prop · GQ03101D1 · 2003-04-03 00:00:00 — Detta innebäratt ett helägt bolags tillgångar tas med i sin helhet.StatsbudgetenEn plan för huvuddelen av statens inkomster och utgifter avseende ett budgetår.Statsbudgeten består av anslag, inkomsttitlar, samt Riksgäldskontoretsnettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost som sammantaget ger statenslånebehov. fastställer budgeten och anvisar medel till regeringensförfogande för olika ändamål under anslag. Ofta används statsbudgeten och desssaldo för att beskriva statens verksamhet. Anslagsmedel kan även anvisas ochminskas på tilläggsbudget under löpande budgetår i samband med beslut avseende den ekonomiska vårpropositionen eller budgetpropositionen.Statsbudgetens saldoSkillnaden mellan statsbudgetens inkomster och utgifter, vilket överensstämmermed statens lånebehov. En kassamässig korrigeringspost på statsbudgetensutgiftssida gör att denna överensstämmelse uppnås. Om saldot är negativtföreligger ett budgetunderskott och därmed ett ökat lånebehov. Ett positivtsaldo, vilket är detsamma som ett budgetöverskott, innebär att en amortering avstatsskulden sker. Förutom statsbudgetens saldo påverkas statsskulden avorealiserade valutakursförändringar, tillfälliga placeringar samt direktanedskrivningar vid inleverans av statsobligationer.Statsbudgetens utfallUtfallet på de beståndsdelar som ingår i statsbudgeten.StatsobligationEtt av utfärdat obligationslån på vanligen löptid.Räntan på statsobligationer är fast, vilket innebär att räntan inte ändrasoavsett vad som händer på räntemarknaden. Den femåriga statsobligationsräntanstyr i stor utsträckning bostadslånens fasta ränta. används begreppetnominella statsobligationer för att särskilja dessa från realränteobligationer.StatsredovisningenDen centrala redovisningen för staten (tidigare benämnd riksredovisningen).Informationen används för att kunna planera, följa upp och styra den statligaverksamheten. Statsredovisningen ligger till grund för årsredovisningen förstaten och statsbudgetens utfall, men även för statistik om statens finanser och budgetprognoser.StatsskuldenSumman av samtliga lån som tagits av () för statensräkning. RGK förvaltar statsskulden. Upplåningen på den svenska marknaden skerfrämst i form av statsobligationer, statsskuldväxlar, premieobligationer ochrealränteobligationer. Den utländska upplåningen sker främst via skuldbytesavtal (kron/valutaswappar). Även upplåning via statsskuldväxlar i utländsk valuta(commercial papers) och direkt på utländska kapitalmarknaden förekommer.StatsskuldväxelEn av staten, genom , utgiven skuldförbindelse med en löptid på vanligen tre, sex eller . Det finns dock även kortare löptider.Tillsammans med den femåriga statsobligationsräntan utgör sexmånadersräntan förstatsskuldväxlar en grund för marknadsräntan.Takbegränsade utgifterSumman av alla utgifter inom det fastställda utgiftstaket. De takbegränsadeutgifterna omfattar dels utgifterna på statsbudgeten (utgiftsområde 1-25 samt27) exklusive statsskuldräntor (utgiftsområde 26), dels utgifterna förålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. De takbegränsade utgifternaavser faktiskt förbrukade anslagsmedel vilket innebär att myndigheternasutnyttjande av reservationer och anslagssparande samt utnyttjande avanslagskredit ingår.Tilldelade medelSumman av ingående anslagsbehållningar, statsbudget, tilläggsbudget,indragningar, omfördelningar och utnyttjad del av medgivet överskridande. Sevidare anslagsbehållningar.TillgångEn resurs som kontrolleras av en redovisningsenhet till följd av inträffadehändelser och som förväntas innebära ekonomiska fördelar eller servicepotentiali framtiden.Tillgängliga medelSumman av tilldelade medel och anslagskredit. Se vidare tilldelade medel ochanslagskredit.TilläggsbudgetKompletterande budget som beslutar om som tillägg till statsbudgeten.Anslagsmedel kan anvisas eller minskas genom tilläggsbudget under löpandebudgetår i samband med beslut om den ekonomiska vårpropositioneneller budgetpropositionen. Se vidare statsbudget.TransfereringOmfördelningstransaktioner som oftast kännetecknas av att ingen motprestationerhålls. Transfereringar i staten utgörs främst av utbetalningar av bidrag m.m., oftast via statsbudgeten.Underliggande saldoStatsbudgetens saldo justerat för tillfälliga och extraordinära händelser. Detfinns dock ingen entydig metod att definiera vilka transaktioner som skallklassificeras som tillfälliga eller extraordinära. Därför är det väsentligt attsamtliga sådana poster specificeras i utfallsredovisningen. Exempel på en sådanhändelse är en försäljning av statligt aktieinnehav.UppbördI allmän mening statens uppbärande av skatt. I statlig redovisning användsbeteckningen uppbörd på alla de intäkter som en myndighet tar upp i sinresultaträkning men inte får disponera, utan skall överföra till inkomsttitel på statsbudgeten.Upplupen intäktIntäkt som avser tjänster som utförts eller varor som levererats , men ännu inte fakturerats före ett visst datum i samband med årets slut (brytdag).Sådan intäkt tas upp i resultaträkningen med motposten upplupen intäkt ibalansräkningen.Upplupen kostnadKostnad för t.ex. varor och tjänster som mottagits ,men där faktura inte erhållits senast ett visst datum i samband med årets slut.Ett annat exempel är skuld till personalen för inarbetad semester. Sådanakostnader tas upp i resultaträkningen med motposten upplupna kostnader ibalansräkningen.UtbetalningEkonomisk händelse som avser själva betalningstransaktionen, dvs. när ersättning utges. Den kan avvika från tidpunkten för kostnad och utgift.UtdelningDen del av ett aktiebolags vinst som utdelas till aktieägarna.UtgiftDet ekonomiska värdet av de resurser som anskaffas (till skillnad från begreppet kostnad som avser förbrukningen). Utgiften uppstår vid anskaffningstillfället,vilket i normalfallet likställs med den tidpunkt då faktura mottas för enlevererad vara eller tjänst.UtgiftsområdeEn indelningsgrund för anslagen i statsbudgeten. I statsbudgeten finns 27utgiftsområden för vilka utgiftsramar fastställts av . Varje anslag påstatsbudgeten ingår i ett utgiftsområde.UtgiftsramarSedan hösten 1996 tillämpas den s.k. rambeslutsmodellen vilket är en "uppifrån-och nedmetod" för budgetering. Den innebär att i ett första steg tarställning till utgiftstaket, därefter utgiftsramar för de 27 utgiftsområdena och slutligen de enskilda anslagen.Utgiftstak för statenEn gräns för nivån på statens utgifter för ett visst år. Utgiftstaket fastställs i förväg av . Skillnaden mellan utgiftstaket och takbegränsadeutgifter utgörs av en budgeteringsmarginal.Utgiftstaket för staten beslutas i nominella termer av och tar hänsyntill en viss beräknad prisutveckling . När utgiftstaket för dettredje tillkommande året skall fastställas är utgångspunkten att utgiftstakenför ligger fast. S.k. tekniska justeringar av tidigarefastställt utgiftstak förekommer.Utgiftstak för offentlig sektorUtöver det statliga utgiftstaket finns ett tak som omfattar hela den offentligasektorns utgifter. Det beräknas som summan av det statliga utgiftstaket och deberäknade kommunala utgifterna med avdrag för interna transaktioner mellanstaten, kommunsektorn och ålderspensionssystemet. Eftersom kommunerna har rättatt själva besluta om skatteuttag och utgiftsnivåer är detta tak endast beräknat och inte fastställt av som taket för de statliga utgifterna.ValutareservDe tillgångar i utländsk valuta som kan disponeras för betalningartill utlandet.ValutariskRisken för förändringar i kursen på den aktuella valutan.Årets över- eller underskottDen sista raden i resultaträkningen som visar skillnaden mellan redovisadeintäkter och kostnader. Motsvarande uppgift finns i balansräkningen i noten till rubriken .ÅteranskaffningsvärdeDen utgift för en tillgångs förvärv eller tillverkning som skulle uppstå omanskaffning skulle ske vid räkenskapsårets utgång.??Skr. 2002/03:101 BILAGA 1Skr. 2002/03:101 BILAGA 123Skr. 2002/03:101 BILAGA 1Skr. 2002/03:101 BILAGA 11615