prop · GQ03140 · 2003-06-11 00:00:00 — som bidrar till skydd av känsliga jordar och hotad biologisk mångfald för att främja kvinnors försörjningsmöjligheter eller för att ändra energi- försörjning till ren teknologi som sparar tid och bidrar till hälsosammare inomhusmiljö. Av strategisk betydelse för jämställdhet, liksom för hållbar utveckling, är kvinnors och mäns lika delaktighet i beslutsfattande och båda könens rätt att äga och bruka mark. Dessa frågor behandlas i genomförande- planen från i . Regeringen kommer att i olika FN-organ noga följa upp efterlevnaden av detta åtagande. Inom ramen för det har utarbetats en strategi för hållbar utveckling för perioden 20012004. Ett arbete har påbörjats för att se över den nordiska strategin för hållbar utveckling. En viktig del i arbetsgruppens mandat är att det framhålls att jämställdhet nu skall beaktas i arbetet. På motsvarande sätt kommer att verka för att detta också präglar arbetet när det gäller framtiden för för 21. Miljöministern, , är ordförande i ett nätverk av kvinnor som är miljöministrar från ett tjugotal länder i alla världsdelar. Nätverket driver gemensamt miljörelaterade jämställdhets- frågor i internationella fora. Nätverket ger goda möjligheter att lyfta frågor på den internationella dagordningen. Vid internationella förhandlingar om miljö och hållbar utveckling skall agerande utgå bl.a. från en generalinstruktion att driva jäm- ställdhetsfrågor. Vidare skall det internationella arbetet präglas av insatser som underlättar för synpunkter från både kvinnor och män att reflekteras. 27 Transportpolitik (PO 36) Regeringen avser fastställa etappmål och indikatorer för att nå målet om ett jämställt transportsystem. Målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Ett av fastställt delmål är ett jämställt transportsystem, där transportsystemet är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt. Regeringen har initierat ett kraftfullt kunskapsuppbyggande om jämställdhet inom politikområdet. Trafikverken och Rikstrafikens analyser av transportsystemet ur ett jämställdhetsperspektiv, som de fått regeringens uppdrag att genomföra, kommer att ligga till grund för regeringens fortsatta styrning av transportpolitiken. Regeringen avser ge i uppdrag att föreslå avvägda etappmål och Skr. 2002/03:140 indikatorer för att uppnå målet. Etappmålen avser såväl transporter som fördelning av makt och inflytande vid planeringen av transportsystemet. Regeringen avser därefter att fastställa etappmålen under mandat- 28 IT, tele och post (PO 37) Regeringen har aviserat att man förbereder en tillsättning av en delegation inom området. IT-delegationen skall aktivt integrera ett jämställdhetsperspektiv i sitt arbete. Det IT-politiska målet förutsätter kontinuerliga insatser inom områdena tillgänglighet, tillit och kompetens. Stor uppmärksamhet har kommit att riktas mot kvinnors respektive mäns användning av IT. En ökad användarorientering av tjänsteutvecklingen kan främja jämställd- heten genom bland annat IT-tjänsters utformning och innehåll. Regeringen har aviserat att man förbereder en tillsättning av en IT- delegation som syftar till att: -ge en överblick över , tjänster och målgrupper, -undersöka generella stimulansåtgärder för IT-användning samt -ge förslag på hur en ökad användarorientering av tjänsteutvecklingen kan stimuleras bland annat för att därmed bidra till att IT-tjänsternas utformning och innehåll främjar jämställdheten. 29 Näringspolitik (PO 38) Regeringens mål för näringspolitiken är att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning genom fler och växande företag. Ett bra företagsklimat, ändamålsenliga regler och väl fungerande marknader är viktiga ramvillkor för ett konkurrenskraftigt näringsliv. Kvinnor är underrepresenterade bland nyföretagare och företagare. Regeringens ambition är att kvinnors företagande skall motsvara deras andel av arbetskraften. Regeringen skall arbeta för ett mer jämställt näringsliv och vidta lämpliga åtgärder för att nå dit. Regeringen skall även undersöka möjligheten och lämpligheten av att utforma lagstiftningen så att representationen i näringslivets styrelser förbättras. Statistiken om könsfördelningen i styrelser och ledningsgrupper skall förbättras. Regeringen följer uppmärksamt utvecklingen när det gäller kvinnors Skr. 2002/03:140 och mäns deltagande på ledande poster i näringslivet och tar olika initiativ för att främja en utveckling mot ett mer jämställt näringsliv. Projektet på toppen fortsätter och utvärderas Flera län har redan aviserat att uppföljande seminarier kommer att arrangeras 2005 för att se vilka resultat som uppnåtts. Utvärderingen får visa om och hur en eventuell fortsättning kan läggas upp. Betänkandet Mansdominans i förändring (SOU 2003:16), som avlämnade sitt betänkande , innehåller inga åtgärds- förslag. En process har därför inletts tillsammans med näringslivet, arbetsmarknadens parter och ett antal förändringsaktörer för att få fram åtgärdsförslag för att snabba upp processen mot en jämnare köns- fördelning på ledande poster och i styrelser. Rundabordssamtal har inletts och deltagarna har inbjudits att lämna skriftliga åtgärdsförslag. Resultatet av överläggningarna och de skriftliga förslagen kommer att sändas på remiss tillsammans med utredningen. Regeringen avser även att under- söka möjligheten av och förutsättningarna för att införa någon form av kvoteringsbestämmelse i lagstiftningen när det gäller representationen av kvinnor och män i styrelserna i näringslivet. Synlighet är viktigt för framgång i jämställdhetsarbetet. Den statistik som SCB på regeringens uppdrag tar fram På tal om kvinnor och män är därför ett viktigt instrument. Den innehåller dock bara statistik om kvinnor och män när det gäller börsbolagens VD och styrelser. När det gäller förekomsten av kvinnor och män i ledningsgrupper och styrelser i företag med fler än 200 anställda finns statistik (SOU 1994:3) respektive 2002 (SOU 2003:16). För att följa processen mot ett mer jämställt näringsliv när det gäller toppositionerna, är det viktigt att kunna avläsa resultat av arbetet. SCB:s årliga statistik bör därför kompletteras med uppgifter om könsför- delningen i styrelser och ledningsgrupper, eventuellt med en nedre gräns vad gäller företagsstorleken. Satsningar på kvinnors företagande Regeringen avsätter medel för att främja kvinnors företagande. skall utbudet av information och rådgivning inom området anpassas till både kvinnors och mäns förutsättningar och behov. Utbudet av information och rådgivning har varit anpassat till män och branscher där män driver företag. Kvinnor har därför i vissa fall haft svårt att hitta den form av stöd de söker. Av den anledningen har regeringen sett behovet av att rikta särskilda insatser som möter kvinnors behov. Regeringen avsätter därför 2004 för att främja kvinnors och invandrares företagande och utveckla verksamheten inom området så att det är ändamålsenligt för både kvinnor och män. Inom ramen för anslag för företagsfrämjande kommer medel att avsättas till och Nyföretagarcentra för att driva projekt riktade till kvinnor. tillväxt i existerande företag liksom nyföretagande bland kvinnor. Könsuppdelad statistik om företagandet Regeringens strävan är att statistik om företagande skall vara uppdelad på kön. Regeringens ambition är att kvinnors och mäns företagande skall motsvara deras andel av arbetskraften. För att kunna följa utvecklingen på området behövs bra statistik. finns det ingen könsuppdelad statistik på företagsstocken. Regeringen har därför givit växtpolitiska studier (ITPS) i uppdrag att utveckla statistik som beskriver och analyserar företagens demografi och förbättra statistiken över företagare. Uppdraget skall slutredovisas . En för- bättrad företagarstatistik skulle innebära att man bl.a. kan identifiera kvinnor respektive män som företagare och därmed följa utvecklingen kring respektive köns företagande. 30 Djurpolitik (PO 42) Regeringen har gett i uppdrag till att kartlägga strukturförändringar inom veterinärkåren. Regeringen avser vidare att återkomma vad gäller frågan om att utveckla hästsektorn. har av regeringen fått i uppdrag att kartlägga struktur- förändringar inom veterinärkåren, dvs. ålders- och könsfördelningen och regionala skillnader samt att även lämna en prognos för hur marknaden för veterinära tjänster kommer att se ut . I Hästpolitiska utredningens betänkande En svensk hästpolitik (SOU 2000:109) presenterades ett förslag till en sammanhållen svensk hästpolitik. Syftet med utredningen var att lyfta fram förutsättningarna för att bevara och utveckla hästsektorn i . Utredaren lyfter fram den stora betydelsen hästsporten har för ungdomar, och särskilt flickor när det gäller ridsporten. Regeringen avser att återkomma i frågan och ser det som betydelsefullt ur ett jämställdhetsperspektiv då det är angeläget att stödja idrott och fritidsaktiviteter där flickor dominerar. Förutom en utvecklad kunskap om djur bidrar även idrottsutövandet till gemenskap och ledarskap. Vidare kan en utveckling av hästsporten bidra till arbetstillfällen, vilket inte minst förbättrar kvinnors möjlighet att leva och verka i gles- och landsbygd. 31 Samepolitik (PO 45) Regeringen avser att i den pågående hanteringen av Sametings- utredningen beakta hur jämställdheten ytterligare kan stärkas. Liksom i samhället i övrigt är det viktigt att på olika sätt stärka samekvinnornas ställning i samesamhället i stort och i berörda näringar, rennäringen och fisket. Det handlar bl.a. om att öka kvinnors Skr. 2002/03:140 representation i . 32 Demokrati (PO 46) Regeringen avser att intensifiera arbetet med att integrera jämställdhetsperspektivet i demokratipolitiken. I arbetet med att följa upp propositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80) och regeringens skrivelse En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83) har jämställdhets- perspektivet en naturlig roll. Bland annat kommer detta perspektiv att lyftas i informationsinsatserna kring dessa dokument. Ett viktigt moment är att få fram bra indikatorer som visar hur den svenska demokratin utvecklas. Därför har regeringen givit uppdrag till SCB och att inventera och vidareutveckla demokratistatistiken. Resultaten av dessa arbeten kommer att ge regeringen verktyg för det fortsatta arbete med att stärka jämställdhets- perspektivet inom demokratipolitiken. 33 Minoritetspolitik (PO 47) Regeringen avser att stärka jämställdhetsperspektivet i minoritets- politiken. Det finns skäl att ytterligare utveckla minoritetspolitiken inom olika områden. Det behövs ytterligare kunskap om villkoren för kvinnor och män hos de fem nationella minoriteterna. Jämställdhetsperspektivet bör förstärkas i det fortsatta utvecklingsarbetet i nära samråd med företrädare för de nationella minoriteterna. 34 Utvecklingsarbetet inom departementen Ett omfattande utvecklingsarbete äger också rum inom departementen. Som exempel på detta redovisas nedan arbetet på respektive I syfte att garantera ett könsperspektiv i verk- samhet arrangerar departementets gendergrupp en omfattande teoretisk och praktisk utbildning i könskonsekvensanalys . Målgruppen för den teoretiska utbildningen är politiska ledningen, chefer och handläggare på departementet. Till den praktiska delen har ett begränsat antal handläggare bjudits in. Syftet med utbildningen är dels att Skr. 2002/03:140 ge kunskap i genusteori inom politikområden, dels att ge handläggarna verktyg för att genomföra könskonsekvensanalyser. En utmaning för är att utveckla och precisera Målet är att gendersamordnaren skall fungera som en rådgivare och kvalitetssäkrare i de olika processerna som kan identifieras i som t.ex. utformningen av utrednings- direktiv, propositionsarbete, budgetarbete och myndighetsstyrning. Gendersamordnaren skall starta processer men inte vara den som gör jobbet; ansvaret skall finnas kvar hos respektive sakhandläggare. En förutsättning är att samordnaren är med från början i de olika processerna, då det ger störst möjlighet till påverkan. Samordnaren bör också vara kontaktperson gentemot politiska ledningen och myndighet- ernas gendersamordnare. Jord- och skogsbrukssektorn är av tradition en mansdominerad sektor. Detta är oacceptabelt av flera anledningar. har, utifrån den av antagna jämställdhetsplanen, förordnat en utredare av jämställdhet inom jord- och skogsbrukssektorn i . Utredningen syftar bl.a. till att kartlägga och analysera formell och informell maktfördelning, strukturen i lantbrukshushållen samt i vilken utsträckning kvinnor respektive män erhåller stöd, krediter och lån för investeringar i eget företagande och andra sysselsättningsskapande verksamheter. Mot bakgrund av analysen skall förslag till åtgärder lämnas. Utredningen skall redovisas . avser att tillsätta en projektgrupp för att bättre kunna integrera jämställdhetsaspekten vid utformningen av departe- mentets politik och dess mål. Projektet bör i ett första steg öka medveten- heten kring jämställdhet inom departementet och dess verksamhets- områden. Det kommer att ingå i projektgruppens arbetsuppgifter att identifiera indikatorer för jämställdheten inom berörda politikområden. Arbetet kan följas av dialoger med berörda myndigheter och eventuellt en handlingsplan för myndigheternas verksamhet, i egenskap av utförare av politiken. Ett syfte är också att skapa beredskap för att ta emot betänkandet från den tillsatta utredningen av jämställdhet inom jord- och skogsbrukssektorn. Utredningen kan behöva kompletteras med ytterligare information, med utgångspunkt från resultatet av projektets mål för integreringen. Exempel på områden som har stor bäring för sektorn är konsumentaspekter, livsvillkoren i gles- och landsbygds- områden, försörjning och sysselsättning samt företagande inom och i anslutning till jord- och skogsbrukssektorn. I detta avsnitt beskrivs hur jämställdhetsdimensionen utvecklats inom respektive politikområde . Redovisningen är i första hand inriktad på resultat. Verktyg för att mäta resultat är emellertid inte alltid tillgängliga varför redovisningen ibland blir mer fokuserad på aktiviteter. Inom vissa politikområden, till exempel inom rättsväsendet och total- försvar, redovisas även den politikområdesspecifika personalpolitiken, eftersom den är en viktig del av regeringens jämställdhetspolitik. Statens generella arbetsgivarpolitik redovisas som en del av politikområde 1 Effektiv statsförvaltning. 1 Jämställdhetspolitik (PO 24) Regeringen har beslutat att jämställdhetsarbetet skall integreras som en del av de ordinarie arbetsprocesserna i regeringens arbete. Ansvaret för det strategiska och sammanhållande arbetet återfinns under politik- område 24 Jämställdhetspolitik. I den jämställdhetspolitiska propositionen Delad makt delat ansvar (prop. 1993/94:147) slogs det fast att det övergripande målet för jäm- ställdhetspolitiken är ett samhälle där kvinnor och män har samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga områden i livet. Utifrån detta övergripande mål formulerades sex stycken delmål: -en jämn fördelning av makt och inflytande, -samma möjligheter till ekonomiskt oberoende, -lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet, -lika tillgång till utbildning och möjligheter till utveckling av personliga ambitioner, intressen och talanger, -delat ansvar för hem och barn samt -frihet från könsrelaterat våld. Inom politikområdet Jämställdhetspolitik finns två verksamhetsom- råden; Samordningsansvar för jämställdhetspolitiken och särskilda jäm- ställdhetsåtgärder, samt Motverka könsdiskriminering. har mål- och resultatstyrning kommit att få en alltmer framträdande plats som ett instrument för samhället att påverka olika verksamheters inriktning och effektivitet. Det innebär att mål anges, att resultatet följs upp eller utvärderas och att en bedömning görs som kan ligga till grund för åtgärder. Avsikten är att skapa ett bättre beslutsunder- lag för regering och riksdag genom att tydliggöra sambandet mellan mål, resurser och resultat. Jämställdhetspolitiken är en sektorsövergripande verksamhet dvs. politikområde vars måluppfyllelse är beroende av verksamheter inom Det innebär att den direkta kopplingen mellan mål, resurser och resultat ofta kan vara svag. Ett sätt att tydliggöra denna koppling är att specificera delmål för övriga politikområden så att det framgår vilket resultat som skall uppnås och detta skall vara uppnått. Målen bör också vara möjliga att följa upp med hjälp Skr. 2002/03:140 av resultatindikatorer som i sin tur kan ligga till grund för en utvärdering av jämställdhetspolitikens resultat, sammanvägt över alla politik- områden. De jämställdhetspolitiska mål som gäller är alltför allmänt formulerade för att använda som ett instrument för mål- och resultat- styrning. De täcker inte heller in alla de aspekter som är relevanta för jämställdhetspolitiken, t.ex. kvinnors och mäns hälsa. Samhället har utvecklats och förändrats sedan de jämställdhetspolitiska målen formulerades. Dessa förändringar måste även återspeglas i jäm- ställdhetspolitiken. Exempel på detta är den demografiska utvecklingen mot en allt äldre befolkning och den alltmer ökade sexualiseringen av samhället. Vidare bör ett förtydligande göras om att ojämställdhet förekommer inom alla grupper i samhället oavsett om de är baserade på ålder, social tillhörighet, etnisk och kulturell bakgrund, handikapp eller sexuell lägg- ning. Jämställdhetsperspektivet är relevant för alla grupper av människor och skall alltid anläggas när dessa andra perspektiv adresseras. Den mer fasta organisatoriska uppbyggnaden av jämställdhetspolitiken inleddes med inrättandet av , JämO. I inrättades jämställdhetsenheten 1982. I linje med den uttalade strategin om jämställdhetsintegrering och i syfte att stärka jämställdhetsarbetet på regional och lokal nivå, föreslogs i propositionen Delad makt delat ansvar (prop. 1993/94:147) att jämställd- hetsorganisationen skulle utökas. Detta skedde i och med inrättandet av experter för jämställdhet på regional nivå 1995. En viktig del i jämställdhetsintegreringen är att myndigheterna ges ett tydligt ansvar för genomförandet av jämställdhetsmålen inom olika sak- områden. Verksförordningen (1995:1322) som på övergripande nivå reglerar myndigheternas ledningsformer, organisation, ansvar och uppgifter fick 1995 ett tillägg om att samtliga myndigheter har ansvar för att beakta de krav som ställs på verksamheten i fråga om jämställdhet mellan kvinnor och män. Utöver verksförordningen förtydligas också ansvaret för jämställdhetsfrågor i instruktionen till ett fåtal myndigheter. granskning av regeringens styrning av myndig- heterna på jämställdhetsområdet (RRV 2000:17) visade att cirka hälften av myndigheterna hade någon form av uppdrag eller åter- rapporteringskrav som gällde jämställdhet i de årliga regleringsbreven. Cirka 230 myndigheter lyder direkt under regeringen. Förutom att varje departement inom har fått ansvar för jämställd- hetsfrågorna inom sina ansvarsområden, har myndigheterna detta ansvar indirekt genom verksförordningens krav, eller direkt genom konkreta uppdrag och återrapporteringskrav i regleringsbreven. Detta har inneburit att antalet aktörer med ansvar för jämställdhetspolitiken har ökat. Den statliga jämställdhetsorganisationen utgörs av jämställdhetsenheten i , (JämO) och Jämställd- JämO:s uppdrag är kopplat till jämställdhetslagen vad gäller tillsyn över jämställdhetslagen samt stöd till arbetsgivare för att främja arbetet med aktiva åtgärder. JämO:s ansvar sträcker sig sålunda inte utanför jämställdhetslagens område. På regional nivå finns de särskilt sakkunniga för jämställdhet på länsstyrelserna, som trots namn- bytet har samma funktion och uppdrag som vid inrättandet 1995. Länsstyrelserna är de enda myndigheter som formellt genom för- ordning (2000:864) är ålagda att inrätta en särskild organisation för att bistå myndigheten i arbetet med jämställdhetsintegrering. myndigheter har i regleringsbrev fått i uppdrag att inrätta samordnings- och stödfunktioner i sitt jämställdhetsarbete, vilket i synnerhet gäller de myndigheter som lyder under . har på eget initiativ inrättat en organisation med ansvar för att bevaka och stödja arbetet med jämställdhetsintegrering internt. verket bedömer att de större samt en del av de medelstora myndigheterna har inrättat organisationer för sitt arbete med jämställdhetsintegrering. Jämställdhetslagen (1991:433) är ett viktigt verktyg för att främja kvinnors och mäns lika rätt i fråga om arbete, anställnings- och andra arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheter i arbetet. Lagen trädde i kraft Lagen innehåller förbud mot trakasserier och diskriminering på grund av kön vad gäller lön, rekrytering, befordran, uppsägning m.m. Vidare ställs krav på arbetsgivare att vidta aktiva åtgärder för att uppnå jämställdhet på arbetsplatserna. En årlig jämställdhetsplan skall därför Lagen skärptes fr.o.m. . diskrimineringsbestämmelserna, där en samordning med EG-rätten och övriga diskrimineringslagar gjordes, dels bestämmelserna om lönekart- Krav infördes på arbetsgivarna att kartlägga löne- skillnader mellan kvinnor och män som utför lika eller likvärdigt arbete. Skillnaderna skall även analyseras och analysen skall därefter ligga till grund för en handlingsplan för jämställda löner. De åtgärder som planen innehåller skall genomföras och senast . Förändringarna i lagen innebar också att fackliga organisationer fick möjlighet att föra ärenden till om en arbetsgivare inte följer bestämmelserna om aktiva åtgärder. Det är denna nämnd som prövar frågor om vitesföreläggande. (JämO) återfinns inom verksamhets- området Motverka könsdiskriminering. JämO:s verksamhet är indelad i tre grenar. Inom den första grenen behandlas de anmälningar om diskriminering som inkommer till myndigheten. De flesta anmälningar rör lönediskriminering, diskriminering vid rekrytering/befordran, uppsägning samt sexuella trakasserier. Antalet anmälningar avseende ärenden som rör diskriminering med anknytning till graviditet och föräldraskap fortsätter att öka. JämO:s uppgift är att utreda anmälningar om könsdiskriminering och bedöma om de fakta som framkommer gör det antagligt att diskriminering förekommit. Om så är fallet skall JämO försöka nå en frivillig överenskommelse med arbetsgivaren, förlikning, och om inte det lyckas väcka talan i domstol. Omkring hälften av ärendena avslutas på grund av att diskriminering inte kunnat visas. Resterande ärenden avgörs i förlikning eller i domstolsförfarande. JämO:s andra verksamhetsgren är tillsyn av de aktiva åtgärder som arbetsgivarna är ålagda enligt jämställdhetslagen: att upprätta jämställd- hetsplan samt en plan för jämställda löner. Verksamhetsgrenen omfattar även rådgivning och utbildning. Myndigheten skall verka för att be- stämmelserna i lagen i första hand efterföljs frivilligt. JämO prioriterade information och rådgivning om lönekartläggnings- bestämmelserna efter det att bestämmelserna trätt i kraft. genomförde JämO den största massgranskningen någonsin av privata arbetsgivare. JämO inledde en granskning av elva större myndigheter. Endast en av myndigheterna fick godkänt vid den första granskningsomgången. Bristerna var störst när det gäller lönekartläggningsbestämmelserna. JämO erbjöd de myndigheter som inte godkänts en utbildningsdag som följdes av enskild rådgivning. Samtliga berörda myndigheter deltog i aktiviteterna. Likabehandlingslagen har varit i kraft . JämO har här inriktat verksamheten på utbildning och information riktad till högskolor och studenter. Den tredje verksamhetsgrenen omfattar information och opinions- bildning.