prop · GQ031d29 · 2003-01-01 00:00:00 — 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen ................................... Redovisning av EU-budgetens och den svenska EU-avgiftens utfall ........ Politikområde 93 Avgiften till den Europeiska gemenskapen ........................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet .................................................................... Utgiftsfördelning EU-budgeten 2001....................................................................... Anslagna medel samt utfall ......................................................................... Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter .......................................................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att ikläda staten de åtaganden som följer av EU-budgeten för avseende åtagandebemyndiganden (avsnitt 5), 2.för anvisar anslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen enligt följande uppställning: 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 2 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Europeiska gemenskapens allmänna budget upprättas med stöd av artikel 268 i fördraget om Europeiska unionen. Finansieringen av budgeten med s.k. egna medel, dvs. avgifter från medlemsstaterna, fastställs i fördragets artikel 269 och i rådets beslut om gemenskapernas egna medel (2000/597/EG, Euratom). Utgiftsområdet omfattar enbart politikområdet Avgiften till Europeiska gemenskapen. Utgifterna utgörs av betalningar till Europeiska kommissionen avseende EU-budgeten , inklusive eventuella korrigeringar avseende . Avgiften kan dock förändras under löpande budgetår till följd av faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, utfallet av EU-budgeten , EU:s tilläggs- och ändringsbudgetar, valutakursförändringar samt andra korrigeringar. Avgiften består av tullar, särskilda tullar på jordbruksprodukter och sockeravgifter, mervärdesskattebaserad avgift, avgift beräknad på bruttonationalinkomsten samt avgift för att täcka budgetreduktion. Enligt rådsbeslutet om egna medel får en budgetreduktion som finansieras av övriga medlemsstater. Vid Europeiska rådets möte i träffades en överenskommelse om gemenskapsbudgetens utveckling och finansiering under Överenskommelsen formaliserades i ett nytt rådsbeslut om gemenskapens egna medel. P.g.a. en försenad ratificeringsprocess trädde beslutet i kraft först , men med retroaktiv verkan fr.o.m. . Det nya egna medelsbeslutet innebär ett antal förändringar jämfört med det tidigare. Det maximala uttaget av mervärdesskattebaserad avgift minskar från till 2002 och därefter till 2004. Den nationella andelen av uppburna traditionella egna medel, dvs. tullar, särskilda tullar på jordbruksprodukter och sockeravgifter, ökar från till . beslutade också att skulle få behålla sin budgetrabatt, med vissa justeringar. Slutligen beslutades att finansieringen av budgetreduktion skulle modifieras så att andelen för , , och reduceras till en finansieringsandel motsvarande av dessa länders normala andel. Den svenska avgiften har reviderats i förhållande till de beräkningar som presenterades ekonomiska vårproposition, eftersom EU-budgetförslaget inte fanns tillgängligt då propositionen presenterades. Förändringarna i förhållande till bedömningarna i den ekonomiska vårpropositionen beror också på att EU-budgetens överskott slutreglerats i och med tilläggs- och ändringsbudget 3 . Överskottet blev slutligen och avser främst utebliven användning av medel avsedda för strukturfondsutgifter. Eftersom tilldelade medel en- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 ligt regelverket för strukturfonderna har utformningen av utgiftsmål, kommer medlen att disponeras för projekt under den senare delen av perioden, vilket då kommer att leda till ett ökat finansieringsbehov. Justeringen av prognoserna i tilläggs- och ändringsbudgeten innebär en nedjustering av uttagsprocenten på BNI för att finansiera de fastställda utgifterna. Detta leder till en väsentligt lägre BNI-avgift för att finansiera de fastställda utgifterna. beräkningen baseras på befintliga EU-dokument, påverkar revideringen enligt tilläggs- och ändringsbudget 3/2002 och budgetförslaget även i perioden. Utöver anpassning till nya EU- dokument har beräkningen av avgiften justerats för ändrade antaganden om den ekonomiska utvecklingen, inklusive justeringar av antagandena för utvecklingen av tullar och avgifter, mervärdesskattebas, samt växelkurs. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Politikområde 93 Avgiften till Europeiska Totalt för utgiftsområde 27 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 3 Redovisning av EU-budgetens och den svenska EU-avgiftens utfall EU-budgeten omfattar unionens utgifter inom ramen för den första pelaren, men också i viss utsträckning utgifter inom de övriga pelarna. EU-budgetens aktiviteter budgeteras under anslag och bemyndiganden, benämnda betalningsanslag och åtagandebemyndiganden. Kommissionens lämnar en årsredo- /euro (genomsnittlig årskurs) motsvarar detta i inkomster och i egna medel. Disponibelt överskott uppgick till , motsvarande och övriga inkomster till , motsvarande . Utgifter täckta av betalningsanslag uppgick till , vilket med kursen /euro motsvarar . Den totala mängden åtagandebemyndiganden som togs i anspråk uppgick till , motsvarande . disponibla bemyndiganden uppgick till . Utnyttjandegraden för åtagandebemyndiganden uppgick därmed till . Fördelat enligt finansieringsnyckeln för totala egna medel, där andel uppgick till , innebar det att den svenska delen av åtagandebemyndigandena uppgick till motsvarande . Utgifterna (betalningsanslag) för EU-budgeten totalt fördelade sig enligt följande: Tabell 3.1 Utgiftsfördelning EU-budgeten 2001 Utfall för avgiften till EU-budgeten Tabell 3.2 Anslagna medel samt utfall 93:1 Avgiften till Europeiska , vilket är 532 miljoner, motsvarande , lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. I utfallet ingår också en del av EU-avgift. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 efter beslut av regeringen 2001, varav avser den BNI-baserade avgiften, avser den mervärdesskattebaserade avgiften och avser avgiften för budgetreduktion. Som tidigare nämnts blev EU-avgiften, trots tidigareläggningen, lägre än budgeterat. Detta beror främst på att avgifterna sänktes genom en tilläggs- och ändringsbudget 2001, då överskottet överfördes som inkomst till EU-budget. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 4 Politikområde 93 Avgiften till den Europeiska gemenskapen Målet för den svenska budgetpolitiken i EU ligger fast i enlighet med beslut (prop. 1994/95:40 bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Detta innebär bl.a. att skall verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom unionen. Målet innebär även att skall verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel. fattade EU:s medlemsstater beslut om såväl innehållet i ett nytt system för gemenskapens egna medel, som en ny flerårig budgetplan, s.k. finansiellt perspektiv. Det finansiella perspektivet för 2000-2006 fastställdes på en nivå som skulle minska utrymmet för budgetökningar. Syftet var bl.a. att framtvinga en diskussion om omprioriteringar inför nya åtaganden. Både det finansiella perspektivet och egna medelsbeslutet ger uttryck för större budgetrestriktivitet och mer hänsyn till frågor om finansieringsfördelning än tidigare beslut. Besluten ligger därmed i linje med den svenska målsättningen på området. Det nya egna medelsbeslutet trädde i kraft , efter ratificering av samtliga medlemsstater. Det nya beslutet tillämpas emellertid retroaktivt från (för vissa delar från ). Den årliga EU-budgeten är resultatet dels av de ramar som sätts av beslutet om egna medel och det finansiella perspektivet, dels av den årliga budgetberedningen inom rådet och . De budgetförslag som rådet lämnat över till innebär, i förhållande till 2002, en ökning för åtagandebemyndiganden och för betalningsanslag. fortsatt angelägen om att slå vakt om att tillräckliga marginaler upprätthålls mellan finansiellt perspektiv och årlig budget för att säkerställa att en revidering av perspektivet inte blir nödvändig . För svensk vidkommande utgör därför fortsatt restriktivitet en utgångspunkt vid behandlingen av budgetförslaget . Den svenska budgetpolitikens grundläggande mål ligger fast. På lite kommer budgetpolitiken för regeringens vidkommande i stor utsträckning att styras av fortsatta ambitioner att göra EU-budgeten till ett effektivt instrument för EU-politiken genom att koncentrera EU-budgetens insatser i enlighet med närhetsprincipen och skapa förutsättningar för nya åtaganden genom en omprövning av befintliga utgifter. Regeringen avser att verka för en fortsatt förenkling av finansieringssystemet för att öka transparensen samt möjligheterna att göra adekvata prognoser. 93: 1 Avgiften till Europeiska gemenskapen 1 I utfallet ingår som avser en del av avgift till EU De beräknade utgifterna inom anslaget omfattar dels andel av finansieringen av EU- budgeten för det berörda budgetåret inklusive 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 eventuella EU-tilläggsbudgetar, dels revidering av avgiftsbaserna och revidering av den brittiska budgetreduktionen. Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag och prognosen för utfallskorrigeringar beräknas avgift till Europeiska gemenskapen uppgå till . I förhållande till ekonomiska vårproposition innebär regeringens förslag en minskning med . De huvudsakliga förändringarna utgörs av nytt budgetunderlag från EU. Vid bedömningen av nivån för mervärdesskattebasen har preliminära utfallssiffror använts. Utgifterna uppgår enligt prognos till . Jämfört med ekonomiska vårproposition är detta en nedrevidering på . Orsaken till förändringen är framför allt att hänsyn tagits till EU:s tilläggs- och ändringsbudget 3/2002, där EU-budgetens överskott slutregleras genom att inbetalningarna minskas. Beräkningen baseras på en framskrivning av kommissionens budgetförslag samt en utgiftsutveckling som följer det finansiella perspektivet. Utgifterna enligt finansiella perspektivet ökar för att sedan minska under de återstående åren i perioden. Nedan redovisas regeringens preliminära beräkning av de fyra olika avgiftskomponenterna samt Storbritannienavgiften. Inkomsterna från den gemensamma tulltaxan utgör egna medel för Europeiska gemenskapen och tillfaller därför gemenskapsbudgeten. Medlemsstaterna får dock behålla av uppburna medel för att täcka administrativa kostnader i samband med uppbörden. Beloppen i tabell 4.2 avser inbetalningen till Europeiska kommissionen, dvs. de av uppbörden som tillfaller gemenskapsbudgeten. Uppbörden budgeteras och redovisas i sin helhet under inkomsttitel Tullmedel. På statsbudgetens inkomstsida redovisas även sådan tulluppbörd som inte tillfaller gemenskapen, t.ex. betalningar som hänför sig till ärenden och eventuella inkomster från avgifter som inte utgör egna medel. Tullavgifterna betalas in enligt faktisk uppbörd i kronor. Regeringen beräknar att tullavgiften kommer att uppgå till . Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Tabell 4.3 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter De särskilda tullarna på jordbruksprodukter och avgifterna på sockerproduktion, vilka tas ut i enlighet med EU:s jordbrukspolitik, utgör i likhet med tullarna enligt den gemensamma tulltaxan, gemenskapsbudgetens egna medel. Även för dessa tullar och avgifter gäller att medlemsstaten får behålla av uppbörden för att täcka administrativa kostnader. Beloppen i tabell 4.3 avser inbetalningarna till Europeiska kommissionen. Den svenska uppbörden av dessa avgifter redovisas mot inkomsttitel Jordbruks- och sockeravgifter. Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter betalas in enligt faktisk uppbörd. Regeringen beräknar att särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter kommer att uppgå till . Tabell 4.4 Mervärdesskattebaserad avgift 1 I utfallet ingår som avser en del av avgift till EU Den mervärdesskattebaserade komponenten i avgiften till EU:s budget beräknas som en procentuell andel av medlemslandets mervärdesskattebas enligt en prognos budgeten avser. Den nationella skattebasen korrigeras härvid för avvikelser från och variationer inom EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv så att en enhetlig skattebas erhålles. Uttaget är satt till högst av mervärdesskattebasen. Det faktiska uttaget beräknas i kommissionens budgetförslag för . Avvikelsen från det maximala uttaget beror på den tekniska utformningen av finansieringen av budgetreduktion. Efter avslutat budgetår korrigeras den mervärdesskattebaserade avgiften för avvikelser från den prognostiserade basen. Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag beräknas den mervärdesskattebaserade avgiften uppgå till . Avgift baserad på bruttonationalinkomsten 1 I utfallet ingår som avser en del av avgift till EU Avgiften som baseras på bruttonationalinkomsten (BNI-avgiften) beräknas på en prognos av medlemsstatens BNI till marknadspriser för budgeteringsåret. Uttaget beräknas som en procentuell andel av gemenskapens samlade BNI mot bakgrund av återstående finansieringsbehov 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 sedan övriga avgifter beräknats. BNI-avgiften korrigeras i efterhand med hänsyn till utfallet. Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag beräknas avgiften baserad på BNI uppgå till . 1 I utfallet ingår som avser en del av avgift till EU I enlighet med rådsbeslutet om gemenskapens egna medel får en budgetreduktion som finansieras av övriga medlemsstater. Betalningen av den kostnad för övriga medlemsstater som detta genererar fördelas i EU- budgeten på mervärdesskattebaserad avgift och BNI-avgift enligt vissa principer. Vid betalningen under löpande år redovisas dock betalningarna avseende reduktionen separat. budgetreduktion förs i EU- budgeten upp i enlighet med en beräkning . Det innebär att reduktion i EU-budgeten avser 2002. Reduktionen korrigeras sedan löpande allt eftersom kommissionen får mer information om faktiska betalningar. görs slutkorrigeringen för reduktionen avseende 1998. Med hänsyn till svårigheten att prognostisera omfattningen av korrigeringen avseende , grundas beräkningen av betalningen enbart på EU-budgeten . Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag beräknas avgiften avseende budgetreduktion uppgå till . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Regeringens förslag: Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ikläda staten högst det utgiftsåtagande som följer fastställd EU-budget avseende åtagandebemyndiganden. Finansieringen av EU-budgeten med avgifter från medlemsstaterna avser utgifter enligt betalningsanslag. Åtagandebemyndiganden ger inte upphov till samma direkta betalningar utan uttrycker utgiftsåtagande . Åtagandebemyndiganden styrs dels av tidigare fattade beslut, dels av den årliga budgetprocessen. En förutsättning för möjligheten till långsiktigt hållbar restriktiv budgetpolitik är att balans uppnås mellan tilldelningen av anslag och bemyndiganden samt att även tilldelningen bemyndiganden präglas av återhållsamhet. Egna medel, dvs. medlemsstaternas avgifter ett visst år, svarar inte direkt mot åtagandebemyndiganden. Fördelningsnyckeln för finansieringen av budgeten, dvs. anslagen, kan dock användas som en grov fördelning av åtagandet mot medlemsstaterna. I kommissionens budgetförslag föreslås att åtagandebemyndiganden om skall ställas till förfogande . andel av detta uppgår med fördelning enligt vår andel av egna medel till , dvs. Budgetförslaget är föremål för behandling inom unionens budgetmyndighet (rådet och ).