prop · GQ03140 · 2003-06-11 00:00:00 — Enligt EU:s definition avses med jämställdhetsintegrering att införliva jämställdheten mellan kvinnor och män i gemenskapens hela politik och i samtliga insatser. I rådet är det främst två processer som är aktuella när det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män. Den ena gäller det femte hand- lingsprogrammet (20012005) för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män och den andra handlar om årlig uppföljning av den överens- kommelse som regeringarna träffat rörande handlingsplanen från FN: s kvinnokonferens i (Pekingplattformen). EU:s handlingsprogram för jämställdhet Ett centralt inslag i EU:s jämställdhetsarbete är de handlingsprogram som kommissionen utarbetar . Programmen innehåller riktlinjer för hur jämställdhetsarbetet skall bedrivas. EU:s fjärde handlingsprogram för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män avslutades . Kommissionen presenterade 2000 för rådet en gemensam ramstrategi för jämställdhet jämte ett förslag till stödprogram för åren 20012005 som är att betrakta som ett femte handlingsprogram. Syftet med ramstrategin och stödprogrammet är att upprätta en handlingsram inom vilken gemenskapen i all sin verksamhet skall kunna verka för att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem, i enlighet med artikel 3.2 i fördraget. Ramstrategin grundar sig på det kombinerade angreppssättet att både arbeta med jämställdhetsintegrering i all politik och särskilda åtgärder med inriktning på kvinnor. antog 2000 det femte handlingsprogrammet för jämställdhet som alltså har formen av en gemensam ramstrategi för jämställdhet liksom ett stödprogram för åren 20012005. har, genom utskottet för kvinnors rättigheter, haft Skr. 2002/03:140 en avgörande roll i detta arbete. De särskilda åtgärder som görs för att öka jämställdheten är inriktade på områden där balansen mellan kvinnor och män är ojämn, t.ex. på arbetsmarknaden och i det politiska och ekonomiska besluts- fattandet. Men de berör också sociala rättigheter, det civila livet och könsrollsmönster och fördomar. En projektkommitté skall följa tillämpningen av handlingsprogrammet. I kommittén ingår representanter från medlemsstaternas och EES- ländernas regeringar. I en bilaga till stödprogrammet har en förstudie för ett europeiskt jämställdhetsinstitut beslutats. Fastställda och prioriterade teman är: 20012002: Lika lön (gender pay gap) 20022003: Att förena arbete med familjeliv (family friendly policies) 20032004: Kvinnor i beslutsfattande ställning (balanced participation in decision-making) 20042005: Könsroller och stereotyper (Overcoming gender stereotypes). har deltagit genom projektet on Equal Pay (), vilken koordineras av JämO och med finansiellt stöd av regeringen och den Europeiska kommissionen. Projektet drivs , 2002 till , 2003 och dess mål är att hjälpa företag och organisationer med att starta aktiviteter för jämställda löner. Företagen skall framstå som goda exempel på att jämställda löner kan vara lönsamt och att det kan utföras på ett smidigt och rationellt sätt. Förväntade resultat och effekter av projektet är att löneskillnaderna mellan kvinnor och män skall minska hos medverkande företag, att ökad kunskap och förståelse om sitt ansvar för och sin roll i arbetet för att uppnå jämställda löner hos fackliga ombud och ökad medvetenhet hos företagens löneförhandlare om positiva effekter av jämställda löner samt vilka verktyg som finns att tillgå i det viktiga arbetet. I den handlingsplan som antogs på FN:s fjärde kvinnokonferens i anges tolv områden som skall prioriteras i jämställdhetsarbetet. har ordförandeskapen startat en successiv utveckling av indikatorer för att följa, jämföra och effektivisera arbetet inom dessa tolv områden. har rådet antagit indikatorer inom fyra områden: kvinnor och beslutsfattande, förena förvärvsarbete och föräldraskap, löneskillnader mellan kvinnor och män samt våld mot kvinnor. Förutom utvecklingen av indikatorer pågår ett arbete med att följa upp hur jämställdhetsintegreringen har skett i olika rådskonstellationer. började under sitt ordförandeskap att följa upp två rådskonstellationer rådet (utbildning) och rådet (inre marknaden). fortsatte under sitt ordförandeskap med att granska området vetenskap och forskning i rådet (forskning) samt de beslut inom bistånds- området som hade fattats av rådet (utveckling) ur ett könsperspektiv. 2002/03:140 fokuserade på utrikespolitik och de allmänna ekonomiska rikt- linjerna under sitt ordförandeskap och granskade jämställdhets- perspektivet i miljö-, jordbruks- och strukturfondspolitiken. fortsatte med att se över hur jämställdhetsperspektivet hade beaktats i rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälsa och konsumentfrågor), som har övergripande ansvar för politikområdet jämställdhet. Det danska ordförandeskapet sammanställde även en handledning för hur kommande ordförandeskap skulle kunna jämställdhetsintegrera rådsarbetet. Målsättningen med EU: s Ramstrategi för jämställdhet för åren 2001 2005 är att förstärka samarbetet såväl mellan EU: s institutioner som mellan de nationella jämställdhetsmyndigheterna. Mot denna bakgrund arrangerar ordförandeskapen möten mellan högre tjänstemän från medlemsstaterna. Dessa möten är till för att skapa ett forum för erfarenhetsutbyte, dels beträffande politiska och strategiska frågor som har koppling till jämställdhet och dels för frågor som rör jämställdhetsintegrering. låg fokus framförallt på att följa upp jämställdhetsintegreringen i de olika rådskonstellationerna. Allteftersom tiden gått har dock behovet av en övergripande uppföljning av jämställdhetsarbetet blivit allt tydligare och på rådets möte antogs ett förslag från det grekiska ordförandeskapet att följa upp vad medlemsstaterna åstadkommit inom jämställdhetsområdet. Det svenska ordförandeskapet arrangerade ett kort speciellt möte i för EU:s jämställdhetsministrar. enades ministrarna om att överenskommelserna från FN:s fjärde kvinno- konferens i samt den uppföljande sessionen + 5 innebar stora förpliktelser vad gäller främjandet av jämställdhet på EU- Pekingplattformen lägger stor vikt vid betydelsen av jämställdhets- analys, tidsatta mål och riktlinjer. Det arbete som påbörjats med att utveckla indikatorer välkomnades och man var eniga om vikten av att detta arbete skulle fortsätta. Ministrarna underströk vikten av att Kommissionen medverkade i en regelbunden övervakning av utveck- lingen av indikatorer med anledning av överenskommelsen i Pekingplatt- formen och underströk vikten av en fastare struktur för övervakning och uppföljning för arbetet med jämställdhetsintegrering i Rådet och samordning av aktiviteter inom EU:s olika institutioner. Jämställdhetsdimension i den ekonomiska politiken Under det belgiska ordförandeskapet diskuterades möjligheten att förstärka jämställdhetsperspektivet i de allmänna välkomnade diskussionen och efterfrågade en analys av hur jämställdhetsperspektivet på bästa sätt skulle kunna integreras i den ekonomiska politiken. gav berörda kommittéer i upp- drag att beakta jämställdhetsaspekter vid utarbetandet av 2002 års allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken. antogs i finns som ett resultat av rådets uppdrag en rekommendation (i avsnitt 3.3, punkt vi) till medlemsstaterna Skr. 2002/03:140 med uppmaning: remove existing barriers to female labour force participation and strive, in line with national patterns of provision, to provide childcare by 2010 to at least 90 percent of children between and the mandatory school age (and at least 33 percent of children under 3 years of age). Address the underlying factors that lead to a gender pay gap and encourage family oriented policies in order to combine work and having a family. Riktlinjerna följs upp av kommissionen inför vårtoppmötena. Kommissionen har ansvaret för att utarbeta en policy inom jämställdhets- området för Europeiska unionen. Jämställdhetspolicyn är en av flera policys inom politikområdet Sysselsättning och sociala frågor. utarbetas ett arbetsprogram med övergripande prioriteringar för alla generaldirektorat samt specifika mål och åtgärder för varje politikområde. har Kommissionen haft en rådgivande kommitté för jämställdhet mellan kvinnor och män. Kommittén skall bistå Kommissionen med att formulera och genomföra jämställdhetsaktiviteter och stödja ett fortlöpande erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna och andra berörda aktörer avseende erfarenheter, politik och goda exempel. Den har även möjlighet att utse arbetsgrupper för att förbereda vissa frågor. På programmet för 20022005 står bland annat: -jämställdhetsperspektiv på EU:s framtidskonvent, -jämställdhet och utvidgningen, -jämställdhet och lagstiftning, -mänskliga rättigheter, -könsstereotyper, jämställdhet och utbildning, -jämställdhetsperspektiv på budgeten samt -jämställdhet och affärer. Kommissionens rådgivande kommitté för jämställdhetsfrågor tillsatte en arbetsgrupp för gender budgeting, dvs. jämställdhets- integrering i budgetarbete. har deltagit aktivt i detta arbete och presenterade arbetsgruppen en rapport med förslag på insatser vilken kommer att behandlas av den rådgivande kommittén . föreslog att ett () skulle inrättas. anordnade ett möte på tjänstemannanivå för samtliga medlemsländer. Idén om ett EGI fick starkt stöd av alla närvarande, inklusive den dåvarande chefen för . 2002/03:140 Kommissionens jämställdhetsenhet. beslöts att en förstudie skulle göras och att pengar för studien skulle avsättas. ombads av Kommissionen att utarbeta ett förslag till direktiv för en förstudie. Utkastet skickades till Kommissionen . har sedan ett danskt konsult- företag, på Kommissionens uppdrag, gjort en förstudie om förutsätt- ningarna för att inrätta ett europeiskt genderinstitut. Förstudien över- lämnades till Kommissionen 2002. Den byggde på ett antal intervjuer gjorda med bl.a. företrädare för ett antal generaldirektorat, , och nationella myndigheter. Förstudien visar att en absolut majoritet av de tillfrågade var positiva till ett europeiskt genderinstitut. EU-arbetet för lika lön Lika lön för likvärdigt arbete för kvinnor och män är en grundläggande princip i EG-fördraget. Direktivet om lika lön var också det första gemenskapsdirektivet som antogs i fråga om likabehandling av kvinnor och män. Trots de lagbestämmelser som införts tjänar kvinnor fortfarande mindre än män (skillnaden är större i den privata sektorn än i den offentliga respektive ). Även med hänsyn tagen till strukturella skillnader på arbetsmarknaden (t.ex. ålder och arbetsmönster) är löneklyftan för EU som helhet . Lika lön var 2001 ett prioriterat tema inom gemenskapens ramstrategi för jämställdhet och inom finansieringsprogrammet för denna strategi. Lika lön valdes som det första temat eftersom det är det tydligaste uttrycket för bristande jämställdhet på arbetsmarknaden i EU. Denna ojämlikhet måste åtgärdas för att man skall kunna uppnå de mål som fastställdes i när det gäller kvinnors förvärvsfrekvens () och när det gäller att förbättra arbetets kvalitet. Våld mot kvinnor och handel med människor presenterade det danska ordförandeskapet ett förslag till indikatorer för benchmarking inom området våld mot kvinnor i hemmet. Kommissionen har presenterat ett förslag till rådsbeslut i syfte att anta ett gemenskapsprogram för om våld mot barn, ungdomar och kvinnor, kallat Daphneprogrammet. Programmet är en fortsättning på Daphneprogrammet och skall utgöra ett komplement till det arbete som pågår inom ramen för samarbetet för rättsliga och inrikes frågor. Kampen mot handel med människor är en av EU:s politiska prioriteringar. EU inledde 1996 Stop-programmet för att stödja åtgärder som syftar till att bekämpa handel med människor och sexuellt utnyttjande av barn. EU har stärkt det polisiära samarbetet när det gäller människosmugglare och har försökt att angripa problemet i de diskussioner som förs med ursprungs-, transit- och destinationsländerna. Den europeiska konferensen och förhindra människo- Skr. 2002/03:140 handel en global utmaning för 2000-talet hölls i Brysselförklaringen är det viktigaste resultatet av konferensen. Förklaringen syftar till att vidareutveckla det europeiska och inter- nationella samarbetet, konkreta åtgärder, standarder, goda lösningar och mekanismer för att förebygga och bekämpa handel med människor. Brysselförklaringen innehåller därför rekommendationer om före- byggande av handel med människor, skydd för och hjälp till drabbade personer samt polis- och domstolssamarbete. Kommissionen ger genom- förandet av Brysselförklaringen hög prioritet. Jämställdhet i EU:s utvecklingssamarbete I en kommunikation från kommissionen till Rådet och Europa- parlamentet presenterades en Handlingsprogram för jäm- ställdhetsintegrering i gemenskapens utvecklingssamarbete. Handlings- planen bygger rådsresolution och rådsbestämmelse om jämställdhetsintegrering i utvecklingssamarbetet och etablerar en konkret strategi för genomförandet av jämställdhetsintegrering . deltog aktivt i arbetet med att utforma starka råds- slutsatser för att stödja kommissionens förslag, särskilt det som rör resurser så att programmet kan realiseras. Beslutet innebär bland annat att kommissionen och medlemsländerna föreslås upprätta klara mål och strategier i syfte att få ett ökat genomslag för jämställdhet i utvecklingssamarbetet. Ett jämställdhetsperspektiv skall integreras i alla förordningar och riktlinjer som styr utvecklings- samarbetet i kommissionen och medlemsländerna, dvs. i policy- och projektarbete och dialoger, i planering, översyner och utvärdering, i land- strategier och på sektornivå. I arbetet mot fattigdom skall särskilda satsningar göras på att identifiera strategier som angriper grundorsakerna till att flertalet av världens fattiga är kvinnor. Programmet omfattar utbildning av alla tjänstemän inom EU:s biståndsadministrationer, såväl centralt som i fält, i syfte att höja kompetensen i arbetet med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i biståndet. Medlemsländerna och kommissionen skall utbyta erfarenheter om arbetet med att stärka ett jämställdhetsperspektiv i utvecklingssamarbetet och bland annat delge varandra och partnerländerna goda exempel och strategiska arbetsmetoder. Särskilda satsningar skall göras för att stärka samarbetsländernas kapacitet att arbeta med dessa frågor. Såväl medlemsländerna som kommissionen skall regelbundet rapportera om åtgärder som vidtagits. har börjat genomföra flera av de satsningar som ingår i slut- satserna från utvecklingsrådet genom omfattande satsningar på att utveckla strategier för att stärka jämställdhetsperspektivet och kompetensen i utvecklingssamarbetet. Det svenska ordförandeskapet i EU Som ett led i förberedelserna inför ordförandeskapet besökte jämställd- hetsministern samtliga länder som ansökt om medlemskap i . Kandidatländerna var också inbjudna att delta i de möten som arrangerades under det svenska ordförande- skapet. Det allra första mötet i under det svenska ordförandeskapet var ett gemensamt, informellt jämställdhets- och socialförsäkringsminister- möte i . Till mötet hade också motsvarande ministrar från samtliga kandidatländer inbjudits. Samtliga ministrar deltog i ett gemensamt seminarium på temat förena föräldraskap och förvärvs- arbete. lade fram tre rapporter inför mötet; Socialförsäkringar, Jämställdhet och ekonomisk tillväxt samt Att synliggöra löneskillnader mellan kvinnor och män. Det informella ministermötet betonade vikten av jämställdhets- integrering i socialförsäkringssystemen. Mot den bakgrunden välkom- nades en närmare analys av sambandet mellan jämställdhet och social- försäkringar, av systemens effekter på jämställdheten och möjliga sätt att modernisera socialförsäkringssystemen i syfte att främja jämställdheten. Man enades också om att sambandet mellan kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och härledda respektive individuella skatte- och välfärdssystem borde analyseras. Ministrarna lyfte även fram vikten av integrering av ett jämställdhetsperspektiv i EU:s utvidgningsprocess. träffades jämställdhetsministrarna under ett särskilt möte för en timmes diskussion om hur man skall kunna lägga ökad tyngd på uppföljning av åtagandena i Pekingplattformen. I samarbete med arrangerades också ett halvdags- seminarium om män och jämställdhet för EU-parlamentariker i . Ett expertmöte för att belysa området män och jämställdhet hölls i . Mötet vände sig till högre tjänstemän som verkade inom jämställdhetsområdet i EU:s medlemsländer och kandidatländer. Två viktiga frågor som fokuserades var mäns våld mot kvinnor (inklusive handel med kvinnor) samt möjligheterna att förena förvärvsarbete och föräldraskap. Insikten om att jämställdhetsarbete skall bedrivas inom ramen för ordinarie verksamheter och med stöd av ordinarie aktörer har fått ett allt större genomslag. Därför blev jämställdhetsintegrering (gender main- streaming) temat för det expertmöte om jämställdhet som genomfördes i . Mötet riktade sig till chefstjänstemän med ansvar för jämställd- hetsintegrering eller för något av de verksamhetsområden som skulle diskuteras i olika seminarier, dvs. jämställdhetsperspektiv i sysselsätt- ningen, i budgetprocessen, i utbildningspolitiken eller i ungdoms- politiken. Inbjudan till de båda expertmötena riktades till medlemsländer inom EU/EEA samt till de länder som hade ansökt om medlemskap i . I samband med de båda expertmötena anordnades en extra dag där kandidatländerna informerades om det svenska jämställdhetsarbetet. Konferensen 2000 arrangerades 2001 i . 2002/03:140 behandlade kvalitet i arbetet med särskild tonvikt på mångfald, arbets- marknad, arbetsmiljö och arbetsorganisation. Ett stort antal aktiviteter ägde rum runt om i landet i form av jämställd- hetskonferenser, seminarier och möten rum av olika slag. För att uppmuntra till aktiviteter runt om i landet och skapa intresse för alla arrangemang inrättades hemsidan . Projektet var knutet till jämställdhetsenheten för att samordna och informera om nationella jämställdhetsaktiviteter under ordförandeskapet. På hemsidan presenterades de aktiviteter som planerades ute i landet av kommuner, landsting, fackliga organisationer och andra organisationer, län, företag m.fl. Ett nyhetsbrev som gavs ut en gång fanns även på Sonja- webben. Dessutom togs det fram ett magasin Det Nya Livet vilket skickades ut till alla föräldrar som fick barn under ordförandeskapet. Tema för magasinet var att förena familj och förvärvsarbete. påbörjade konventet för Europeiska unionens framtid sitt arbete. Konventet har fått kritik för dålig kvinnorepresentation. Med tanke på de många utmaningar EU står inför är det tydligt att ett framtida konstitutionellt fördrag måste avspegla de ambitioner som kvinnor och män i den utvidgade unionen har och bekräfta den etablerade principen om likabehandling av kvinnor och män. För att skapa ett jämställt samhälle måste EU fortsätta att arbeta för att undanröja diskriminering och främja jämställdhet i alla politiska riktlinjer och åtgärder. Alltsedan samarbetet inleddes har jämställdhetspolitiken varit en uttalat viktig del av strategin. Sysselsättningsstrategin bygger på mellanstatligt samarbete utan bindande direktiv och lagstiftning. Sysselsättningspolitiken är nationell och ansvaret för såväl utformningen som genomförandet ligger således hos medlemsstaterna. Gemensamma mål och riktlinjer, framtagande av nationella handlingsplaner, uppföljning med hjälp av gemensamma indikatorer och utbyte av goda erfarenheter är de instrument som används vid genomförandet av strategin som det gemensamma åtagandet och det politiska trycket utgör drivkraften i processen. Sysselsättningsriktlinjerna har varit strukturerade i fyra s.k. pelare vilka grupperar de 18 riktlinjerna. De fyra områdena är; anställbarhet, företagande, anpassningsbarhet och jäm- ställdhet. De riktlinjer som berör jämställdhet behandlar; -att integrera ett jämställdhetsperspektiv i alla fyra pelare, -att minska klyftan mellan könen och aktivt främja sysselsättnings- graden hos kvinnor, se till att kvinnor och män är jämt representerade inom alla sektorer och yrken, arbeta för lika lön för lika arbete och att överväga nya åtgärder för att främja kvinnors ställning samt; samt - att möjliggöra kombinationen av arbete och familj. Sysselsättningsstrategin har setts över mot bakgrund av att strategin varit i kraft och sysselsättningsstrategins effekter på medlems- staternas politik har utvärderats. Kommissionens bedömning är att sysselsättningsstrategin har haft effekter på medlemsstaternas jämställdhetspolitik. Jämställdhetspolitiken har stärkts sedan strategin initierades, indikatorer för att mäta utvecklingen har antagits och flera medlemsstater utvärderar regelbundet effektiviteten i jämställdhets- politiken. Kommissionen anger i sin utvärdering av strategins effekter att syssel- sättningsgraden för kvinnor i EU har ökat från 1997 till 2002. , , och har högst sysselsättningsgrader för kvinnor. Vissa förändringar kan också skönjas gällande den könssegregerade arbetsmarknaden, vilken har minskat något sedan strategin trädde i kraft. De diskriminerande löne- skillnaderna är fortfarande mycket stora, särskilt i privat sektor och i jordbruks- och industrisektorn, men skillnaderna har minskat . Utvärderingen visar att tillgången till barnomsorg är fortsatt låg, vilket särskilt påverkar sysselsättningsgraden för kvinnor Sysselsättningsstrategin har haft effekter på jämställdhetspolitiken i så gott som alla medlemsstater. , och hade en väl utvecklad jämställdhetspolitik redan då strategin initierades. Dessa länders politik har utvecklats vidare och förstärkts sedan sysselsättnings- strategin initierades. Övriga länder har omorienterat sin politik i enlighet med riktlinjerna. Några länder har särskilt fokuserat på att minska skill- naderna mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden och andra har främst arbetat med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i alla politik- områden. Dessutom har sysselsättningsstrategin lett till att jämställdhet alltmer blivit en gemensam målsättning i EU, i enlighet med artikel 3.2 i fördraget. kommer den framtida sysselsättningsstrategins utformning att diskuteras. De framtida sysselsättningsriktlinjerna kommer att antas . De framtida riktlinjerna kommer att bli färre och mer resultatorienterade än och förväntas vara relativt stabila . Jämställdhet kommer fortsatt att vara en mycket viktig del av strategin. Regeringen verkar för att innehållet i riktlinjerna på jämställdhetsområdet skall ligga fast. Dessutom innebär de kvantitativa mål som EU:s stats- och regerings- chefer beslutat att jämställdhetsåtgärder och kvinnors sysselsättningsgrad och deltagande på arbetsmarknaden fortsatt kommer att prioriteras. skall av kvinnorna vara sysselsatta och 2010 i enlighet med stats- och regeringschefernas beslut. Stats- och regerings- cheferna har också fastställt målet att 2010 skall av barn mellan och skolålder ha tillgång till barnomsorg. Dessa mål kommer att kräva åtgärder på alla nivåer. Regeringen överlämnade en resultatskrivelse om till . Vid Europeiska rådets möte i antogs ett nytt strategiskt mål för unionen till 2010: att bli världens mest konkurrens- kraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt, med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Strategin för att nå målet utgörs av konkreta ekonomiska, sociala och ekologiska åtgärder, i förekommande fall med tidsfrister för genomförande. För att säkerställa en strategisk ledning av Lissabonstrategin beslutades om en årlig uppföljning av varje vår. I syfte att bedöma framstegen mot det strategiska målet beslutades vidare att kommissionen skulle presentera en syntesrapport inför varje vårtoppmöte, vilken skulle baseras på överenskomna strukturindikatorer på områdena sysselsättning, innovation, ekonomiska reformer, social sammanhållning och miljö. På grundval av ett meddelande från kommissionen antog en lista med strukturindikatorer inför vårtoppmötet .