prop · GQ03100 · 2003-04-15 00:00:00 — Regeringens proposition 2002/03:100 Förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt tilläggsbudget m.m. Regeringens proposition 2002/03:100 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt förslag till tilläggsbudget . Regeringen redovisar även en bedömning av kommunsektorns ekonomiska utveckling. I bilaga 1 presenterar regeringen sin bedömning av hur den svenska ekonomin kommer att utvecklas . Ansvar för i en orolig tid ......................................................... Det ekonomiska läget ........................................................................... Överskottsmål för sunda offentliga finanser ...................................... Priser och löner ..................................................................................... Jobb och tillväxt - för välfärd och rättvisa........................................... Reformer för rättvisa och trygghet...................................................... Barn och unga framtid......................................................... De äldres trygghet................................................................................. Kvaliteten skall värnas i vården och omsorgen ................................... Bra bostäder för alla.............................................................................. De socialpolitiska utmaningarna.......................................................... Balanserad regional utveckling............................................................. Globaliseringen och den svenska skattestrukturen ............................ Insatser mot skattefusk ........................................................................ Tillväxt och miljö .................................................................................. Mål och åtgärder.................................................................................... Ett för alla................................................................................. Utvecklingen på lång sikt ..................................................................... Förslag till riksdagsbeslut .................................................................................... Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen.................................. 3.2Förslag till lag om beräkning av viss inkomstskatt på förvärvsinkomster vid taxering, m.m..................................... 3.3Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1999:613) om försöksverksamhet med videokonferens i rättegång........................... 3.4Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön ............... 3.6Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. .............................................................................. 3.7Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1134) om ändring i lagen (2002:545) om ändring i lagen (1997:238) om 3.8Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1135) om ändring i lagen (2002:543) om ändring i lagen (1997:239) om 3.9Förslag till lag om ändring i lagen (1999:591) om kreditering av anställningsstöd och sjöfartsstöd på skattekonto........................... Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag....... Budgetpolitiska mål och statsbudgeten............................................................... Utgiftstak för staten.............................................................................. Överskott i den offentliga sektorns finanser....................................... Statsbudgetens utveckling 20032006.................................................. 4.4.5Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande Den offentliga sektorns finanser .......................................................... Osäkerheten i skatteberäkningarna.................................................... Offentliga sektorns skatter periodiserad redovisning.................... Socialavgifter och allmän pensionsavgift............................................ Skatt på varor och tjänster .................................................................. Offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna .......... Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning....................... Skatt på arbete ..................................................................................... Skatt på kapital .................................................................................... Bedömning av preliminära ramar samt konsekvensberäkning av utgifternas fördelning på 6.2.1De takbegränsade utgifternas förändring jämfört med Takbegränsade utgifter 19972006 .................................................... Byte av vissa verksamheters utgiftsområdestillhörighet m.m.......... Höjning av högsta avgiften inom maxtaxan för barnomsorg........... 6.6Utgiftsområde 127 samt Ålderspensionssystemet vid sidan av Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten ...................... Tilläggsbudget per utgiftsområde ...................................................... Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning............... Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution........................................ Utgiftsområde 4 Rättsväsendet.......................................................... Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet ................. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ........................................... Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar ...................................... Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ................ 7.2.9Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp...................................................................... 7.2.10 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom...................... 7.2.11 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn......... 7.2.14 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid............... 7.2.15Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och 7.2.16 Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling..................... Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård ............................... Utgiftsområde 22 Kommunikationer................................................ 7.2.19Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med Utgiftsområde 24 Näringsliv.............................................................. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner .......................... Utvecklingen i den kommunala sektorn............................................ Den kommunala ekonomin och sysselsättningen ............................. De kommunala verksamheterna ......................................................... Den finansiella utvecklingen i kommunsektorn................................ Utvecklingen i enskilda kommuner och landsting............................ Det fasta beloppet vid beskattning av förvärvsinkomster................. Det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde BNP-tillväxt i och andra länder................................................................... Sysselsättning, arbetslöshet och löneutveckling..................................................... Sysselsättning och arbetslöshet uppdelat på kön.................................................... Kalkyl på medellång sikt........................................................................................... Offentligt finansiellt sparande i och andra länder ..................................... Samlad utgiftseffekt av anslagsminskningar och begränsningsbelopp.................. Beslutade och aviserade reformer .......................................................................... Satsningar på förskolan och skolan ....................................................................... Satsningar på vården ............................................................................................... Ändrade ramar samt nya och ändrade anslag 2003................................................. Utgiftstak för staten................................................................................................. Den offentliga sektorns finansiella sparande .......................................................... Av beslutade budgetpolitiska mål........................................................... Den offentliga sektorns finansiella sparande samt budgeteringsmarginalen ....... Utgiftstak för staten, beräkningstekniskt utgiftstak för 20052006..................... Finansiellt sparande i offentlig sektor ..................................................................... föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar ............................ Fortsättning på 4.8 föreslagna utgifts- och inkomstförändringar......................... Budgeteffekter i förhållande till föregående år av beslutade och aviserade utgifts- och inkomstförändringar samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar........................................................................ Fortsättning på 4.9 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av beslutade och aviserade utgifts- och inkomstförändringar samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar ................................................ Statsbudgetens utgifter 20022006........................................................................ Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år ...................... Statsbudgetens saldo och statsskulden.................................................................. Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande ......................................... Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter ......................... Den offentliga sektorns finanser ........................................................................... Förändring av strukturellt sparande ...................................................................... Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster 20012006..................... Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster. Differenser jämfört med budgetpropositionen................................................. Bruttoeffekter av regeländringar 19992004 ......................................................... Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen....................... Den offentliga sektorn skatteintäkter 20002006................................................. Skattepliktiga inkomster 20012006...................................................................... Förändring av kommunalskatt ............................................................................... Fastighetsskatt fördelat på fastighetskategorier.................................................... Skatt på energi ....................................................................................................... Specifikation av övriga skatter 20012006........................................................... Periodiserade skatter och skatter enligt NR samt skattekvoten 20012006 ..... Offentliga sektorns inkomster ............................................................................. Statsbudgetens inkomster 20022006.................................................................. Utvecklingen av skatteunderlaget 20012006 ..................................................... Särskilt tillförda medel 19992004 ....................................................................... Skattekvoten 1999, förändring av skattekvoten 19901999 samt skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten för ett urval av .................................................................................. Skattekvot enligt nationalräkenskaperna (NR) och periodiserad Grundavdrag vid inkomstbeskattningen.............................................................. Inkomstskatt för olika årslöner 2003................................................................... Arbetsgivaravgifter och egenavgifter m.m........................................................... Skattesatser för olika slag av fastigheter .............................................................. Arvsskatt för olika skatteklasser .......................................................................... Vissa skattesatser på energi................................................................................... Skattesatser för olika tobaksslag .......................................................................... Skattesatser för olika alkoholslag......................................................................... Utgifter 2002 och 2003 ........................................................................................... Bedömning av preliminära ramar 2004 samt konsekvensberäkning av utgifterna per utgiftsområde 20052006....................................................... Förändring av takbegränsade utgifter mellan budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition........................................... Utgifter 19972006, utfall 19972002, prognos 2003, beräknat Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter 19972006. Utfall 19972002, prognos 2003 och beräknat 20042006............................... Konsekvenser för ramarna för berörda utgiftsområden ....................................... Politikområden (nummer, namn) i budgetpropositionen samt Investeringsplan för 2002-2004......................................... Finansiering av nytt radiosystem fördelat på utgiftsområden och anslag i allt väsentligt enligt utredningens förslag....................................................... Utvecklingen av skatteunderlaget.......................................................................... Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner.............................................. Utgiftstaken i kronor................................................................................................ Utgiftstaken i procent av BNP................................................................................. Styrräntor i , euroområdet och ........................................ Differensen mellan 10-årig statsobligationsränta i och .............. Kronans utveckling mot TCW-index....................................................................... Topplaceringar inom Lissabonstrategin................................................................... Reguljärt sysselsatta i åldern ...................................................................... Kostnader för sjukfrånvaron..................................................................................... Sjukskrivna längre än och mottagare av sjuk-/aktivitetsstöd ................ Årlig procentuell inkomstförändring som en effekt av öppen arbetslöshet, sysselsättning och en halvering av befolkning - förändring jämfört med ............................................. Bidrag till befolkningsförändring........................................................................... Befolkning i åldern - förändring jämfört med ............................... Andel förvärvsarbetande efter ursprung och vistelsetid i ........................ Statsbudgetens saldo 19902006 .............................................................................. Statsskuld i miljarder kronor och som andel av BNP............................................. BNP-, aktie- samt fastighetsprisindex.................................................................... Mervärdesskatt uppdelad efter användning........................................................... Hushållens konsumtionsutgifter för bilar och sällanköpsvaror samt för livsmedel 19802002 ..................................................................................... 5.5 Kommunskatter 19992006.................................................................................... Utgiftsprognos 2003 jämfört med statsbudgeten .................................. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 1.1Ansvar för i en orolig tid Den internationella utvecklingen präglas av osäkerhet och lågkonjunktur. Kriget i har ytterligare ökat osäkerheten. Följderna av kriget för folket och demokratiutvecklingen i och för den inter- nationella ekonomin är ännu höljda i dunkel. Det är viktigt att vi fortsatt arbetar för fred och säkerhet internationellt i enlighet med FN:s principer. Alla länder påverkas av det instabila läget. Både i och i vår omvärld skriver banker och finansinstitut ner tillväxtprognoserna. Företag och investerare avvaktar. Konsumenterna håller igen. Tillväxten och sysselsättningen påverkas negativt. De offentliga finanserna utsätts för påfrestningar. Svensk ekonomi står dock internationellt sett fortfarande stark. Jämfört med andra europeiska länder är sysselsättningen och tillväxten hög och arbetslösheten låg. är ett av få länder som har överskott i de offentliga finanserna. Så är det därför att vi i såg till att skaffa oss säkerhetsmarginaler. Det var för att slippa göra stora besparingar under framtida låg- konjunkturer som regering och riksdag satte upp målen om överskott i de offentliga finanserna och införde tak för utgifterna. , när nedgången varat , är det tydligt hur viktigt det varit. De senaste årens framgångar en stark ekonomi, hög tillväxt och låg arbetslöshet bildar en god grund för en offensiv politik för välfärd, sysselsättning och en hållbar utveckling. Trots nedgången har en rad reformer kunnat genomföras som träder i kraft under detta och . Ökade resurser tillförs vården och Föräldraförsäkringen förstärks, maxtaxan är införd liksom den allmänna förskolan för 4- och 5-åringar. Kommunerna tillförs ytterligare resurser för att anställa fler lärare och andra specialister i skolan. Pensionerna förbättras och studiebidraget för gymnasieungdomar förlängs med en månad. Högskoleutbyggnaden och forsknings- satsningarna fortsätter. Dessa reformer är viktiga för utveckling och konkurrenskraft och ligger därför fast. Två arbetsuppgifter som är avgörande för framtida tillväxt och välfärd kommer därtill att kräva stora insatser: att skapa ett mänskligare arbetsliv där färre blir sjuka och att ge de invandrade svenskarna ett ökat tillträde till arbetsmarknaden. Det är uppgifter som kommer att kräva resurser, långsiktighet och bred samverkan. Men det ekonomiskt kärvare läget manar till försiktighet. Det krävs att vi drar ner på utgifterna. offentliga finanser bildar grunden för välfärd och sysselsättning. Den grunden bör minst av allt äventyras i tider präglade av stor osäkerhet. Målen för den ekonomiska politiken måste ligga fast och utgiftstaken hållas. Därför föreslår regeringen och samarbetspartierna besparingar. Syftet är att skapa goda förutsättningar för en snabb återhämtning av svensk tillväxt när den internationella lågkonjunkturen vänder. Regeringen föreslår därför insatser för att stärka tillväxtförutsättningarna, hålla tillbaka arbetslös- heten och öka sysselsättningen. Arbete och tillväxt är grunden för välfärden. Så värnas en stark grund för en politik för välfärd och full sysselsättning med sikte . offentliga finanser, stabila priser och en väl fungerande lönebildning är grundläggande förutsättningar för att målen skall kunna nås. har haft högre tillväxt än genomsnittet inom både och EU. har en av de starkaste offentliga finanserna inom EU. Inflationen är låg, arbetslösheten och socialbidragsbehovet har minskat. Sysselsättningsgraden är bland de högsta i hela EU. är också främst bland EU-länderna i fråga om ekonomiska reformer. Valet ledde fram till en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, på hundratjugoen punkter för ett tryggare, rättvisare och grönare . I den formulerades att vår gemensamma politik för bygger på övertygelsen att den ekologiska, sociala och ekonomiska dimensionen måste vävas samman för att skapa en uthållig utveckling som är bra för . Tillsammans vill vi arbeta med en tydlig politik för ett grönt, jämställt folkhem där hållbar tillväxt, full sysselsättning och trygg välfärd drivs framåt av teknisk utveckling, modern omställning, omfattande delaktighet och minskade klyftor. Politiken ska präglas av ordning och ansvar. I en orolig tid ökar kraven på tydliga prioriteringar, men framför allt på gemensamt ansvarstagande. Regeringen och samarbetspartierna är beredda att ta det ansvaret. Det är i bred samverkan som utvecklas bäst. Ansvaret gäller vårt land, men också den omvärld vi är så beroende av. Den ekonomiska vårpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- kratiska regeringen, och , vilka står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken och tilläggsbudgeten . Den internationella ekonomin präglas av osäkerhet. Utvecklingen är och har varit svagare Kriget i och den fortsatta händelseutvecklingen har en avgörande betydelse för den ekonomiska utvecklingen. I euroområdet har utvecklingen av hushållens konsumtion och näringslivets investeringar varit dämpad. Arbetslösheten har fortsatt att stiga. Flera länder har ansträngda offentliga finanser och kan under innevarande år få problem att leva upp till kraven i EU:s . Konjunkturen i euroområdet förväntas vända uppåt tidigast i slutet av innevarande år. Då euroområdet står för av den totala svenska exporten får den svaga utvecklingen negativa effekter för svensk ekonomi. Utvecklingen i präglas av stor osäkerhet. Den senaste statistiken tyder på en viss dämpning av hushållens konsumtion. I är tillväxtförutsättningarna alltjämt dystra och läget är fortsatt osäkert. Den internationella lågkonjunkturen påverkar . Tillväxten beräknas stanna vid , för att öka till 2004. Tabell 1.1 BNP-tillväxt i och andra länder Källor: Nationella källor och . 1 Bidrag till BNP-tillväxten. Källor: och . Den svaga internationella efterfrågan syns tydligt i svensk export. Trots en viss förbättring de är företagens export- orderingång fortsatt svag. En successivt ökad efterfrågan på svenska investeringsvaror väntas dock i takt med att en internationell återhämtning påbörjas. Importen till väntas öka när lageravvecklingen är avslutad och efterfrågan i ekonomin stiger. Den internationella lågkonjunkturen har en återhållande effekt på hushållens efterfrågan. Sammantaget bedöms dock efterfrågan stiga på grund av bl.a. hushållens fortsatt goda ekonomiska ställning och låga räntor. En efter hand minskad osäkerhet om det ekonomiska läget i omvärlden och därmed i väntas bidra till hushållens ökande efterfrågan. Som en konsekvens av en tidigare omfattande kapacitetsutbyggnad och en lägre produktions- tillväxt väntas investeringarna i näringslivet utvecklas svagt även . Den kommunala konsumtionen utvecklades starkt som en avtagande sysselsättningsökning bidrog till att skatteunderlaget steg i en något långsammare takt än . Uppgifter visar på en minskning av antalet kommuner och landsting med positivt resultat. Skattehöjningar på i genomsnitt 2003 (motsvarande i ökade skatteintäkter) och förlängningen av det tillfälliga sysselsättnings- stödet 2004 bidrar till att kommunsektorns Tabell 1.4 Sysselsättning, arbetslöshet och löneutveckling Förändring från föregående år i procent, om ej annat anges Hushållens nettosparkvot, nivå4 Tysk ränta 10-års statsobligation1 Svensk ränta 10-års statsobligation1 2Procent av arbetskraften. 3Procent av BNP. 4Exklusive sparande i avtalspensioner. Källor: , , , och . gäller ett balanskrav för kommuner och landsting. Varje generation skall bära kostnaderna för den service som den själv beslutar om och konsumerar. Den demografiska utvecklingen ställer stora krav på ett effektivt resursutnyttjande i kommuner och landsting för att klara välfärden .