prop · GQ031d5 · 2003-01-01 00:00:00 — 1.fullgöra de uppgifter som har att utföra enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627) och säkerhetsskyddsförordningen (1996:633), 2.svara för den beredskapsplanering som har att utföra och 3.lämna tekniskt biträde åt polisväsendet i den utsträckning som det är lämpligt med hänsyn till verksamhetens art. Säkerhetspolisen skall också enligt 5 b § i en- lighet med 11 § förordningen (1996:730) med instruktion för till lämna utdrag av eller upplysning om 2.de övriga uppgifter Säkerhetspolisen behandlar enligt polisdatalagen (1998:622). Enligt 17 § förordningen (1989:773) med instruktion för leds Säkerhetspolisen av en säkerhetspolischef. Rikspolischefen skall avgöra sådana frågor på Säkerhetspolisens område som är av särskild vikt och sådana säkerhetsfrågor som också berör andra polismyndigheter. Rikspolischefen får också i ett särskilt fall avgöra en fråga. Utöver dessa inskränkningar ansvarar säkerhetspolischefen för den löpande verksamheten vid och för de uppgifter där som en myndighets chef har att utföra enligt verksförordningen (1995:1332). Säkerhetspolisen har ett eget anslag som bestäms av . Regeringen styr Säkerhetspolisens verksamhet på sedvanligt sätt genom ett regleringsbrev. I samband härmed utfärdar regeringen också riktlinjer för Säkerhetspolisens verksamhet. Säkerhetspolisen har en i praktiken självständig ställning inom den centrala polisorganisationen. Sekretess hindrar i allmänhet att de närmare riktlinjerna för Säkerhetspolisens verksamhet redovisas offentligt. Frågan om Säkerhetspolisens styrning och organisation behandlades av 1988/89. Då konstaterade regeringen (prop. 1988/89:108 s. 14) att det inte skulle vara lämpligt att, på det sätt som sker med den öppna polisen, behandla sådana frågor i samband med budgetbehandling. Å andra sidan ansåg regeringen att det var lämpligt att beredningen av riktlinjerna skedde på ett sätt att de kunde få så bred parlamentarisk bas som möjligt. Regeringen ansåg att det lämpligen kunde ske genom att regeringen innan riktlinjerna utfärdades samrådde i första hand med ledarna för de oppositionspartier som är företrädda i utrikesnämnden. anslöt sig till regeringens bedömning (1988/89:JuU:21, rskr. 1988/89:287). Säkerhetspolisens roll och organisatoriska ställning har varit föremål för utredning . redovisade /sitt betänkande Den centrala polisen (SOU 2000:25). I betänkandet föreslogs bl.a. en sammanslagning mellan . Be- tänkandet remissbehandlades. Remissutfallet var blandat. Ett flertal remissinstanser ansåg att det underlag som presenterades inte var tillräckligt för att ta ställning till frågan om ett samgående. Regeringen gav därefter i uppdrag att överväga och lämna förslag om samverkan, samordning och ansvarsfördelning mellan den öppna polisen och Säkerhetspolisen samt förhållandet mellan och polismyndigheterna när det gäller bekämpningen av den grova och organiserade brottsligheten. redovisade sitt uppdrag . När det gäller förhållandet mellan Sä- kerhetspolisen och föreslog att dessa båda organisationer skulle ersättas med en sammanhållen operativ enhet inom . Vid remissbehandlingen av förslaget framfördes kritik mot förslaget från flera remissinstanser. Regeringen gör bedömningen att det inte nu bör göras några stora förändringar av den nuvarande organisationen. Det skulle under nuvarande förhållanden, särskilt med tanke på den förändrade hotbild och det förändrade samarbetsklimat som uppstått efter terroristattackerna i , vara olämpligt att göra omorganisationer som riskerar att störa verksamheten. Det kan också finnas skäl att avvakta de överväganden som kommer att göras av den utredning som skall kartlägga och analysera samhällets beredskap och förmåga inför omfattande terroristattentat och andra likartade extraordinära händelser i (dir. 2001:120). Regeringen har emellertid ansett att det är angeläget att se över gränsdragningen mellan Sä- kerhetspolisen och den öppna delen av polisen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Regeringen gav därför i regleringsbrevet för i uppdrag att beträffande den öppna polisen och Säkerhetspolisen dels utveckla samverkan, dels företa, eller i förekommande fall föreslå regeringen, förändringar i fråga om ansvars- och uppgiftsfördelningen. Detta i syfte att stärka polisväsendets förmåga att bekämpa den grova, organiserade brottsligheten. Åtgärderna, som skall göra rollfördelningen tydligare, skall hållas inom ramen för den organisationsstruktur i stort som råder och ske i nära samverkan med berörda organ inom polisväsendet. En delredovisning av uppdraget har skett . Uppdraget har slutredovisas . I delredovisningen föreslås bl.a. en ändring i förordningen (1989:773) med instruktion för med innebörden att de frågor som handläggs vid försvarsenhet i fortsättningen huvudsakligen skall utföras av polisenheten vid . I beslut om Säkerhetspolisens inriktning och organisation m.m. angavs att regeringen i regleringsbrev skulle utfärda riktlinjer för verksamheten. I regleringsbrevet anges målen för verksamheten, återrapporteringskrav och uppdrag till Sä- kerhetspolisen. Dessutom behandlas finansiering av Säkerhetspolisens verksamhet och de villkor som ställs upp i den delen. I riktlinjerna anger regeringen för Säkerhetspolisen bl.a. vilka prioriteringar som skall styra verksamheten , hur verksamheten skall vara organiserad och riktlinjer för Säkerhetspolisens samarbete med andra organ, såväl nationella som internationella. En hel del av de uppgifter som finns i regleringsbrevet och i riktlinjerna är sådana som normalt återfinns i en myndighetsinstruktion. Det förekommer en stor mängd uppgifter i såväl regleringsbrev som riktlinjer som är av synnerlig betydelse för rikets säkerhet. Det är därför inte möjligt att slopa sekretessen. Däremot gör regeringen bedömningen att de uppgifter som närmast berör Säkerhetspolisens organisation och verksamhet i stort skulle kunna föras över till en instruktion och göras offentliga. Utfärdandet av en instruktion för Säkerhetspolisen skulle ligga väl i linje med den strävan att göra Säkerhetspolisens verksamhet öppnare som regeringen haft . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 också tydliggöra organisationen inom den centrala polisorganisationen och Säkerhetspolisens roll inom den. Därutöver skulle den fördelen vinnas att Säkerhetspolisens regleringsbrev skulle kunna följa den uppläggning som övriga regleringsbrev inom rättsväsendet har. Regeringen anser därför att det bör införas en instruktion för Säkerhetspolisen. Denna skulle kunna träda i kraft /2003. Den slutliga utformningen av instruktionen kommer att ske med beaktande av redovisning av det nämnda uppdraget som gavs till styrelsen i regleringsbrevet för . Vad gäller den av föreslagna förändringen beträffande beredskapsplanering, anser regeringen att en sådan förändring är lämplig och ändamålsenlig. Förändringen bör därför genomföras. Vissa av de förutsättningar för Säkerhetspolisens verksamhet som anges i regleringsbrevet måste med hänsyn till Säkerhetspolisens verksamhet även fortsättningsvis omfattas av sekretess. Detta gäller även riktlinjerna för Säkerhetspolisens verksamhet. Riktlinjerna bör emellertid beredas med riksdagspartierna på motsvarande sätt som sker . 1 Motsvarar 788 314 tkr prisnivå. Vid utgången av 2001 hade åklagarorganisationen en ekonomi i balans. Anslagssparandet uppgick till . Anslagsförbrukningen har dock ökat. Detta förklaras främst av ökade personalkostnader. Utgiftsprognosen visar på ett stort kreditbehov. I enlighet med budgetproposition har åklagarorganisationen tillförts . Trots detta tillskott kommer det ekonomiska läget att vara ansträngt. Kraven på effektivt resursutnyttjande är därför stora. Vissa justeringar har gjorts som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Regeringen föreslår därmed att anslag fastställs till . beräknas anslaget till . Tabell 4.17 Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:3 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Motsvarar 321 640 tkr prisnivå. hade vid utgången av 2001 en ekonomi i balans. Det underskott på som fanns vid ingången av 2001 hade förbytts mot ett anslagssparande på . En av anledningarna till att det fanns ett anslagssparande vid årets utgång var att fick ett tillskott på tilläggsbudget 2001 på . Den ökade anslagsförbrukningen beror främst på ökade personalkostnader. Trots en ekonomi i balans är kraven på att skall arbeta aktivt för att effektivisera resursutnyttjandet stora. Vissa justeringar har gjorts som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Regeringen föreslår därmed att anslag fastställs till . beräknas anslaget till . Tabell 4.19 Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:4 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Varav 1 300 tkr på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition och 16300 tkr på tilläggsbudget i denna proposition. 2Motsvarar 3 667 735 tkr prisnivå. Domstolsväsendets anslag uppgick till . Förbrukningen understeg således anvisade medel med och vid utgången av uppgick anslagssparandet till ca . Anslagssparandet uppkom på grund av att ca i lönekostnader och försäkringspremier avseende 2001 betalades ut först . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Vidare har stora investeringar fått senareläggas till följd av utgiftsbegränsningen som lades på domstolsväsendets anslag . Innevarande år kommer utgifterna att överstiga anvisade medel och anslagssparandet kommer att minska. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.21 Avgiftsbelagd verksamhet beräknas domstolsväsendet att leverera in avgifter till inkomsttitel motsvarande , varav utgör ansökningsavgifter och kungörandeavgifter. levererades även in expeditionsavgifter för ärenden vid i och för företagsinteckningar i . De sistnämnda avgifterna upphör att levereras från då verksamheterna överförts till respektive . Avgiftsinkomster som disponeras härrör i huvudsak från uthyrning av lokaler och personal, försäljning av kopior och rättsfallspublicering. Regeringens bedömning av domstolsväsendets verksamhet redovisas i avsnitt 4.6.3. trädde i kraft och särskilda miljödomstolar inrättades. I enlighet med regeringens uppdrag har utvärderat miljödomstolarnas påverkan på domstolsväsendets kostnader. Till följd av utvärderingen gjordes i budgetpropositionen en överföring av engångskaraktär om till domstolsväsendet. På tilläggsbudget i denna proposition föreslår regeringen ytterligare en engångsvis överföring om avseende innevarande år. föreslår regeringen att anslagets ram höjs med för att kompensera för de ökade kostnader som 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 inrättandet av miljödomstolarna inneburit. Fi- nansiering sker från utgiftsområde 20, anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden. har beslutat (prop. 2000/01:88, bet. 2000/01:JuU24, rskr. 2000/01:223) att i stället för skall svara för sjöfartsregistret. överflyttades sjöfartsregistret till . Kostnader för överflyttning samt drift har beräknats till . Anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. minskades med detta belopp på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition. För att täcka de löpande driftskostnaderna föreslår regeringen på tilläggsbudget i denna proposition att tillförs . föreslår regeringen en överföring till , utgiftsområde 22, anslaget 36:9 om från anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. För domstolsväsendets arkivkostnader överförs till utgiftsområde 17, anslaget 28:21 och landsarkivet. För Gentekniknämndens konferensverksamhet överförs engångsvis till anslaget 4:9 . Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler med mera räknas anslaget upp med ca . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Sammantaget föreslår regeringen att anslaget fastställs till 3 . beräknas anslaget uppgå till 3 . Tabell 4.22 Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:5 Domstolsväsendet m.m. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (2001:25) om försöksverksamhet med videokonferens i allmän förvaltningsdomstol Regeringens förslag: Regeringen föreslår att lagen (2001:25) om försöksverksamhet med videokonferens i allmän förvaltningsdomstol förlängs att gälla till och med . Skälen för regeringens förslag: pågår en försöksverksamhet med videokonferens i allmän förvaltningsdomstol. Denna skall pågå till och med . Som framgår av avsnitt 4.4.8. har emellertid tekniken inte kunnat installeras och användas i den omfattning som varit tänkt. Det kommer därför att ta än planerat att få tillräckligt underlag för att bedöma om verksamheten bör permanentas. Försöksverksamheten bör därför förlängas. Lagstiftningsärendet faller inom lagrådets granskningsområde. Lagrådets hörande har bedömts vara överflödigt på grund av frågans beskaffenhet. 1 Varav 160 000 tkr på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition. 2Motsvarar 4 472 939 tkr prisnivå. förbrukade kriminalvården mindre än vad som anslagits för verksamheten. Detta har lett till att utnyttjandet av anslagskrediten har minskat. Vid budgetårets slut hade anslagskrediten utnyttjats med . Kriminalvården har på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition fått ett tillskott på . Tillskottet skall användas till att lösa den akuta bristen på anstalts- och häktesplatser. Vidare har anslaget tillförts på tilläggsbudget som ett led i den särskilda satsningen på att bekämpa narkotikamissbruket inom krimi- nalvården vilken regeringen presenterat i sin narkotikapolitiska handlingsplan (prop. 2001/02:91). disponerar även av det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder för detta ändamål. Prognosen visar att kriminalvården trots dessa tillskott kommer att behöva utnyttja anslagskrediten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Kriminalvården disponerar inkomster från arbetsdriften inom kriminalvården. För arbetsdriften gäller inte kravet på full kostnadstäckning. Det ekonomiska målet är satt till att intäkterna skall motsvara av kostnaderna för arbetsdriften. Av 5 § lagen (1994:451) om försöksverksamhet med intensivövervakning med elektronisk kontroll framgår att dömda som deltar i försöksverksamheten skall betala en avgift. Avgiften uppgår till per dag, dock högst . Avgiften skall betalas i förskott till för att därefter kvartalsvis tillföras brottsofferfonden. Tabell 4.24 Avgiftsbelagd verksamhet Ej disponibla/intensiv- var kriminalvårdens anslagsförbrukning lägre än anvisade medel, vilket innebar att kriminalvården byggde upp ett stort anslagssparande. Orsaken var i första hand att beläggningen vid anstalter och häkten minskade. I det korta perspektivet blev kriminalvårdens häktes- och anstaltsorganisation överdimensionerad. Beläggningen minskade främst på grund av verkställighetsreformen intensivövervakning med elektronisk kontroll men också på grund av att antalet fängelsedomar minskade. Mot denna bakgrund minskades kriminalvårdens anslagsram. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Vid utgången av hade det tidigare anslagssparandet förbrukats i sin helhet och kriminalvården har i stället utnyttjat sin anslagskredit. Den ekonomiska situationen förbättrades dock genom de tillskott som då tillfördes kriminalvården. Beläggningen inom anstalter och häkten har ökat och råder det brist på platser. Bristen på framför allt anstaltsplatser har präglat verksamheten men även innevarande år. Enligt beror det ökade platsbehovet på att fler intagna har långa strafftider och på slopandet av halvtidsfrigivningen. För att ge kriminalvården förutsättningar att möta det ökade platsbehovet har kriminalvården på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition fått ett tillskott på . bedömer att ytterligare volymökningar är att vänta och att man därför kommer att behöva utöka antalet anstalts- och häktesplatser. Regeringen instämmer i denna bedömning. För att ge kriminalvården förutsättningar att både behålla de platser som öppnas under innevarande år och klara platsbehoven anser regeringen att anslaget behöver tillföras 2003 och 2004. Som tidigare nämnts har regeringen avsatt 2004 för en särskild narkotikasatsning inom kriminalvården (prop. 2001/02:91). Under innevarande år disponerar kriminalvården av dessa. Regeringen föreslår att kriminalvårdens anslag ökas med som ett led i denna satsning. Kriminalvården kommer även att få disponera av det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder för detta ändamål. I anslagsberäkningen har myndigheten även kompenserats för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader. Beloppet uppgår till . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Anslaget sänks vidare med för att delfinansiera arkivhållningen hos . Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att kriminalvårdens anslag fastställs till 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 beräknas anslaget till 4 . Tabell 4.25 Härledning av anslagsnivå 20032004 för 4:6 Kriminalvården Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Motsvarar 42 993 tkr prisnivå () är ett stabsorgan under regeringen och ett expertorgan inom rättsväsendet. Myndighetens övergripande mål är att främja brottsförebyggande arbete genom utvärdering, kunskapsutveckling, informationsspridning och utbildningsinsatser inom det kriminalpolitiska området och därigenom bidra till att minska brottsligheten och öka tryggheten. Viktiga inslag i verksamheten är att ta fram underlag till regeringen och rättsväsendets myndigheter för åtgärder och prioriteringar i det kriminalpolitiska arbetet. BRÅ har också en viktig roll att verka för utvecklingen av det lokalt brottsförebyggande arbetet, och har av regeringen tilldelats särskilda medel för att stimulera detta arbete. Två rådgivande organ är knutna till myndigheten, dels en referensgrupp för rättsväsendet, dels en vetenskaplig nämnd med representanter från olika ämnesområden. Det genomsnittliga antalet anställda var 63, jämfört med 59 föregående budgetår. Målen för kompetensförsörjningen har inte kunnat nås fullt ut . Svårigheter med att rekrytera kompetent IT-personal betonas. En handlingsplan för att främja etnisk mångfald har upprättats. rekryterar främst kvalificerade forskare och erfarenheterna är att det är förhållandevis svårt att få personer med invandrarbakgrund att söka dessa tjänster. Brottsförebyggande rådets verksamhet delas in i verksamhetsområdena stöd till lokalt brottsförebyggande arbete, reformutvärdering och analys av brottsutvecklingen, individinriktade åtgärder, internationellt arbete samt officiell statistik för rättsväsendet. Antalet lokala brottsförebyggande råd har ökat och överstiger nu regeringens mål på två tredjedelar av landets kommuner. Totalt finns det över 250 lokala brottsförebyggande råd som existerar eller är under uppbyggnad. I denna summa ingår även de som inrättats i stadsdelar i , och . Spridningen varierar mellan länen. Aktiviteten i de lokala brottsförebyggande råden har också ökat och flera olika aktörer är aktiva i arbetet. Polisen är i stort sett alltid representerad (). Övriga vanligt förekommande aktörer är socialförvaltning (), kommunpolitiker (), skola (), fritidsförvaltning () samt lokal företagsverksamhet (). Även bostadsföretag, folkhälsoråd, hälso- och sjukvård, stadsbyggnadskontor och kyrkan, föräldraföreningar, elevråd m.m. deltar i varierande grad. Vart tredje lokalt brottsförebyggande råd har haft någon form av verksamhet inriktad mot brott med rasistiska eller främlingsfientliga inslag. En liten del av de lokala brottsförebyggande råden är inriktade på att motverka brott med homofobiska inslag. BRÅ har vidtagit en mängd åtgärder för att sprida resultat och erfarenheter av lokalt brottsförebyggande arbete. Enligt de enkätundersökningar som gjorts hos lokala aktörer har kunska- pen ökat men ett stort behov av fortsatt kunskap kvarstår. har mottagits bäst. Tidskriften och nyhetsbrevet har också fått positivt gensvar. BRÅ:s webbsida Kontaktpunkten har dock inte använts i samma utsträckning. Det pågår emellertid ett arbete på BRÅ för att förbättra Kontaktpunkten. Under anslaget 4:15 Bidrag till brottsförebyggande arbete redogörs mer utförligt för det ekonomiska stödet till brottsförebyggande arbete. Reformutvärdering och analys av brottsutvecklingen publicerade BRÅ ett flertal rapporter inom områdena reformutvärdering och analys av brottsutvecklingen. Bl.a. slutredovisade BRÅ regeringsuppdraget att granska närpolisreformen och utvärdera polisens arbete med att bekämpa vardagsbrottsligheten. Arbetet med att utvärdera kameraövervakning på allmän plats fortsatte. har två större projekt som avser att belysa kriminalpolitiska reformer påbörjats. I det ena projektet görs en utvärdering av lagen om besöksförbud, särskilt med avseende på hur kvinnor som skall skyddas av lagen upplever skyddet. Det andra projektet, som är ett regeringsuppdrag, presenterades för justitieministern och är en uppföljning av rättsväsendets insatser mot rasistisk, främlingsfientlig och homofobisk brottslighet samt olaga diskriminering. BRÅ har analyserat hur insatserna påverkat utvecklingen av ifrågavarande brottslighet. Vidare publicerades en rapport om brottsutvecklingen i 19982000 (2001:10) samt en närmare analys av dödligt våld mot kvinnor i nära relationer (2001:11). I samband med att BRÅ publicerar rapporter sprids resultaten även genom seminarier och föreläsningar. BRÅ har publicerat fyra rapporter inom området individinriktade åtgärder; Efter muck Från anstalt till livet i frihet (2001:2), Brott och annan misskötsamhet under permission (2001:6), Exit En uppföljning och utvärdering av organisationen för avhoppare (2001:8) samt Kriminell utveckling. Tidiga riskfaktorer och förebyggande åtgärder (2001:15). Flera åtgärder har vidtagits för att sprida resultaten av utvärderingarna och för att öka kunskapsutvecklingen inom området. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 med att BRÅ publicerar rapporter sprids resultaten även genom seminarier och föreläsningar. BRÅ samarbetar med de övriga brottsförebyggande råden i och har bl.a. utarbetat en strategi för hur man skall kunna förbättra kriminalstatistikens jämförbarhet. BRÅ har också vidtagit åtgärder för att förbättra tillgängligheten internationellt, bl.a. innehåller samtliga BRÅ:s rapporter en sammanfattning på engelska. Sammanfattningarna görs också som särtryck som skickas ut till adressater över hela världen. BRÅ är en av de svenska kontaktpunkterna i det Eu- ropeiska nätverket för förebyggande av brott (EUCPN) och bidrar härigenom med sakkunskap i EU-arbetet. BRÅ har även varit aktiv i ett nätverk bestående av brottsförebyggande råd från en rad olika länder (Directors of Government research agencies). Officiell statistik för rättsväsendet