prop · GQ031d5 · 2003-01-01 00:00:00 — 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (2001:25) om försöksverksamhet med videokonferens i allmän förvaltnings Vad utgiftsområdet omfattar................................................................ Mål för rättsväsendet inklusive kriminalpolitiken............................... Mål som resultatbedömningen vilar på ................................................ Rättsväsendets prioriteringar i korthet................................................ 4.4.2Rättsväsendet skall utvecklas och verksamheten skall bedrivas med 4.4.3Kriminalpolitiken utvecklas för att minska brottsligheten och öka 4.4.4Brottsförebyggande arbete och polisverksamhet i människors närmiljö utvecklas vidare....................................................................... 4.4.5Den brottsutredande verksamheten utvecklas i samarbete mellan polisen och åklagarväsendet.................................................................. En polis för 2000-talet förändringsarbetet skall fortsätta................ En aktiv kriminalvårdspolitik ............................................................... Reformeringen av domstolsväsendet m.m........................................... Statliga insatser inom politikområdet .................................................. Insatser utanför politikområdet ........................................................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet................................................................... Härledning av ramnivån 20032004 för utgiftsområde 4 Rättsväsendet............... Utgiftsutveckling inom politikområdet 20012004................................................ Fördelning av resursförstärkningar i budgetpropositionen .... Ytterligare resursförstärkningar 20032004............................................................ Tingsrätternas, hovrätternas, länsrätternas och kammarrätternas målupp Högsta domstolens och Regeringsrättens måluppfyllelse...................................... Dygnskostnad (totalt) per producerat vårddygn på anstalt åren 19992001........ Sysselsättningstimmar vid anstalt 19992001 ......................................................... Fördelningen av frivårdsklienter dömda i medeltal och dygnskostnad för frivård åren 19992001 ......................................................................................... Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:1 ...................... Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:2 Säkerhetspolisen .......................... Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:3 ............... Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:4 ............. Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:5 Domstolsväsendet m.m............. Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:6 Kriminalvården........................... Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:7 .......... Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:8 ................. Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:9 ................... Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:10 .......... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:11 Ersättning för skador på grund av brott..................................................................................................... Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. ..... Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:13 Kostnader för vissa Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:14 Avgifter till vissa internatio nella sammanslutningar m.m. ............................................................................ Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:15 Bidrag till brottsförebyggande 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Antal anmälda brott 1950 (1975)2001................................................................... Tingsrätternas målutveckling 19992001................................................................. Hovrätternas målutveckling 19992001 .................................................................. Högsta domstolens målutveckling 19992001........................................................ Länsrätternas målutveckling 19992001.................................................................. Kammarrätternas målutveckling 19992001 ........................................................... Regeringsrättens målutveckling 19992001 ............................................................ Medeltal tillgängliga platser och beläggning (i %), häkte....................................... Frivårdsklienter (i medeltal)..................................................................................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (2001:25) om försöksverksamhet med videokonferens i allmän förvaltningsdomstol, 2.för anvisar anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt följande uppställning: Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar m.m. Bidrag till brottsförebyggande arbete 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (2001:25) om försöksverksamhet med videokonferens i allmän förvaltningsdomstol Härigenom föreskrivs att lagen (2001:25) om försöksverksamhet med videokonferens i allmän förvaltningsdomstol, som gäller till och med , skall fortsätta att gälla till och med . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Utgiftsområdet omfattar ett politikområde, Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Politikområde Skatt, tull och exekution2 Totalt för utgiftsområde 4 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2Exekutionsväsendet, som tidigare ingick i utgiftsområde 4, har flyttats till utgiftsområde 3. Som framgår av tabell 3.1 omfattar politikområde Rättsväsendet . Ca 14,1 miljarder används för polisväsendet, 1,1 miljard för åklagarväsendet, 3,6 miljarder för domstolsväsendet och 4,4 miljarder för kriminalvården. Den övriga verksamheten inom rättsväsendet är , , , , ersättning för skador på grund av brott och rättshjälpen. Dessa verksamheter förbrukar sammantaget 1,2 miljard, varav huvudparten (828 miljoner) avser kostnader för rättshjälpen (se tabell 4.1. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20032004 för utgiftsområde 4 Rättsväsendet Förändring till följd av: Överföring till/från andra utgiftsområden 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Huvuddelen av resurserna inom politikområdet avser kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. I övrigt är rättsväsendets verksamhet främst inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att handlägga andra rättsliga ärenden. Den kriminalpolitiskt inriktade verksamheten syftar framför allt till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet, att förebygga brott, att utreda brott, att se till att den som begått brott lagförs, att verkställa påföljder och rättsanspråk och att ge stöd till dem som drabbats av brott. Det internationella samarbetet utgör en ökande andel av utgiftsområdets verksamhet. Politikområdet innefattar myndigheter inom domstols-, polis- och åklagarväsendena samt kriminalvården. Dessutom ingår , , och . Inom politikområdet arbetar även myndigheter inom andra utgiftsområden, bl.a. . () är central förvaltningsmyndighet för polisväsendet och har tillsyn över detta. Till hör Sä- kerhetspolisen, och Po- lishögskolan. Styrelsen är chefsmyndighet för . ingår också i samverkansområdena Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen samt Skydd, undsättning och vård. områdena redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. I varje län finns en polismyndighet som ansvarar för polisverksamheten där. Central förvaltningsmyndighet för åklagarväsendet är Riksåklagaren (). Åklagarväsendets organisation i övrigt består av åklagarmyndigheterna i , , , , och , var och en under ledning av en överåklagare. Vid dessa myndigheter finns åklagarkamrar. Även är en åklagarmyndighet inom åklagarväsendet. Den har till uppgift att bekämpa ekonomisk brottslighet. ansvarar för ekobrottsbekämpningen i , län, , , samt . är central förvaltningsmyndighet för de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, arrende- och hyresnämnderna samt . Allmänna domstolar är tingsrätterna, de sex hovrätterna och . Allmänna förvaltningsdomstolar är länsrätterna, de fyra kammarrätterna och Regeringsrätten. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 () är central förvaltningsmyndighet för all kriminalvårdsverksamhet. Styrelsen är chefsmyndighet för 36 lokala kriminalvårdsmyndigheter och för Transporttjänsten. I administrativt hänseende är styrelsen chefsmyndighet även för och de 30 övervakningsnämnderna. () är ett stabsorgan under regeringen och ett expertorgan inom rättsväsendet. Rådets huvudsakliga uppgifter är utveckling, utvärdering, tillämpad forskning och information inom det kriminalpolitiska området. ansvarar för genomförandet av rättspsykiatrisk, rättsmedicinsk, rättskemisk och rättsgenetisk verksamhet i den utsträckning sådana frågor inte handläggs av någon annan statlig myndighet. skall bl.a. följa den nationella och internationella utvecklingen på genteknikområdet, bevaka de etiska frågorna samt bedriva rådgivande och upplysande verksamhet. huvudsakliga uppgifter är att främja brottsoffers rättigheter, att bevaka deras behov och intressen samt att verka för att den som är berättigad till brottsskadeersättning får sådan. Vid myndigheten finns en särskild nämnd som prövar vissa ärenden om brottsskadeersättning och ett råd som prövar frågor om bidrag från brottsofferfonden. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 20012004 4:11 Ersättning för skador på grund av brott 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 4:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar m.m. 4:15 Bidrag till brottsförebyggande arbete Totalt för politikområde Rättsväsendet 1Inklusive förslag till tilläggsbudget ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2Förändringar av anslagsnivåerna jämfört med beror framför allt på förstärkningen av polisen och preliminär pris- och löneomräkning . ekonomiska vårproposition tillfördes rättsväsendet 2001, 2002 och 2003. vårproposition tillfördes ytterligare 0,6 miljarder kronor , vilket sammantaget var den största satsningen på rättsväsendet . Förstärkningarna har fördelats till myndigheterna enligt tabell 4.2. Tabell 4.2 Fördelning av resursförstärkningar i budgetpropositionen 1 Varav avser avgiftsinkomster från passhanteringen. Rättsväsendets ekonomi har i och med satsningarna förbättrats. Utnyttjande av anslagskrediten om sammanlagt vid utgången av 2000 har vänts till ett sparande om . Några myndigheter inom rättsväsendet har dock inte något sparande, kriminalvården och har utnyttjat anslagskrediten vid utgången av 2001. Myndigheternas prognoser och budgetunderlag för 20032005 visar på ytterligare behov av resurstillskott för att kunna fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet. Kriminalvården har mot bakgrund av detta ekonomiska vårproposition tillförts på tilläggsbudget. Regeringen föreslår i denna proposition ytterligare förstärkningar till rättsväsendet, 2003 och 2004. Förstärkningarna kommer myndigheterna till del enligt tabell 4.3. Tabell 4.3 Ytterligare resursförstärkningar 20032004 Regeringen avser även fortsättningsvis att noga följa rättsväsendets verksamhet och resultat och att, efter analys av vidtagna effektivitetsåtgärder, återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet. Utöver resursförstärkningen av polisen och kriminalvården föreslås i denna proposition omfördelning av medel inom utgiftsområdet respektive mellan utgiftsområde 4 och andra ut- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Omfördelningen redovisas under respektive anslagsavsnitt. 4.3Mål för rättsväsendet inklusive kriminalpolitiken Rättsväsendet har en central roll i ett demokratiskt system. Att rättsväsendets myndigheter och domstolarna fungerar adekvat är en förutsättning för att minska brottsligheten och öka tryggheten. Ett väl fungerande rättsväsende är också en förutsättning för ett väl fungerande samhällsliv och för näringslivets utveckling och för ekonomisk tillväxt. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Verksamheten skall utgå från ett medborgarperspektiv. I detta ligger bl.a. att förkorta tiden från brottsanmälan till dom och straffverkställighet. Det övergripande målet för domstolsväsendet är att avgöra mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt. Det övergripande målet för polisväsendet är, förutom att tillförsäkra den enskilde rättstrygghet och rättssäkerhet, att förebygga och upptäcka brott och att se till att den som har begått brott identifieras och lagförs. Det övergripande målet för åklagarväsendet är att se till att den som har begått brott lagförs. Det övergripande målet för kriminalvården är att verkställa utdömda påföljder på ett säkert och trovärdigt sätt samt att vidta åtgärder som minskar riskerna för återfall i brott. 4.3.2Mål som resultatbedömningen vilar på Målen överensstämmer med de mål vilka resultatbedömningen i avsnitt 4.6 grundas på. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 I avsnitt 4.4.1 redovisas kort vilka prioriteringar som regeringen gör för verksamheten vid rättsväsendets myndigheter. De följande avsnitten (4.4.24.4.7) går djupare in på frågorna om principerna för rättsväsendets verksamhet och utvecklingsverksamheten inom rättsväsendet. Framställningen inleds med allmänna utgångspunkter inklusive brottsutvecklingen (4.4.2 och 4.4.3). Därefter behandlas närpolisverksamheten och annan, huvudsakligen lokal, verksamhet med huvudsyfte att förebygga brott (4.4.4). Efter detta kommer ett avsnitt om den brottsutredande verksamheten (4.4.5), vilket behandlar både polisens och åklagarväsendets verksamhet. Generella frågor rörande polisen tas upp i avsnitt 4.4.6. Kriminalvården behandlas i avsnitt 4.4.7 och domstolsväsendet i avsnitt 4.4.8. och en del andra aktörer utanför själva rättsväsendet behandlas översiktligt i avsnitt 4.5. En närmare redogörelse för resultatet av myndigheternas verksamhet samt regeringens analys och bedömning av resultatet finns i avsnitt 4.6. I avsnitt 4.7 redogörs för revisionens iakttagelser och budgetförslagen redovisas i avsnitt 4.8. 4.4.1Rättsväsendets prioriteringar i korthet Rättsväsendet skall målmedvetet utvecklas mot bakgrund av medborgarnas behov och samhällets utveckling så att det även i morgondagens samhälle kan fungera som rättsstatens garant för medborgarnas rättstrygghet och rättssäkerhet. Rättstryggheten och rättssäkerheten kräver ett kvalificerat och effektivt rättsväsende. Verksamheten skall liksom tidigare utgå från ett medborgarperspektiv och en helhetssyn. Medborgarperspektivet innebär att det alltid är nyttan för den enskilde medborgaren av tilltänkta förändringar och reformer som skall stå i fokus. Helhetssynen ställer krav på en långtgående samverkan mellan rättsväsendets myndigheter. Samverkan skall ske med respekt för den grundläggande rollfördelningen. skall också domstolarnas och domarnas oberoende och särskilda roll framhållas. Medborgarperspektivet skall vara en ledstjärna i reformarbetet för att uppfylla medborgarnas krav på snabbhet, rättssäkerhet och hög kvalitet i övrigt. Det skall bl.a. ske genom verksamhetsutveckling hos myndigheterna, kontinuerlig fortbildning av personalen, främjande av jämställdhet samt etnisk och kulturell mångfald och en ständigt pågående översyn och anpassning av lagstiftningen så att den fungerar som ett effektivt verktyg för myndigheterna i arbete för att uppnå målen för rättsväsendet. Utvecklingen av organisationsstrukturerna mot bakgrund av dagens krav drivs framåt med ökad kraft. Polisen skall fortsätta att utveckla verksamheten så att den kännetecknas av ett långsiktigt perspektiv och ett problemorienterat underrättelselett arbetssätt med ett brottsförebyggande syfte. Koncentrationen av polisverksamheten till närpolisområdena skall fortsätta. Kvaliteten i brottsutredningarna skall höjas så att brottsuppklaringen och lagföringen ökar. Genomströmningstiderna skall bli kortare. Arbetet skall bedrivas så att hänsyn tas till brottsoffer och vittnen. Polis och åklagare skall gemensamt vidareutveckla formerna för samarbete och ansvarsfördelning. Polisen skall fortsätta att utveckla sin förmåga att i samverkan med andra myndigheter och organisationer hantera och bemästra allvarliga ordningsstörningar i samhället. Polisens prioriteringar skall styras av en framtagen problembild, baserad på brottsstatistik, medborgarnas önskemål och annan information. Insatser skall följas upp och utvärderas. Antalet poliser skall öka så att polisen kan förstärkas och föryngras. Polisen skall utveckla sin förmåga att förebygga och bekämpa våldsbrott (särskilt våld mot kvinnor och barn), narkotikabrott, ekonomisk brottslighet, brott mot miljön samt brott med rasistiska eller främlingsfientliga, antisemitiska och homofobiska inslag samt olaga diskriminering. Åklagarväsendet skall ytterligare utveckla åklagarrollen. Åklagarväsendet skall i största möjliga utsträckning medverka i polisväsendets kompetens- och verksamhetsutveckling för att säkerställa en effektiv och snabb brottsutredningsverksamhet med högt ställda krav på rättssäkerhet och kvalitet. Brott skall oftare leda till lagföring. Åklagarna skall i ännu större utsträckning ges utrymme att kunna koncentrera sig på de mera kvalificerade brottmålsärendena och utöva aktiv förundersökningsledning i dessa. Åklagarna skall utveckla sin förmåga att bekämpa våldsbrott (särskilt våld mot kvinnor och barn), narkotikabrott, ekonomisk brottslighet, brott mot miljön samt brott med rasistiska eller främlingsfientliga, antisemitiska och homofobiska inslag samt olaga diskriminering. Domstolsväsendet skall fortsätta utvecklas för att motsvara högt ställda krav på verksamheten. Reformarbetet skall inriktas på renodling av arbetsuppgifter och arbetsformer. Det processuella regelverket skall förbättras. Tingsrätternas organisation skall reformeras för att stärka domstolarna och därigenom bl.a. skapa förbättrade förutsättningar för kompetensutveckling och specialisering. De satsningar som genomförs skall noga följas upp och utvärderas. Kriminalvårdens arbete skall präglas av ambitionen att minska riskerna för återfall i brott utan att kraven på att utdömda påföljder verkställs på ett säkert och trovärdigt sätt eftersätts. Genom de ekonomiska tillskott som har tillförts kriminalvården innevarande år och som föreslås finns förutsättningar att hantera de inträffade volymökningarna . Det innebär att kriminalvården kan fortsätta att utveckla verksamheten mot de prioriterade målen, dvs. förebygga återfall i brott, förhindra grov brottslighet under verkställigheten, förbereda frigivningen och bekämpa narkotikamissbruket. Regeringens narkotikapolitiska handlingsplan innefattar en särskild narkotikasatsning inom 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 kriminalvården som gör att arbetet med att bekämpa narkotikan både genom kontrollåtgärder och behandlingsinsatser kan bedrivas med ökad intensitet. Genom extern granskning av kriminalvårdens resursutnyttjande och tillsättandet av en utredning som skall utarbeta förslag till en modern lagreglering av verkställigheten av påföljder stärks förutsättningarna för en effektivt bedriven verksamhet. Att förhindra brott bland unga är en av de absolut viktigaste kriminalpolitiska frågorna. Unga som har ett kriminellt och destruktivt livsmönster måste få en möjlighet att bryta detta på ett tidigt stadium, eftersom kriminellt belastade vuxna har börjat sin kriminella bana i ungdomsåren. Barn och ungdomar som drabbas av brott är särskilt utsatta och att intensifiera insatserna för dessa är ett prioriterat område för regeringen. Regeringen beslutade om direktiv till en utredning som skall göra en översyn av påföljdssystemet för unga lagöverträdare. En särskild utredare tillkallas för att följa upp och vidareutveckla påföljdsreform såvitt avser unga lagöverträdare. Syftet med uppdraget är att gå vidare i arbetet med att utveckla ett påföljdssystem för unga som har ett pedagogiskt och tydligt innehåll. Bland annat skall utredaren lämna förslag på en modell där en person utses att ha ett särskilt ansvar för den unge genom kontroll, uppföljning och samordning av insatser från samhällets sida, en s.k. ryggsäck. Stöd till brottsoffer och till det lokala brottsförebyggande arbetet Arbetet med att utveckla stödet till och skyddet för brottsoffer fortsätter enligt den strategi som regeringen presenterade i propositionen Stöd till brottsoffer (prop. 2000/01:79). Det betyder bl.a. fortsatt utbyggnad av vittnesstödsverksamhet vid landets tingsrätter och hovrätter, utökad forskning på brottsofferområdet samt fortsatta insatser för att öka samarbetet mellan myndigheter och mellan myndigheter och ideella organisationer. Regeringen avser vidare att /2003 till överlämna en propo- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 sition med förslag till ändringar i bl.a. besöksförbudslagen. Förslagen syftar till att öka tryggheten för dem som utsätts för eller riskerar utsättas för partnerrelaterat våld. Det lokala brottsförebyggande arbetet skall stödjas och utvecklas för att skapa ökad trygghet i människornas närmiljö. En särskild satsning görs för att utveckla det lokala brottsförebyggande arbetet i samverkan med näringslivet. Vidare skall rättsväsendets myndigheter fortsätta att utveckla kvalitetsarbetet, stödja forsknings- och utvecklingsinsatser och arbeta med personal- och ledarskapsutveckling. Myndigheternas samarbete med kommunerna, organisationer, näringsliv och enskilda skall öka. Den internationella dimensionen inom rättsväsendets verksamhet och inom kriminalpolitiken ökar starkt i betydelse. Det gäller nu att kunna använda sig av, och att utveckla, de fördelar som ligger i ett internationellt samarbete där länder och folk tillsammans arbetar för att förebygga och bekämpa brottslighet och för att få samhällets rättsliga funktioner att fungera väl över gränserna. Här kan framhållas myndigheternas deltagande i det EU-relaterade arbetet, bl.a. och det arbete som pågår med att ta fram gemenskapsregler för statligt stöd till brottsoffer. 4.4.2Rättsväsendet skall utvecklas och verksamheten skall bedrivas med ett medborgarperspektiv Rättsväsendet har en central roll i ett demokratiskt system. Att rättsväsendets myndigheter och domstolarna fungerar adekvat är en förutsättning för att minska brottsligheten och öka tryggheten. Ett väl fungerande rättsväsende är också en förutsättning för ett väl fungerande samhällsliv och för näringslivets utveckling och för ekonomisk tillväxt. Den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet står i centrum för rättsväsendet Det överordnade målet för rättsväsendet är att garantera den enskilde rättstrygghet och rättssä- Med rättstrygghet avses människors skydd för liv, hälsa, integritet och egendom. Rättstrygghet uppnås främst genom en effektiv brottsförebyggande, brottsbeivrande och brottsofferstödjande verksamhet och genom att respekten för lag och ordning upprätthålls. Rättstryggheten förutsätter också en lättillgänglig och säker ordning för att lösa tvister, såväl mellan enskilda som mellan enskilda och det allmänna. Rättssäkerheten kräver likformighet och förutsebarhet i rättsskipning och myndighetsutövning. Den enskilde skall kunna lita på lagstiftningen och myndigheterna. Lagstiftningen skall vara modern och ändamålsenlig. Lagarna skall värna demokratin och garantera grundläggande fri- och rättigheter.