komma . Regeringen avser att inom EU fortsatt verka för att säkerställa en produktpolitik som skapar förut- sättningar för en effektiv inre marknad med ökad handel och starkt skydd för människors hälsa och för miljön. har redovisat ett underlag för vidareutveckling av den miljöorienterade produktpolitiken genom att fokusera på hur styrmedel och verktyg kan samverka och effektiviseras samt om det finns behov av nya åtgärder för att uppnå målen med den miljöorienterade produktpolitiken. I arbetet med att skapa en miljöorienterad produktpolitik har kontakter tagits med berörda aktörer i näringslivet i såväl som i andra länder. har deltagit aktivt i arbete med att främja en bättre hantering av bl.