prop · GR032 · 2003-09-30 00:00:00 — x)Direktivet om livsmiljö (92/43/EEG) (5). xi)Direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (96/61/EG). Följande är en icke-uttömmande förteckning över kompletterande åtgärder som medlemsstaterna inom varje avrinnings- distrikt kan välja att anta som en del av det åtgärdsprogram som krävs enligt artikel 11.4: i)Lagstiftning. ii)Administrativa styrmedel. iii)Ekonomiska eller fiskala styrmedel. iv)Framförhandlade miljööverenskommelser. v)Utsläppsreglering. vi)Uppförandekodexar. vii)Återskapande och återställande av våtmarksområden. viii)Uttagsreglering. ix)Åtgärder för hantering av efterfrågan, bland annat främjande av anpassad jordbruksproduktion som till exempel odling av grödor som kräver små vattenmängder inom områden som påverkas av torka. x)Effektivitets- och återanvändningsåtgärder, bland annat främjande av vatteneffektiv teknik inom industrin och vattenbesparande bevattningsmetoder. (1) EGT L 103, 25.4.1979, s. 1. (2) EGT L 10, , s. 13. (3) EGT L 175, , s. 40. Direktivet ändrat genom direktiv /11/EG (EGT L 73, , s. 5). (4) EGT L 181, , s. 6. (5) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7. Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 327/65 xi)Byggnadsprojekt. xii)Avsaltningsanläggningar. xiii)Projekt för återställande. xiv)Konstgjord infiltration av akviferer. xv)Utbildningsprojekt. xvi)Forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprojekt. xvii)Andra relevanta åtgärder. L 327/66 Europeiska gemenskapernas officiella tidning A. Förvaltningsplanerna för avrinningsdistrikt skall bestå av följande: 1.En allmän beskrivning av avrinningsdistriktets karakteristika som krävs enligt artikel 5 och bilaga II. Denna skall innefatta följande: kartläggning av vattenförekomsternas lokalisering och gränser, kartläggning av ekoregioner och typer av ytvattenförekomster inom avrinningsområdet, identifiering av referensförhållanden för typer av ytvattenförekomster. kartläggning av grundvattenförekomsternas lokalisering och gränser. 2.En sammanfattning av betydande påverkan och effekter på ytvattnets och grundvattnets status orsakade av mänsklig verksamhet, bl.a. uppskattning av föroreningar från punktkällor, uppskattning av föroreningar från diffusa källor, inbegripet en sammanfattning av markanvändning, uppskattning av påverkan på vattnets kvantitativa status, inbegripet uttag, analys av andra konsekvenser som mänsklig verksamhet har för vattnets status. 3.Identifiering och kartläggning av skyddade områden som krävs enligt artikel 6 och bilaga IV. 4.En karta över de nätverk för övervakning som upprättats för de syften som anges i artikel 8 och bilaga V, och en redovisning i kartform över resultaten av de övervakningsprogram som genomförts i enlighet med dessa bestämmelser när det gäller statusen hos 4.1ytvatten (ekologisk och kemisk), 4.2grundvatten (kemisk och kvantitativ), 5.En förteckning över miljömål som fastställts enligt artikel 4 för ytvatten, grundvatten och skyddade områ- den, i synnerhet inbegripet identifiering av exempel då artikel 4.47 har kommit till användning, och den tillhörande information som krävs enligt den artikeln. 6.En sammanfattning av den ekonomiska analys över vattenanvändningen som krävs enligt artikel 5 och bilaga III. 7.En sammanfattning av det eller de åtgärdsprogram som antagits enligt artikel 11 inbegripet på vilket sätt de i artikel 4 fastställda målen därmed avses att uppnås. 7.1En sammanfattning av de åtgärder som krävs för att genomföra gemenskapslagstiftningen för vattenskydd. 7.2En rapport om praktiska åtgärder som vidtagits för att tillämpa principen om återvinning av kostnaderna för vattenanvändning i enlighet med artikel 9. 7.3En sammanfattning av de åtgärder som vidtagits för att uppfylla kraven i artikel 7. 7.4En sammanfattning av regleringar för uttag och uppdämning av vatten, inklusive hänvisning till register och identifiering av de fall där undantag har gjorts enligt artikel 11.3 e. 7.5En sammanfattning av de regleringar som antagits för punktkälleutsläpp och annan verksamhet som inver- kar på vattenstatusen i enlighet med bestämmelserna i artikel och 11.3 i. 7.6En identifiering av de fall där direkta utsläpp till grundvattnet har tillåtits i enlighet med bestämmelserna i artikel 11.3 j. Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 327/67 7.7En sammanfattning av de åtgärder som vidtagits i enlighet med artikel 16 om prioriterade ämnen. 7.8En sammanfattning av de åtgärder som vidtagits för att hindra eller minska konsekvenserna av oavsiktliga föroreningsincidenter. 7.9En sammanfattning av de åtgärder som vidtagits enligt artikel 11.5 för vattenförekomster för vilka det är osannolikt att målen i artikel 4 kommer att uppnås. 7.10Uppgifter om kompletterande åtgärder som identifieras som nödvändiga för att uppfylla de miljömål som upprättats. 7.11Uppgifter om de åtgärder som vidtagits för att undvika ökad förorening av vatten i enlighet med artikel 11.6. 8.Ett register över alla mer detaljerade program och förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt som handlar om särskilda delavrinningsområden, sektorer, frågor eller vattentyper, tillsammans med en sammanfattning av deras innehåll. 9.En sammanfattning av de åtgärder för information till allmänheten och samråd som har vidtagits, resultaten härav och de ändringar i planen som gjorts till följd av detta. 10.En förteckning över behöriga myndigheter i enlighet med bilaga I. 11.Kontaktpunkter och förfaranden för att få sådant underlag och sådan information som avses i artikel 14.1, i synnerhet detaljer om regleringar som beslutats i enlighet med artikel och 11.3 i och om faktiska övervakningsdata som samlats in i enlighet med artikel 8 och bilaga V. B.Den första uppdateringen av förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet och alla efterföljande uppdateringar skall också inkludera: 1.En sammanfattning av alla ändringar eller uppdateringar sedan offentliggörandet av den föregående versionen av förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet, inklusive en sammanfattning av de revideringar som skall genomföras enligt artikel 4.4 och artiklarna 57. 2.En bedömning av framstegen för uppnåendet av miljömålen, inklusive en redovisning av resultaten av övervak- ningen för föregående plan i form av en karta, och en förklaring till varför ett eller flera miljö- mål inte har uppnåtts. 3.En sammanfattning av, och en förklaring till, varje åtgärd som planerades i den tidigare versionen av förvalt- ningsplanen för avrinningsdistriktet och som inte har vidtagits. 4.En sammanfattning av varje ytterligare övergångsåtgärd som i enlighet med artikel 11.5 antagits sedan offent- liggörandet av den föregående versionen av förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet. L 327/68 Europeiska gemenskapernas officiella tidning ORIENTERANDE FÖRTECKNING ÖVER HUVUDSAKLIGA FÖRORENANDE ÄMNEN 1.Organiska halogenföreningar och ämnen som kan bilda sådana föreningar i akvatisk miljö. 4.Ämnen och beredningar eller nedbrytningsprodukter av dessa för vilka det har påvisats att de har cancerogena eller mutagena egenskaper eller sådana egenskaper som i eller via vattenmiljön kan påverka steroidogena funktio- ner, sköldkörtelns funktioner, fortplantningen eller andra endokrina funktioner. 5.Svårnedbrytbara kolväten och svårnedbrytbara och bioackumulerbara organiska, toxiska ämnen. 7.Metaller och deras föreningar. 8.Arsenik och dess föreningar. 9.Biocider och växtskyddsmedel. 11.Ämnen som bidrar till eutrofiering (i synnerhet nitrater och fosfater). 12.Syretärande ämnen (mätbara med hjälp av parametrar som till exempel BOD och COD). Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 327/69 GRÄNSVÄRDEN FÖR UTSLÄPP OCH MILJÖKVALITETSNORMER De gränsvärden och kvalitetsmål som fastställts enligt dotterdirektiven till direktiv /464/EEG skall betraktas som gränsvärden för utsläpp och miljökvalitetsnormer i detta direktiv. Dessa har fastställts i följande direktiv: i)Direktivet om gränsvärden och kvalitetsmål för kvicksilverutsläpp från klor-alkaliindustrin (82/176/EEG) (1). ii)Direktivet om gränsvärden och kvalitetsmål för kadmiumutsläpp (83/513/EEG) (2). iii)Direktivet om gränsvärden och kvalitetsmål för kvicksilverutsläpp från andra källor än klor-alkaliindustrin (84/156/EEG) (3). iv)Direktivet om gränsvärden och kvalitetsmål för utsläpp av hexaklorcyklohexan (84/491/EEG) (4). v)Direktivet om gränsvärden och kvalitetsmål för utsläpp av vissa farliga ämnen (86/280/EEG) (5). (1) EGT L 81, 27.3.1982, s. 29. (2) EGT L 291, 24.10.1983, s. 1. (3) EGT L 74, , s. 49. (4) EGT L 274, 17.10.1984, s. 11. (5) EGT L 181, , s. 16. L 331/4 Europeiska gemenskapernas officiella tidning LISTA ÖVER PRIORITERADE ÄMNEN INOM OMRÅDET FÖR VATTENPOLITIK (*) CAS-nummer (1) EU-nummer (2) Det prioriterade ämnets namn (X) (***) (X) (***) Bromerade difenyletrar (**) X (****) C10-13-kloralkaner (**) (X) (***) Di(2-etylhexyl)ftalat (DEHP) (X) (***) (X) (***) (X) (***) (Fluoranten) (*****) (gamma-isomer, lindan) (X) (***) (X) (***) (X) (***) Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 331/5 CAS-nummer (1) EU-nummer (2) Det prioriterade ämnets namn (4-(para)-nonylfenol) (X) (***) (X) (***) (Benso(a)pyren), (Benso(b)fluoranten) (Benso(g,h,i)perylen) (Benso(k)fluoranten) (Indeno(1,2,3-cd)pyren) (X) (***) (X) (***) (1,2,4-triklorbensen) Triklormetan (kloroform) (X) (***) (*)Om grupper av ämnen har valts ut, anges typiska enskilda representanter som indikatorer (inom parentes och utan nummer). Fastställandet av regleringar kommer att riktas in på dessa enskilda ämnen utan att detta hindrar att andra enskilda representanter inbegrips om detta är lämpligt. (**)Dessa grupper av ämnen inbegriper normalt ett stort antal enskilda föreningar. kan inte någon lämplig indikator anges. (***)Dessa prioriterade ämnen är föremål för en översyn som syftar till att fastställa möjliga prioriterade farliga ämnen. Kommissionen kommer att framlägga ett förslag till slutlig klassificering månader efter det att listan antagits. Den tidsplan som fastställts i artikel 16 i direktiv /60/EG för kommissionens förslag till kontroller påverkas inte av denna översyn. (****) Endast pentabromdifenyleter (CAS-nummer 32534-81-9). (*****) Fluoranten finns på listan som en indikator på andra, farligare polycykliska aromatiska kolväten. EU-nummer: Euroepan Inventory of Substances (EINECS) eller European List of Substances (ELINCS). Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 327/71 System A: Ekoregioner för floder och sjöar L 327/72 Europeiska gemenskapernas officiella tidning System A: Ekoregioner för vatten i övergångszoner och kustvatten Här återges den sammanfattning som gjorde i sitt betänkande Bestämmelser om miljökvalitet (SOU 2002:107). övergripande uppdrag är att utvärdera tillämp- ningen av och lämna förslag till nödvändiga reformer. I detta delbetänkande behandlas de särskilda delar av vårt uppdrag som dels gäller EG:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG) och dels miljö- kvalitetsnormer. Vi skall lämna förslag till hur de delar av ramdirektivet för vatten som gäller miljömål, åtgärdsprogram och utsläpp till vatten skall genomföras i svensk lagstiftning. Vi skall också lämna sådana förslag till ändringar av systemet med miljökvalitetsnormer som kan bidra till att föreskrifterna i 5 kap. fungerar som ett instrument för att minska miljö- belastningen till nivåer som naturen långsiktigt tål. I dessa delar redovisar vi nu dels slutliga förslag till nya och ändrade regler som vi anser bör införas , dels vissa principförslag som vi avser att behandla ytterligare inför vårt slutbetänkande vid utgången av . Genomförandet av ramdirektivet för vatten i är föremål för flera utredningar. Det är en uppgift för och att ta fram underlag för ett nationellt regelverk om miljökvaliteten i enskilda vattenförekomster. som vi lämnar detta delbetänkande, lämnar Utredningen svensk vattenadministration sitt betänkande Klart som vatten (SOU 2002:105) som innehåller förslag till den organisation med vattenmyndigheter som ramdirektivet kräver. Gemensamt med Utred- ningen svensk vattenadministration redovisar vi i kapitel 5 i vårt betänkande några viktiga principiella utgångspunkter för arbetet med genomförandet av ramdirektivet för vatten och en bild av hur vi tror att den vattenplanering som följer av direktivet kommer att gestalta sig i praktiken i . Svenskt miljövårdsarbete har främst varit inriktat mot störnings- källorna. Det arbetet har varit effektivt för att minska påverkan från stora punktkällor, men är mindre effektivt eller helt verkningslöst när det gäller många mindre källor och diffus påverkan. Det finns därmed ett behov av att utveckla arbetsmetoder som i stället inriktas mot förhållandena i miljön och den miljökvalitet som är önskvärd att nå. Det arbetet är påbörjat genom de regler om miljökvalitetsnormer som infördes då trädde i kraft och genom det pågående arbetet med de 15 nationella miljökvalitetsmål som fattat beslut om. Erfarenheterna är dock än så länge begränsade, och det finns brister i utformningen och osäkerheter i tillämpningen av reglerna om miljö- kvalitetsnormer. Ramdirektivet för vatten ställer krav på ett kombinerat tillväga- Prop. 2003/04:2 gångssätt som innebär både reglering av individuella störningskällor och Bilaga 2 regler som utgår från vilken kvalitet miljön skall ha. Direktivet gäller dock enbart vattenfrågor. Den svenska är integrerad så att samma bestämmelser gäller oavsett om det är fråga om utsläpp till vatten, luft eller andra störningar. En viktig utgångspunkt för vårt arbete är att även det regelsystem som tar sin utgångspunkt i miljökvaliteten måste utformas så att det så långt möjligt kan tillämpas lika för både vattenkvalitet, luftkvalitet och andra omgivningsförhållanden. Vi vill förhindra att det skapas särlösningar för vatten. Genomförandet av ramdirektivet för vatten är en process som kommer att vara långt utdragen i tiden. Miljömålen skall i princip vara nådda . Med hänsyn till detta, samt till de begränsade erfarenheter som än så länge finns av tillämpningen av bestämmelser om miljökvalitet överhuvudtaget i , anser vi att de förslag vi lämnar bör vara inriktade på de grundläggande byggstenar som behövs för ett fungerande system. ställer dock ramdirektivet krav på delvis mycket detaljerade bestämmelser. Åtgärdsprogrammets ställning är viktig för hur regelsystemet skall byggas upp. Vi anser att åtgärdsprogrammet skall utgöra ett strategiskt planeringsdokument. Det kan omfatta åtgärder av många olika slag som inte enbart behöver grundas på . Åtgärdsprogrammet kommer som regel inte att vara direkt bindande för dem som påverkar miljökvaliteten, utan kommer att behöva omsättas till olika slag av beslut med stöd av bestämmelser utanför åtgärdsprogrammet. Myndigheter och kommuner kommer att vara bundna att fullgöra de uppgifter som följer av ett åtgärdsprogram, men inte att nå de resultat som bedöms möjliga i programmet. Genomförandet av ramdirektivet är en omfattande arbetsuppgift där ett flertal utredningar, myndigheter och andra deltar på lokal, nationell och gemenskaplig nivå. Det kommer att fortgå , och konse- kvenserna för svensk del kan ännu inte förutses fullt ut. Vi föreslår att regeringen, med underlag från de vattenmyndigheter som kommer att inrättas, rapporterar sina erfarenheter av genomförandets olika steg till med en första rapportering . Våra förslag innebär att 5 kap. , som gäller enbart miljö- kvalitetsnormer, utvidgas till att gälla även andra typer av bestämmelser om miljökvalitet som exempelvis riktvärden för miljökvalitet. Hur de olika bestämmelserna skall definieras får fastställas i förordningen för varje enskild bestämmelse. En typ av bestämmelse om miljökvalitet som omfattas av 5 kap. blir de miljömål som följer av ramdirektivet för vatten som på detta sätt författningsregleras och kallas miljömål för vattendistrikt. Våra förslag påverkar inte den rättsliga statusen av de 15 nationella miljökvalitetsmålen som inte heller i fortsättningen kommer att vara författningsreglerade. Ett särskilt avsnitt i vårt förslag till utvidgat 5 kap. behandlar förvalt- ning av vattendistrikt. Där anges att det normalt är vattenmyndigheten som fastställer åtgärdsprogram och förvaltningsplaner för vatten- Prop. 2003/04:2 distrikten. I vissa fall kan regeringen fastställa åtgärdsprogrammet, till Bilaga 2 exempel när det rör andra betydande samhällsintressen än miljöintresset. Vi föreslår också regler för den process som skall tillämpas när åtgärdsprogram och förvaltningsplaner skall tas fram. Processen har likheter med den som gäller för framtagande av planer enligt och ställer bland annat krav på samråd med myndigheter, kommuner, organisationer, allmänheten och dem som i övrigt berörs. Vi föreslår också ändringar av de regler som gäller övriga typer av bestämmelser om miljökvalitet i 5 kap., utöver miljömålen för vattendistrikt. Även i fortsättningen bör reglerna vara allmänt hållna så att de kan anpassas till omfattningen och karaktären av de åtgärder som behövs för att klara bestämmelserna om miljökvalitet. Reglerna om åtgärdsprogram bör utformas på ungefär samma sätt som reglerna om åtgärdsprogram och förvaltningsplaner för vattendistrikt. Förslagen innebär bland annat att det tydligt framgår vem som ansvarar för fastställelse respektive upprättande av förslag till åtgärdsprogram och hur processen för framtagandet skall gå till. Vi föreslår att regeringen bemyndigas att i en förordning meddela mer detaljerade bestämmelser om vattendistriktens förvaltning. Dessa bör gälla exempelvis karaktärisering och undersökning av vattenområden, de omfattande miljömålen och förutsättningarna att meddela undantag från dessa, tidsscheman för fastställande av förvaltningsplaner och åtgärds- program samt innehållet i planer och program. I de delar det följer av vårt uppdrag har vi lämnat förslag till bestämmelser som bör ingå i förordningen. Utredningen svensk vattenadministration har utgående från sitt uppdrag lämnat ytterligare förslag, men förslaget till förordning är ändå inte fullständigt, utan ytterligare bestämmelser kommer att behöva ingå. En fråga av central betydelse, både när det gäller att nå ramdirektivets miljömål för vattendistrikt och andra bestämmelser om miljökvalitet, är hur bestämmelser om miljökvalitet skall kopplas till dagens system med individuell prövning. Vi har i ett tidigare delbetänkande lämnat ett principförslag som innebär att de allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. grupperas i block. Vi bygger nu vidare på detta förslag och föreslår att det skapas tre block av bestämmelser. Blocken skall innehålla hänsynsregler, regler om val av plats respektive miljökvalitetsregler och vart och ett av dem måste uppfyllas före en slutavvägning. Miljökvalitetsreglerna i 2 kap. skulle få sin verkan i de fall det finns bestämmelser om miljökvalitet enligt 5 kap. och dessa inte eller riskerar att inte . De skulle göra det möjligt att ställa krav som går utöver vad som följer av hänsynsreglerna och reglerna om val av plats när miljökvaliteten inte är godtagbar. Det återstår en rad överväganden innan slutliga förslag på bestämmelser av detta slag i 2 kap. kan lämnas. De förslag vi lämnar i denna del är därför principförslag som vi avser att bearbeta vidare till Principförslagen innebär att det i de fall en bestämmelse om miljökvalitet inte , skall göras åtskillnad på vad som skall gälla om det finns respektive saknas åtgärdsprogram. kollektiv av påverkare av olika slag som bidrar till att en miljökvalitet inte är godtagbar. Åtgärdsprogrammet är det instrument som fördelar kravbördorna inom det kollektivet. När det finns ett åtgärdsprogram bör det vara möjligt att ställa mer långtgående krav på enskilda verksamheter än vad som följer av hänsynsreglerna och platsvalsreglerna. dock inte kunna vara mer långtgående än vad som följer av Principförslagen till ändringar av 2 kap. har återverkningar på andra bestämmelser som återfinns i , och som också åberopas i en rad andra lagar. Också konsekvenserna för de andra lagarna måste över- vägas innan slutliga förslag kan lämnas. påverkas både av våra förslag i denna del och av andra förslag som lämnas slutligt. Vilka förändringar som kan behövas i är alltså delvis beroende av den slutliga utformningen av de principförslag vi lämnat beträffande 2 kap. och andra Vi lämnar därför inga förslag till ändringar nu, utan återkommer till denna fråga i vårt slutbetänkande sedan vi också samrått med kommittén för översyn av . Vi konstaterar också att det finns oklarheter i hur den nuvarande avvägningsregeln i 2 kap. 7 § skall tolkas. Vi avser att föreslå ett förtydligande av den bestämmelsen som vi lämnar slutliga förslag till övriga delar av 2 kap. Förslag till lag om ändring av Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 5 kap. 2 och 8 §§ skall upphöra att gälla, dels att rubriken till 5 kap. skall ha följande lydelse, dels att 5 kap. 1, 46 och 9 §§, 6 kap. 7 och 13 §§, 7 kap. 19 §, 16 kap. 8 § och 24 kap. 5 § skall ha följande lydelse, dels att det skall införas nya paragrafer, 5 kap. 5 a och 1219 §§ och 6 kap. 11 a §, av följande lydelse. Regeringen får för vissa geo- grafiska områden eller för hela landet meddela föreskrifter om kvaliteten på mark, vatten, luft eller miljön i övrigt, om det behövs för att varaktigt skydda människors hälsa eller miljön eller för att avhjälpa skador på eller olägen- heter för människors hälsa eller miljön (miljökvalitetsnormer). Regeringen får överlåta till en myndighet att meddela miljö- kvalitetsnormer som följer av medlemskap i unionen. Regeringen får för vissa geo- grafiska områden eller för hela landet meddela föreskrifter om kvaliteten på mark, vatten, luft eller miljön i övrigt, om det behövs för att varaktigt skydda människors hälsa eller miljön eller för att avhjälpa skador på eller olägen- heter för människors hälsa eller miljön (bestämmelser om miljö- kvalitet). Regeringen får överlåta till en myndighet att meddela bestäm- melser om miljökvalitet som följer av medlemskap i peiska unionen. Vad bestämmelser om miljökvalitet skall ange Miljökvalitetsnormer skall ange de föroreningsnivåer eller störnings- nivåer som människor kan utsättas för utan fara för olägenheter av betydelse eller som miljön eller naturen kan belastas med utan fara för påtagliga olägenheter. Miljökvalitetsnormernas nivåer får inte överskridas eller under- skridas efter en viss angiven tidpunkt och de skall ange 1.högsta eller lägsta förekomst i mark, yt- och grundvatten, luft eller miljön i övrigt av kemiska produkter eller biotekniska orga- nismer, 2.högsta nivå för buller, skak- ning, ljus, strålning eller annan sådan störning, eller 3.högsta eller lägsta nivå eller värde för vattenstånd eller flöde i vattensystem, vattendrag, grund- vatten eller delar av dem. Miljökvalitetsnormer kan också ange högsta eller lägsta förekomst iyt- och grundvatten av organis- mer som kan tjäna till ledning för bedömning av tillståndet i miljön. Miljökvalitetsnormer skall vid behov omprövas. Verksamhet skall bedrivas så att inom sina ansvarsområden fullgöra de uppgifter som ankommer på dem enligt åtgärdsprogram fast- inte får beviljas för verksamhet ställda enligt 5 och 14 §§. som medverkar till att en miljö- 16 kap. 5 §. tillstånd eller villkor för ett till- stånd får omprövas, om verksam- heten med någon betydelse med- verkar till att en miljökvalitetsnorm överträds, finns i 24 kap. 5 § första Ett åtgärdsprogram skall upprättas Ett åtgärdsprogram skall fastställas om det behövs för att en om det behövs för att en bestämmelse om miljökvalitet skall eller om kravet på det följer av uppfyllas eller om kravet på det följer av medlemskap i Regeringen skall i sådana fall i samband med att föreskrifter skall i sådana fall i samband med enligt 1 § meddelas eller när behov att föreskrifter enligt 1 § meddelas åtgärdsprogram eller besluta att en fastställa ett sådant åtgärdsprogram eller besluta att en eller flera myndigheter eller kommuner skall överlåta till en myndighet att Regeringen får överlåta till en myndighet att fastställa åtgärds- följer av medlemskap i program som följer av