prop · GQ031d24 · 2003-01-01 00:00:00 — -bidrag (de statsbidrag som administrerar till kollektivtrafik inkl. handikappanpassningsbidrag och särskilda bidrag till storstädernas trafiksystem, enskilda vägar, bidrag till omprövningsförrättningar för enskilda vägar med statsbidrag, förbättring av miljö och trafiksäkerhet på kommunala vägar, kompensation för kommunerna för lokal och regional busstrafik). 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 får använda anslaget för att finansiellt stödja utvecklings- och demonstrationsprojekt som är av principiell eller strategisk betydelse för vägtransportsystemets långsiktigt hållbara utveckling, för informationsverksamhet inom ramen för sektorsansvar, samt för åtgärder som är av betydande samhällsintresse även då annan huvudman finns. får också använda medel under anslaget för att finansiera merkostnader som uppstår för polisen vid kvalitetskontroll av trafiken och liknande uppgifter. ingår i samverkansområdet Transporter. Samverkansområdet redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Det totala anslaget till statlig väghållning och statsbidrag var ca . Av anvisade medel för har av regeringen fördelats på anslags- och delposter enligt nedanstående tabell. I följande tabell redovisas också det beräknade utfallet per anslagspost. Nedanstående överväganden är i enlighet med det beslut som fattade angående infrastrukturpropositionen (prop. 2001/02:20). Den riktade trafiksäkerhetssatsningen, det s.k. 11-punktsprogrammet skall fullföljas genom prioritering av riktade trafiksäkerhetsåtgärder på stamvägnätet. är det mycket angeläget att övriga investeringsinsatser inom gällande planer, eller som regering eller riksdag beslutat om på annat sätt, kan slutföras. För att möjliggöra sådana investeringsinsatser samt en ökad satsning för bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion föreslår regeringen att lån motsvarande tas upp i . Förslaget är i enlighet med närtidssatsningen i infrastruk turpropositionen. För investeringar och förbättringsåtgärder på stamvägar är regeringens uppfattning att medel måste först och främst ställas till förfogande för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder och åtgärder med hög samhällsekonomisk lönsamhet. Regeringen bedömer att en ökning av anslaget är nödvändigt för att fullfölja pågående vägutbyggnadsprojekt. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 När det gäller väginvesteringar i regional plan bedömer regeringen att anslaget bör fortsätta att ligga på en hög nivå. Regeringen vill säkerställa och bevara nuvarande infrastruktur och därför skapa förutsättningar för en fortsatt satsning för ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av det regionala vägnätet. Regeringens bedömning är att medel för drift och underhåll bör ökas för att tillgodogöra det ökade behov som uppstått i och med trafikökningen. Drift och underhåll av vägar bidrar till en hög transportkvalitet och god tillgänglighet. För drift och byggande av enskilda vägar kommer regeringen att genomföra en utredning av kostnadsbilden. Initiativet till utredningen beror på den kostnadsfördyring som har aviserat. Mot bakgrund av de överväganden som redovisats ovan föreslår regeringen att anvisar ett anslag för väghållning och statsbidrag på . I infrastrukturpropositionen (prop. 2001/02:20) aviserade regeringen en nivåhöjning med i den s.k. närtidssatsningen. Det beräknade anslaget om inkluderar denna höjning av anslaget. Av tabell 5.15 framgår en preliminär fördelning på olika anslagsposter för 20032004. Det ankommer dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. beräknar regeringen följande fördelning på anslagsposter. För sektorsuppgiften beräknas en oförändrad anslagsnivå, vilket motsvarar . Även för myndig hetsutövning beräknas en oförändrad anslagsnivå vilket motsvarar . An slagsposten statlig väghållning innefattar investeringar i nationell och regional plan, drift och underhåll, räntor och amorteringar. Posten beräknas till . investeringar i nationell plan beräknas till för fullföljande av pågående vägutbyggnadsprojekt och för riktade trafiksäkerhetsåtgärder. investeringar i regional plan beräknas av regeringen till . Beloppet motiveras av att regeringen vill säkerställa och bevara nuvarande infrastruktur och därför skapa förutsättningar för en fortsatt satsning för ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion. För investeringar i fysiska trafiksäkerhetsåtgärder bedömer regeringen att satsningen skall fortsätta som planerat för perioden 20022004. drift och underhåll beräknar regeringen till . För räntor och amorteringar bedöms behovet till . De räntor och återbetalningar av lån som finansieras av delposten avser lånefinansierade investeringsprojekt som har beslutat om. Posten bidrag innefattar drift och underhåll av enskilda vägar, storstadsöverenskommelsen samt bidrag i regionala planer. Det totala anslaget för bidrag beräknas till . drift och byggande av enskilda vägar beräknas till . I avvaktan på den utredning som regeringen initierat angående kostnadsfördyringen kan posten komma att justeras. Det särskilda bidraget till storstädernas trafiksystem beräknas uppgå till och avser statsbidrag till utbyggnader av kollektivtrafiksystemet i enlighet med de s.k. storstadsöverenskommelserna. bidrag i regionala planer omfattar statsbidrag till kollektivtrafikanläggningar, bidrag till förbättring av miljö och säkerhet samt bidrag till ökad tillgänglighet till kollektivtrafik. Regeringen bedömer behovet av medel med utgångspunkt för gällande länstransportplaner till . Anslaget till Rikspolisens disposition beräknas till . Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.14 Fördelning av anslaget Väghållning och statsbidrag på anslagsposter 2002 Investeringar i nationell plan Investeringar i regionala planer Investeringar i fysiska trafiksäker- Räntor och återbetalning av lån Drift och byggande av enskilda Bidrag i regionala planer inkl. Tabell 5.15 Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag Investeringar i nationell plan Investeringar i regionala planer Investeringar i fysiska trafik- Räntor och återbetalning av lån Drift och byggande av enskilda Bidrag i regionala planer Kostnader för kameror för 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag har beräknats enligt nedanstående tabell. Tabell 5.16 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 36:2 Väghållning och statsbidrag Anvisat i 2002 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Lån som tas upp av Inom finns lån upptagna för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor och vissa specifika vägprojekt. När det gäller anläggningstillgångar skall dessa enligt budgetlagen finansieras med lån eller krediter i . omsättningstillgångar finansieras med verkets räntekontokredit. Vid utgången av 2001 var skuld för anläggningstillgångar , för broar , för specifika vägobjekt , kapitaltäckningsgaranti för och för de s.k. storstadspaketen . Regeringen bedömer att lånen för anläggningstillgångar kommer att öka något 2003 på grund av nyinvestering i färjor. får ta upp lån i för byggande av broar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. För att betala lånekostnaderna för sådana objekt får använda inbesparade driftmedel från färjetrafiken. Regeringen bedömer att skuld kommer att vara ca vid utgången av 2010. beslutade att utbyggnaden av motorvägen mellan och på skulle finansieras med lån i . Skulden uppgick vid utgången av 2001 till . Objektet har öppnats för trafik och skulden beräknas komma att minska med ca , vilket gör att den beräknas till ca . beslutade att fyra vägobjekt fick tidigareläggas genom att fick ta upp lån i och sedan återbetala dessa när anslagsmedel finns tillgängliga i ordinarie väghållningsplan. De fyra vägobjekten är E18/20 delen ÖrebroArboga, E4 delen Stora ÅbyVäderstad, E22 SöderåkraHossmo samt E4 trafikplats . Vid utgången av 2001 var skulden för dessa projekt . beslutade att de planerade amorteringarna gällande dessa lån 2002 och 2003 förskjuts till 20042005 för att därigenom skapa ett större anslagsutrymme och 2003 för en satsning på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion. Lånen beräknas vara återbetalda 2005. är det mycket angeläget att övriga investeringsinsatser inom gällande planer, eller som regering eller riksdag beslutat om på annat sätt, kan slutföras. För att möjliggöra sådana investeringsinsatser samt en ökad satsning för bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion föreslår regeringen att lån motsvarande tas upp i . Förslaget är i enlighet med närtids satsningen i infrastrukturpropositionen. Regeringen har 2002 undertecknat ett avtal om byggandet av . Ambitionen är att bron skall vara klar och öppnad för trafik 2005. kommer att ta upp lån i . Lånet kommer att återbetalas under , i första hand med framtida vägavgifter och i andra hand med medel från anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. Den totala låneramen för beräknas till . Nettoupplåningen beräknas minska först . avser en delfinansiering av väg E6 på etappen Hogdal . har bemyndigat regeringen att låta ta upp lån i intill ett belopp av (prop. 2000/01:100, bet. 2000/01:FiU27, rskr. 2000/01:279) för att inleda utbyggnaden av väg E6 delen HogdalNordby. Låneramen föreslås utökas med till totalt för att inkludera räntekostnader för delen HogdalNordby. Övrig del av detta projekt finansieras med anslag. Inom ramen för de s.k. storstadspaketen har vissa väginvesteringar i och lånefinansierats. Vid utgången av 2001 var 2 487 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 upplånade för , för övriga vägprojekt i samt för Göteborgspaketet. Många investeringsprojekt har inte kunnat genomföras i takt med gällande planer. Regeringen föreslår därför att ett antal investeringsprojekt får finansieras med lån i Riksgäldskonto- Tabell 5.17 Beräknad nettoupplåning för vägar 20022010 Satsningen är i enlighet med avsnittet om närtidssatsningen i infrastruk turpropositionen (prop. 2001/02:20). I tabellen nedan redovisas nettoupplåningen med ut gångspunkt från nu fattade beslut och förslag om anslag för amortering. Fyra vägobjekt (E4, E18/20, (inkl. HogdalNordby) Av tabellen nedan redovisas ackumulerade skuld 20012010, vilken är en konsekvens av nettoupplåningen ovan. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.18 Beräknad låneskuld för vägar 20012010 Fyra vägobjekt (E4, E18/E20, E22) E6 Svinesundsförbindelsen (inkl. De lån som har i samt övriga lån skall återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och återbetalning av skuld. Det enda undantaget utgörs av nya Svinesundsförbindelsen som återbetalas med vägavgifter. I nedanstående tabell redovisas det årliga anslagsbehovet 20022010 för räntor och amortering av dessa lån. För , övriga Stockholmsprojekt och Göteborgspaketet redovisas den anslagsbelastning som krävs för att ränta och amortering i form av annuitet för projekten skall vara återbetalda efter det att de tas i bruk. ningstiden är i enlighet med beslut (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:TU1, rskr. 2000/01:80). För Övriga lån i tabellen nedan redovisade regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) sin avsikt att beträffande anslagen 36:2 Väghållning och statsbidrag samt 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter inom utgiftsområde 22 redovisa i vilken utsträckning som framtida anslagsutrymme intecknas av redan fattade beslut. För verksamhet görs det i tabellen nedan. Tabell 5.19 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för vägar 2001-2010 Av tabellen nedan framgår hur stor del av anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag som kommer att behöva användas för räntor och återbetalning av lån . Tabell 5.20 Andel av anslaget intecknat för räntor och amotering Budget för avgiftsbelagd verksamhet bedriver uppdrags-, uthyrnings- och försäljningsverksamhet som är förenlig med verkets uppgifter i övrigt. utför också uppdrag inom mark- och anläggningsområdet. Utgångspunkten är att full kostnadstäckning skall uppnås i uppdragsverksamheten. beslutar själv efter samråd med ESV om prissättningen för uppdragsverksamheten. uppdragsverksamhet omfattar följande tjänster. -Försäljning av informationsuttag ur bilregistret. -Administration av felparkeringsavgifter -Försäljning av personliga skyltar. -Försäljning av informationsuttag ur nationell vägdatabas. -Försäljning av bygg- och anläggningsarbeten (). -Försäljning av konsulttjänster (). -Försäljning av vägfärjetjänster (Färjerederiet). -Tillhandahållande av fordon vid förarprov. -Försäljning av utbildning (Vägsektorns utbildningscentrum VUC). -Försäljning av trafikdata. I tabell nedan framgår kostnader och intäkter för den avgiftsbelagda verksamheten i . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.21 Intäkter som disponerar Tusental kronor (löpande priser) finansieras delar av myndighetsutövningen via avgifter: registerhållning, registreringsskyltar, körkortstillverkning och prov inom yrkestrafik- och körkortsområdet. De offentligrättsliga avgifterna och kostnaderna för denna verksamhet framgår av budgetunderlag 20032005. De offentligrättsliga avgifter som inte disponerar är ansökningsavgifter för främst transportdispenser. De redovisas nedan. Tabell 5.22 Intäkter som inte disponerar Tusental kronor (löpande priser) investeringsvolym bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp och de tillskott som erhålls via externa bidrag. In- vesteringarna omfattar i princip de investeringar som fastställts av regeringen i nationell väghållningsplan och av länsstyrelserna i regionala pla- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Därutöver omfattar investeringar broar som ersätter färjor, tidigarelagda vägprojekt och andra särskilt godkända vägprojekt som helt eller delvis finansieras med lån och/eller externa bidrag. beräknar att genomföra investeringar för . Investering i nationell plan Investering i regional plan Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Den verksamhet som bedriver innebär ofta att ingår långsiktiga avtal med externa parter om ekonomiska förpliktelser . Det gäller såväl avtal om investeringar som avtal gällande drift och underhåll av vägnätet. Drift- och underhållsverksamheten har till följd av statsmakternas önskemål om konkurrensutsättning kommit att bli reglerad i fleråriga entreprenörsavtal. har även regeringens uppdrag att ge ut bidrag för olika ändamål. För dessa bidrag måste bidragsmottagaren veta i förväg att bidraget kommer till avsedd nytta. sluter även fleråriga . Regeringen bör därför ges bemyndigande att ingå sådana ekonomiska förpliktelser. Detta bemyndigande bör avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 13 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. Regeringen föreslår att bemyndigandet avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. Beräkningen av bemyndigandet omfattar inte de framtida amorteringar och räntekostnader för investeringar som finansierats med lån. Regeringen kommer senare att återkomma till med ett slutligt förslag till hur beställningsmyndigandena skall beräknas. Den föreslagna omfattningen för bemyndigandet framgår av tabellen nedan. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.24 Beställningsbemyndiganden om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 5.8Förslag till lag om ändring i lagen (1997:620) om upphävande av lagen (1939:608) om enskilda vägar Regeringens förslag: För samfälligheter som har inrättats enligt lagen om enskilda vägar och vars deltagande fastigheters andelstal grundas på taxeringsvärden skall nya andelstal fastställas i enlighet med anläggningslagen med verkan senast fr.o.m. . För andra samfälligheter inrättade enligt lagen om enskilda vägar skall bestämmelserna om beräkning av andelstal i lagen om enskilda vägar gälla till dess nya grunder för fördelning av kostnaderna för gemensamhetsanläggningen har fastställts enligt anläggningslagen. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrat sig i frågan tillstyrker förslaget. föreslår dock att omprövning av andelstal enligt anläggningslagen skall ske även för samfälligheter vars andelstal grundas på annan norm än taxeringsvärdet. Skälen för regeringens förslag: Regeringen tillkallade 1999 en särskild utredare med uppdrag att analysera och överväga ändringar av vissa bestämmelser om enskilda vägar. Utredningen, som antog namnet Utredningen om Bidrag och Regler för Enskilda vägar (), överlämnade betänkandet Enskild eller allmän väg? (SOU 2001:67). I betänkandet lämnades flera förslag till förändringar i lagstiftningen som rör vägar. I denna proposition behandlas endast det förslag som berör 2 § lagen (1997:620) om upphävande av lagen (1939:608) om enskilda vägar (upphävandelagen). Utredningens förslag vad avser 2 § i nämnda lag finns tillgängligt i (dnr N2001/7063/IR). betänkande har remissbehandlats. Endast ett fåtal remissinstanser tog i sina svar upp de lagändringar som föreslås i denna proposition. En sammanställning av dessa remissyttranden finns tillgänglig i (dnr N2001/7063/IR). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslaget. Det remitterade lagförslaget samt Lagrådets yttrande i sin helhet finns tillgängligt i (dnr N2002/7845/RS). Lagrådet hade i sak inte något att invända mot de föreslagna ändringarna i 2 § upphävandelagen. Däremot förordade Lagrådet en annan ikraftträdandetidpunkt för lagändringen än den som regeringen föreslagit i lagrådsremissen. Regeringen har i propositionen inte följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnittet Ikraftträdande m.m. Därutöver har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Omprövning av andelstal för samfälligheter inrättade enligt lagen (1939:608) om enskilda vägar Propositionen behandlar två förslag till ändringar i 2 § andra stycket upphävandelagen. Det ena förslaget rör samfälligheter vars andelstal grundas på bestämmelserna om beräkning av andelstal i lagen (1939:608) om enskilda vägar (EVL). Det andra förslaget rör tidpunkten när nya andelstal i enlighet med anläggningslagen (1973:1149) (AL) skall fastställas för dessa samfälligheter. EVL upphörde att gälla vid utgången av 1997 med de begränsningar som följer av upphävandelagen. är enbart AL och lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter (SFL) tillämpliga vid inrättande och förvaltning av samfälligheter för enskilda vägar (se särskilt 2 § första stycket och 9 § upphävande- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Genom upphävandelagen gäller dock EVL övergångsvis i vissa hänseenden. om andelstal har sålunda fortfarande betydelse för vissa samfälligheter. Enligt huvudregeln i 76 § EVL bestämdes andelstalen i en vägförening i förhållande till de senast fastställda taxeringsvärdena. Andelstalen var rörliga eftersom de uppdaterades i takt med förändringar av taxeringsvärdena. I undantagsfall fick dock andelstalen fastställas enligt en annan norm än taxeringsvärdena. Undantagsregeln innebar att hänsyn togs till fastigheternas nytta av vägarna samt till fastigheternas förmåga att bära kostnader för väghållningen. Undantagsregeln var, enligt förarbetena till upphävandelagen (prop. 1996/97:92, s. 58), generellt sett avsedd att utnyttjas restriktivt. Enligt skall andelstal bestämmas som grund för att fördela kostnaderna för gemensamhetsanläggningen (15 §). Dessa andelstal fastställs för varje fastighet vid en förrättning. Grunderna för fördelning av kostnaderna för anläggningens utförande bestäms efter vad som är skäligt med hänsyn främst till den nytta fastigheten har av anläggningen. När det gäller kostnaderna för anläggningens drift skall andelstalen bestämmas efter vad som är skäligt med hänsyn främst till den omfattning i vilken fastigheterna beräknas komma att använda anläggningen. I fråga om andelstal skall enligt upphävandelagen bestämmelserna om beräkning av andelstal i EVL gälla till dess att en omprövning sker enligt AL, se 2 § andra stycket första meningen. Av 2 § andra stycket andra meningen upphävandelagen framgår att nya grunder för fördelningen av kostnaderna för gemensamhetsanläggningen skall fastställas i överensstämmelse med med verkan senast fr.o.m. . Bestämmelsen, som fick sin slutliga utformning på inrådan av Lagrådet, medför alltså att samtliga samfälligheter vars deltagande fastigheter har andelstal grundade på reglerna i EVL måste ombesörja att andelstalen omprövas genom förrättning enligt AL. Av förarbetena till upphävandelagen (prop. 1996/97:92, s. 84 och 91) framgår att bestämmelsen i första hand var tänkt att avse sådana vägföreningar som har taxeringsvärden som grund för andelstalen. Bestämmelsen omfattar dock, som nämnts, även sådana samfälligheter vars andelstal grundas på annan norm än taxeringsvärden. För att underlätta och påskynda att omprövning sker till följd av bestämmelserna i upphävandelagen föreslog regeringen i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1), vilket förslag sedan antog, att bidrag för kostnader för omprövningsförrättningar får ges under 2001-2003 om sammanlagt . Bidraget ingår i anslagsposten Byggande och drift av enskilda vägar i anslag 36:2 för Väghållning och statsbidrag. Av 2 § andra stycket andra meningen upphävandelagen framgår sålunda att nya andelstal enligt AL skall fastställas med verkan senast fr.o.m. . Beträffande vägföreningar där taxeringsvärden utgör grund för andelstalen är det fortsatt angeläget att en sådan omprövning sker. Såsom utredningen och bl.a. har framhållit kommer emellertid omprövningsförrättningarna för dessa föreningar inte att hinna slutföras . Om nya andelstal inte fastställs inom utsatt tid, synes vägföreningarna kunna hamna i den besvärliga situationen att laglig grund saknas för att utdebitera bidrag för kostnader från medlemmarna. Den tid inom vilken nya andelstal skall ha fastställts bör därför förlängas. Regeringen föreslår att tiden förlängs med , dvs. Endast en remissinstans har ansett att även sådana samfälligheter för vilka andelstalen inte grundas på taxeringsvärden bör omfattas av krav på obligatorisk omprövning av andelstalen även efter utgången av 2002. Regeringen delar inte den uppfattningen. Andelstal som har fastställts enligt undantagsregeln i 76 § EVL torde vara bättre kopplade till fastigheternas nytta av gemensamhetsanläggningen än andelstal som grundas på taxeringsvärden och baseras således på principer som ligger nära de nuvarande bestämmelserna i om fastställelse av andelstal. Något starkt intresse av att obligatoriskt ompröva andelstalen för dessa samfälligheter föreligger således inte. Den ändrade tidsramen inom vilken andelstalen skall ha omprövats enligt bör därför, som har funnit, gälla enbart för samfälligheter vars andelstal grundas på taxeringsvärden. Nya regler bör i så stor utsträckning som möjligt resultera i förenklingar för berörda målgrupper. Förslagen i detta ärende medför att kravet på omprövning av andelstal i 2 § andra stycket upphävandelagen kommer att omfatta en mindre krets samfälligheter än vad som omfattas av nu gällande bestämmelse. Sammanfattningsvis innebär ändringen i 2 § upphävandelagen följande: I andra stycket anges vissa undantag från första stycket. Ändringarna, som anges i andra stycket sista meningen, innebär dels att kravet på omprövning av andelstal enligt AL begränsas till samfälligheter som har taxeringsvärden som grund för andelstalen, dels att fristen för omprövning för dessa samfälligheter förlängs från till . De samfälligheter vars andelstal, enligt den numera upphävda EVL, grundar sig på annan lämplig norm än taxeringsvärden omfattas efter utgången av 2002 därmed inte av någon obligatorisk skyldighet att ompröva sina andelstal enligt bestämmelsen.