prop · GQ031d6 · 2003-01-01 00:00:00 — Regeringen avsätter inom utgiftsområde 24 Näringsliv under åren 2002- 2004 särskilda resurser för näringslivsfrämjande på strategiska marknader och områden, exportutveckling, förstärkt närvaro i ekonomiskt särskilt dynamiska områden, särskilda handelsfrämjande och handelspolitiska åtgärder samt insatser till stöd för Sverigeprofilering Inom ramen för handels- och investeringsfrämjandet har regeringen initierat eller medverkat till långsiktiga främjandesatsningar, bl.a. informationsteknologi, bioteknik, förnybar energi, en särskild Kina-satsning med anledning av inträde i WTO för att utveckla de svensk-kinesiska relationerna inom handel och näringsliv, en särskild satsning på importfrämjande samt en särskild främjandeinsats avseende . Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande utgör ett politikområde och behandlas närmare inom utgiftsområde 24 Näringsliv. har en lång tradition av aktiv utrikespolitik, med omfattande och nära bilateralt och multilateralt samarbete, såväl i vår del av världen som globalt. En viktig del av detta samarbete sker inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). En viktig erfarenhet att ta med sig är de intensiva svenska 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 diplomatiska aktiviteter som bedrevs under ordförandeskapet. Toppmötena med president och president och utrikesministerns trojkaresor, men även de många politiska dialogmötena på tjänstemannanivå i tredje land, flyttade fram EU:s positioner inom GUSP på ett antal områden. Möjligheten att göra GUSP-deklarationer och démarcher användes offensivt, vilket ökat både EU:s visibilitet och inflytande samt bidragit till större samstämmighet mellan EU-länderna. Vi är pådrivande i det internationella nedrustnings- och icke-spridningsarbetet. I FN och andra internationella organisationer är det ambition att bidra till att stärka fred och säkerhet, respekten för mänskliga rättigheter, jämställdheten mellan män och kvinnor, solidariteten med folken i utvecklingsländerna och till att bekämpa globala miljöhot. Relationerna till är av helt central betydelse för . Våra omfattande och täta förbindelser har sin grund i gemensamma värderingar och en grundläggande intressegemenskap i många frågor. Terroristattackerna i har förändrat den politiska dagordningen i , vilket har fått konsekvenser för såväl den multilaterala som den bilaterala diplomatiska dialogen med . uttryckte tidigt sin solidaritet med efter de fruktansvärda terroristdåden och den och EU har alltsedan dess haft en nära och intensiv dialog med om alla frågor i kampen mot terrorismen. betonar här vikten av internationell förankring och fortsatt global sammanhållning, liksom och folkrättens grundläggande roll. När det gäller sanktioner i detta sammanhang är det viktigt att man kan kombinera snabba och effektiva beslut av med upprätthållandet av respekten för individens rättssäkerhet. roll på den internationella scenen kan knappast överskattas, oavsett om måttstocken är militär, politisk, ekonomisk, teknisk - vetenskaplig eller kulturell. Det är därför oroande att det kommit fler tecken som tyder på att är mer benäget att agera unilateralt. Detta gäller inte minst på det handelspolitiska området där i strid med införde långtgående ökningar i tullarna på stål för att skydda en ickekonkurrenskraftig amerikansk stålindustri. Det transatlantiska samarbetet omfattas av allt fler samarbetsområden i princip alla viktiga frågor, allt ifrån de som är relaterade till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) inom ramen för EU:s politiska dialog med tredje land, till ekonomiska och handelspolitiska frågor liksom ett växande antal mellanstatliga frågor diskuteras. Mellan och råder stor samstämmighet och ett nära samarbete på många områden. Samarbetet mellan och vidgas också det successivt. fullföljer oförtrutet sin långa tradition av aktivt engagemang för en allomfattande, rättvis och varaktig fredsuppgörelse mellan israeler och palestinier grundad på FN:s säkerhetsråds resolutioner. Biståndssamarbetet med palestinierna fortsätter, trots de svårigheter det inneburit att genomföra biståndsprojekt under rådande omständigheter. har, efter att vägrat vapeninspektioner tillträde, nu gått med på att släppa in sådana. Om inspektioner kan genomföras på ett tillfredställande sätt kan det innebära att sanktionerna mot kan komma att suspenderas. Avgörande är dock fortfarande uppriktighet i sin uttalade vilja att samarbeta. FN:s humanitära program i landet är fortsatt nödvändigt för att möta de humanitära behoven. deltar i EU:s Medelhavssamarbete, där , , , , , Sy- rien, , och den palestinska myndigheten, samt de tre kandidatländerna , och ingår. Samarbetet, som även kallas Barcelonaprocessen, är mycket omfattande och gäller bland annat politik, ekonomi och handel samt sociala, juridiska och kulturella frågor. I samarbetet med prioriterar demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, frihandel inklusive jordbruk, miljö och vatten, samt dialogen mellan kulturer och civilisationer. Den av regeringen framlagda Asienstrategin, som nämnts i föregående avsnitt, har varit vägledande för svensk Asienpolitik alltsedan den presenterades 1999. gjordes en uppföljning och uppdatering av Asienstrategin vilken presenteras i departementspromemorian "Framtid med en uppföljning av regeringens Asienstrategi" (Ds 2002:24). Uppföljningen konstaterar att och världens utveckling är förbunden med utvecklingen i och att betydelse tilltar. Det ligger i Sve- riges intresse att bredda och fördjupa det ömsesidiga samarbete med . handel med har vuxit snabbt och är volymmässigt högre än den var före Asienkrisen . Efter och inträde som nya WTO-medlemmar och en ny förhandlingsrunda kommer betydelse som handelspartner att öka. kommer att genomföra en djuplodande analys av implikationerna för svenskt näringsliv av och WTO-medlemskap. Säkerhetspolitiskt förblir regionen den kanske mest komplexa i världen. Utvecklingen präglades av fortsatt instabilitet och osäkerhet. stärkte sitt inflytande i Central- och . Spänningen mellan In- dien och ökade. har nya typer av hot mot stabiliteten alltmer uppmärksammats. Framförallt handlar det om transnationell brottslighet och internationell terrorism samt interna konflikter som ökar i intensitet. Svenskt stöd till en gynnsam säkerhetspolitisk utveckling i bör ske genom en fortsatt politisk dialog och ett agerande såväl regionalt som multilateralt. Arbetet bör inriktas på konfliktförebyggande fredsfrämjande insatser samt stöd till . Talibanrörelsens sammanbrott i har skapat en öppning för en fredsprocess i landet. Om den positiva utvecklingen fortsätter kommer mer långsiktiga återuppbyggnadsinsatser att bli möjliga. kommer inom ramen för EU-samar- betet fortsatt att arbeta för en demokratisk utveckling i . Utvecklingen på den koreanska halvön gör det angeläget att målmedvetet stödja freds- och försoningsprocessen. I har hoppet om fred ökat i och med att avtal om vapenvila slöts . blev självständigt och kommer att fortsätta med stöd till återuppbyggnad och demokratisk utveckling. Det svenska initiativet, inom ramen för ASEM-samarbetet, för att bekämpa handel med kvinnor och barn skall fortsätta med åtgärder i enlighet med den gemensamma handlingsplan som antagits av ASEM:s utrikesministrar. kommer att verka för att handlingsplanen följs upp genom seminarier och studier kring några nyckelfrågor. Ett annat inslag i ASEM- samarbetet är de konferenser på temat globalisering som genomförs på gemensamt svenskt och sydkoreanskt initiativ. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 rens i om globalisering och informationsteknologins roll. utgör en möjlighet för ökat utbyte mellan folken i och . Inom ramen för ASEM kommer att bidra till fas två av , för att finansiera projekt på kulturområdet. Möjligheterna till ett mer sammanhållet svenskt stöd för konflikthantering i i samverkan med FN, EU och afrikanska organisationer undersöks . En arbetsgrupp har bildats i detta syfte, också med uppgift att samordna svensk policy med anledning av afrikanska kriser. Arbetet i gruppen vägleds av principer om bl.a. ett regionalt perspektiv och långsiktighet. Förutom olika delar deltar även representanter för Sida och Försvarsmakten. En positiv utveckling i förutsätter att demokratiska reformer genomförs. I kontinuerlig dialog söker , bilateralt och genom EU, förmedla svenska ståndpunkter som vi får impulser till utformningen av en politik ägnad att stödja demokratiska utveckling. Inom EU-samarbetet kommer att bidra till att de politiska, utvecklingspolitiska och handelspolitiska dimensionerna i genomförs på ett effektivt sätt. Fortsatt stor vikt kommer också att läggas vid den intensifierade dialogen mellan och som inleddes vid toppmötet i . En viktig del i vårt samarbete med och organisationer är att stödja deras egna initiativ och förmåga att ta ansvar för utvecklingen. Det initiativ som en grupp tagit till ett nytt partnerskap för utveckling Nytt partnerskap för utveckling är viktigt i detta sammanhang. har i Departementspromemoria (Ds 2002:36) lämnat en bild av utvecklingen i och av några grundläggande utvecklingsproblem som står inför. Detta görs som en uppföljning av den förnyade Afrikapolitik som lades fast av 1998. I förbindelser med länderna i finns goda möjligheter att främja handelsutbytet och där stimulera ekonomisk och social utveckling samt tillväxt. Handelsrelationerna mellan och regionen stärks ytterligare med det redan inrättade frihandelsområdet mellan och 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 samt de pågående förhandlingarna mellan EU och respektive . förbindelser med länderna i erbjuder goda möjligheter att främja handels- och investeringsutbytet och på så sätt stimulera ekonomisk och social utveckling och tillväxt. är största latinamerikanska handelspartner. Svenska företag har varit talrikt representerade i med betydande och växande investeringar. är det land utanför och EU som erhåller de största svenska direktinvesteringarna. Även handeln med och är betydande. Handelsrelationerna mellan och regionen stärks ytterligare med frihandelsområdet EU-Mex- ico och det framförhandlade associationsavtalet . De pågående associationsförhandlingarna mellan EU och har en stor potential, men har försenats bl. a. på grund av den allvarliga ekonomiska krisen i Ar- . Arbetet för internationell solidaritet, demokrati och mänskliga rättigheter har en fortsatt framskjuten roll i förbindelserna mellan och , inte minst för att förebygga konflikter och stödja utveckling. skall fortsatt engagera sig för en fredlig lösning av den mångåriga väpnade konflikten i och verka för ett gemensamt agerande av EU i frågan. Även är föremål för uppmärksamhet i stärkandet av demokrati efter många års auktoritärt styre. I fortsätter stödet för att konsolidera freden och stärka demokratin, rättsväsendet och institutionerna i länder som , och . Det andra toppmötet mellan stats- och regeringscheferna i EU och och ägde rum i med målsättningen att fördjupa och vidga förbindelserna mellan regionerna. De handelsrelaterade frågorna kom att stå i fokus för mötet, som framgångsrikt inriktades på att stärka det "strategiska biregionala partnerskapet inför det XXI:a århundradet" mellan och /. Ytterligare frågor kring global utveckling liksom en resultatredovisning av utvecklingssamarbete med utvecklingsländer behandlas under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Kraven från allmänhet och medier på information om utrikesförvaltningens verksamhet ökar. Att på ett effektivt sätt informera om förvaltningens verksamhet och den ståndpunkter på det utrikespolitiska området blir allt viktigare. Detta gäller både i och i utlandet. Informationsverksamheten bör planeras bättre och kommunikationsplaner upprättas både av utlandsmyndigheterna och av UD:s enheter. Under EU-ordförandeskapet blev det uppenbart vilket kraftfullt verktyg som en dynamisk webbplats är i informationsarbetet. avser därför fortsätta sin satsning på utbyggnad av de webbaserade infomationskällorna. Informationen om och svensk kultur i utlandet sker främst via () och de svenska utlandsmyndigheterna. Dessa skall främja kontakterna mellan utländska journalister och opinionsbildare och svenska företrädare för politik, näringsliv, kultur och forskning . ger bl.a. stöd till och medverkar i utställningar, gästspel, filmvisningar och andra presentationer i utlandet. För utlandsmyndigheternas del betonas vikten av ett långsiktigt nätverksbyggande. För utlandsmyndigheterna har vidare gällt att särskild tonvikt skall läggas vid information om som ledande IT- och biotekniknation. Regeringens och utlandsmyndigheternas webbplatser och den av administrerade gemensamma webbportalen för de sverigefrämjande organisationerna, , har blivit ett allt viktigare instrument för att informera om och svenska ståndpunkter. Detta gäller inte minst allmänhetens och mediernas möjligheter att snabbt och enkelt få tillgång till information. För att på ett trovärdigt sätt visa att har spjutspetskompetens på IT-området, men också för att rationalisera verksamheten, pågår en satsning för att utveckla dessa webbplatser. Utlandsmyndigheternas hemsidor, som fungerar som miniportaler till på Internet, byggs ut och kvalitetssäkras. Även webbplatsen officiella hemsida utvecklas och förnyas. Ett stort antal andra aktörer, statliga och privata, profilerar i utlandet, delvis med Några av de viktigaste är företrädda i i utlandet (NSU), nämligen , , , Tu- ristrådet och UD. Budgetåren 2003-2004 tillförs NSU medel från exportfrämjandeanslaget inom utgiftsområde 24 Näringsliv för insatser till stöd för Sverigeprofilering utomlands. Främjandet av svenska intressen i utlandet berör flera politikområden. Utöver Internationell samverkan (Uo 5) kan främst nämnas främst Utrikeshandel, export och investeringsfrämjande (Uo 24) samt Kulturpolitik (Uo 17). Regeringen har tillsatt en utredning för att se över de statliga insatserna för internationell kulturverksamhet (Ku: 2002:02 ). Utrikespolitikens konkreta resultat är ofta svåra att få en uppfattning om eller på kortare sikt. Utvärdering ställer krav på att en koppling kan fastställas mellan en svensk insats och ett konkret resultat. Det är ofta inte möjligt att isolera en svensk insats från andra faktorer som påverkar utvecklingen. Däremot är det möjligt att göra en bedömning om hur de utrikespolitiska målen har uppnåtts eller hur effektivt insatserna arbetar för inriktningen av vår politik. Utan att överdriva ställning i världspolitiken, finns det anledning att konstatera att regeringen har lyckats hävda intressen väl. Den har varit framgångsrik i ansträngningarna att bidra till viktiga framsteg i EU:s utvidgningsprocess och till att utveckla och bygga upp EU:s krishanterings- och konfliktförebyggande förmåga, i samverkan med FN, och andra organisationer. Regeringen har konsekvent och med viss framgång arbetat för en liberalisering av den gemensamma handelspolitiken. Det gemensamma agerandet i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken har stärkts vid insatser i och utanför . Det svenska EU- ordförandeskapet har lett till ett ökat intresse bland medborgarna. har konsekvent vidare arbetat med de frågor som berör människors vardag, t.ex. sysselsättning, miljö, jämställdhet och öppenhet. I de internationella ansträngningarna att bekämpa terrorism har spelat en aktiv roll och också väl lyckats med att hävda FN:s cen- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 trala roll och med att lyfta fram vikten av konfliktförebyggande insatser. engagemang i fredsfrämjande insatser har bidragit till bibehållen fred i Kosovo och Bosnien. Genom deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i har bistått den afghanska administrationen att bibehålla säkerheten i och kring huvudstaden . En prioriterad fråga för har varit att fortsatt medverka i strävanden att reformera FN och ge världsorganisationen större effektivitet. Det är områden som kräver långsiktigt engagemang och där ansträngningar har varit betydelsefulla. engagemang i arbetet för att stärka sanktionsinstrumentet har varit intensivt genom genomförandet av Stockholmsprocessen. Detta har på kort sikt bidragit till en bredare diskussion om sanktioners utformning och därmed höjt profil i frågan och på en till att göra sanktioner mer effektiva och mer humana. bidrar aktivt till att uppfylla regeringens handelspolitiska mål, såväl genom arbetet med att utveckla EU:s inre marknad och det allmänna handelspolitiska arbetet, som genom direkta främjandeåtgärder. Det svenska målet om att starta en ny WTO-runda uppnåddes . har ett omfattande utvecklingssamarbete med samtliga länder. Stora insatser har gjorts för att understödja vägen mot europeisk integration genom bland annat institutionsutveckling och EU-anpassning inom centrala sektorer. har även bidragit med stort stöd till återuppbyggnad av hus i krigsdrabbade områden och hjälpt småföretagare att återetablera sig, som ett led i stödet till den viktiga återvändandeprocessen. revisorer har granskat hur de svenska internationella fredsfrämjande insatserna styrs i stort, inklusive finansieringen av dessa. Rapporten utgör ett värdefullt bidrag till det pågående arbetet inom med att uppnå en bättre samordning mellan de olika politikområden som bidrar till fredsfrämjande insatser. Det finns ett behov av att i ökad utsträckning arbeta integrerat och flexibelt mellan politikområdena säkerhetspolitik och internationellt utvecklingssamarbete, något som också tydliggjorts i de senaste årens svenska engagemang när det gäller att förebygga väpnade konflikter. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 syfte att få bättre samordningsmöjlighet av den fredsfrämjande verksamheten inom utgiftsområdena 5 och 7 har en översyn genomförts inom UD. Den globala utvecklingen, liksom medlemskap i , ökar generellt kraven på ett integrerat arbetssätt där olika politikområden samverkar för effektivare insatser och bättre resultat. Ordförandeskapet i EU har ställt denna omställningsprocess i fokus och bidragit till att öka såväl integrationen av arbetet inom olika delar som samarbetet med andra departement och företrädare för andra delar av samhället. De statliga insatserna för information om i utlandet syftar till att ge ett gott anseende och att skapa förtroende för vårt land som samarbetspartner och därmed främja svenska intressen och bidra till tillväxt och sysselsättning. Under EU-ordförandeskapet gjordes en omfattande satsning i samarbete med utlandsmyndigheterna för att informera om svenska profilfrågor i EU och på aktiviteter för att presentera svensk kultur och samhällsliv med tonvikt på design, arkitektur, musik, film och barnkultur. Prioriterade var EU:s medlems- och kandidatländer. Sammanfattningsvis kan konstateras att dessa insatser blev framgångsrika. De erfarenheter som kan dras av ordförandeskapshalvåret visar att det finns ett stort intresse för , svensk kultur och den svenska samhällsmodellen. Ett arbete har påbörjats för att skapa bättre metoder och rutiner för utvärdering och uppföljning av informations- och kulturprojekt. () har för förvaltningsmyndigheterna , samt för Ut- rikespolitiska institutet lämnat revisionsberättelse utan någon invändning. Anslaget används för kostnader för deltagande i samarbetet inom ramen för (samarbetsministrarna) och m.fl. samarbetsorgan samt för deltagande i vissa andra former av nordiskt samarbete, däribland det svensk-norska samarbetet. Av outnyttjade medel har enligt särskilt beslut disponerats för stöd till för drift av informationsverksamheten "i Fokus" i . har anslaget beräknats till . Tabell 3.3 Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för 5:1 Nordiskt samarbete Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 3.8.25:2 Ekonomiskt bistånd till svenska kan bistå svenska medborgare med utomlands medborgare i utlandet m.m. samt behövs tas i anspråk för särskilda insat- diverse kostnader för rättsväsendet ser. Det varaktiga biståndet till särskilt utsatta 1 Inklusive en minskning med 3000 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget finansierar verksamheten huvudsakligen på två områden. Det ena avser ekonomiskt bistånd och är författningsreglerat och efterfrågestyrt. Det omfattar tillfälligt ekonomiskt bistånd till nödställda svenskar avseende kostnader i samband med hemresa, allvarliga sjukdoms- och olycksfall, dödsfall liksom bistånd åt brottsoffer samt ett tillfredsställande rättsskydd. Vi- dare belastar anslaget kostnader för evakuering av svenska medborgare vid krig och oroligheter i omvärlden och för expertgruppen för identifiering av katastrofoffer utomlands. Det andra området avser täckande av kostnader för återförande till hemviststaten av barn som olovligen har förts bort eller kvarhållits i strid mot en vårdnadsrätt, kostnader som har till syfte att säkerställa rätten till umgänge med barnet samt kostnader för centralmyndigheten att anordna kurser och seminarier i syfte att informera om dessa frågor enligt Europa- och . Dessutom belastas anslaget av rättegångs- och resekostnader i samband med att svenska staten stäms i ett ärende i . Den parlamentariska kommittén för översyn av Lagen (1973:137) om ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. har slutförts. Regeringen har för avsikt att under innevarande höst lägga en proposition med sikte på att en ny lag skall kunna träda i kraft . I samband med att den nya lagen träder i kraft kommer kostnader att uppstå bl.a. för att informera media, allmänheten och våra egna myndigheter om innehållet. I syfte att sprida information till utlandsresenärer om vad en utlandsmyndighet kan och inte svenskar utomlands minskar , då personer som har rätt till sådant understöd blir färre. Mot bakgrund av att verksamheten är författningsreglerad kan anslagssparandet behöva utnyttjas för kostnader som inte kan förutses, t.ex. vid evakuering, naturkatastrofer, kidnappningar och svenska medborgares försvinnande utomlands. Med hänsyn till att det belopp som tilldelats anslaget engångsvis i sin helhet inte beräknas tas i anspråk gör regeringen bedömningen att anslaget engångsvis kan sänkas med vilka överförs till anslaget 5:3 Bidrag till vissa internationella organisationer. Anslaget sänks med vilka överförs till anslaget 5:12 Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet. har anslaget beräknats till . Tabell 3.5 Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse kostnader för rättsväsendet Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3.8.35:3 Bidrag till vissa internationella organisationer 1 Varav 166 000 tkr på tilläggsbudget I samband budgetpropositionen . Anslaget finansierar obligatoriska avgifter som är folkrättsligt bundet att betala för sitt medlemskap och andel av kostnader för eventu- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 ell verksamhet i följande internationella organisationer. Anslaget finansierar de obligatoriska kostnaderna för andel till FN:s reguljära budget, till de två internationella krigsförbrytartribunalerna (för och för ) och till FN:s fredsbevarande insatser bidragsandel av den reguljära budgeten, tribunalerna och budgetarna för fredsbevarande operationer framgår av s.k. bidragsskalor som fastläggs av generalförsamlingen och uppgår för i alla skalorna. är det fortsatt i de tre skalorna. Vidare betalas bidragsandel till den Haagbaserade organisationen för förbud mot kemiska vapen (Organization for the Prohibition of Chemical Weapons, OPCW), och till Förberedande kommissionen i för upprättandet av den internationella kontrollorganisationen under fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (, CTBTO), samt andra konventionsorgan.