prop · GQ03100d7 · 2003-04-15 00:00:00 — Exempelvis har vissa länder relativt stora inslag av obligatoriska avtalsförsäkringar som för den enskilde individen har en skatteliknande karaktär medan andra länder finansierar samma typ av försäkringar via skattemedel. Vid en jämförelse av skattekvoter, i syfte att ge en mer rättvisande ekonomisk innebörd, bör så långt som möjligt korrigeras för detta. Sådana korrigeringar är emellertid mycket svåra att göra. Tabell 5.19 Skattekvoten 1999, förändring av skattekvoten 19901999 samt skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten för ett urval av 0,00, -1,2 -4,5 0,53, -0,2 3,06, -1,4 -0,7 Anm.: Transfereringarnas inverkan på skattekvoten avser . Förändringen för del förklaras i huvudsak av statens och kommunernas avlyfta moms. Jämförelse av den okorrigerade skattekvoten över tiden ger dock en indikation på hur skattenivån i olika länder har utvecklats. I tabell 5.19 redovisas skattekvoten 1999 samt förändringen av skattekvoten för ett antal . Länderna är indelade i olika grupper beroende på vilken inverkan de skattepliktiga transfereringarna har på skattekvoten. I den första gruppen förklarar skatt på transfereringar högst av skattekvoten medan de i den tredje gruppen förklarar mellan . framgår bl.a. att skattekvoten minskat i fem länder medan den i flertalet länder ökat med mellan . redovisning av skattekvoten skiljer sig något från den som NR tillämpar. I tabell 5.20 redovisas skattekvot för perioden 20012006, dels enligt NR:s definition, dels beräknad utifrån de periodiserade skatterna. Skillnaden mellan kvoterna förklaras av periodiseringseffekter. Den höga NR-skattekvoten 2001 förklaras således till stor del av kapital- och bolagsvinster . Även skillnaden i skattekvoten 2002 förklaras av att kapitalvinsterna beräknas ha varit högre 2001 i jämförelse med 2002. ökar den periodiserade skattekvoten. Större delen av denna ökning förklaras dock av att det särskilda grundavdraget för pensionärer ersätts med en beskattad garantipension. Omläggningen, som är saldoneutral, beräknas höja skattekvoten . kommer NR att ändra sina redovisningsprinciper så att de kommer att överensstämma med den strikt periodiserade redovisningen. Omläggningen innebär att skattekvoten kommer att räknas om även . Tabell 5.20 Skattekvot enligt nationalräkenskaperna (NR) och periodiserad skattekvot I tabellen redovisas även den periodiserade skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar. En övergång från bruttotill nettoredovisning, dvs. om pensioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersättningar vid arbetslöshet gjordes skattefria, skulle inte påverka de offentliga finanserna men skattekvoten skulle sjunka till . 5.7.1 Skatt på arbete Statlig och inkomstskatt utgår på beskattningsbar förvärvsinkomst. Beskattningsbar förvärvsinkomst beräknas som taxerad inkomst minskad med allmänna avdrag, avdrag för allmän pensionsavgift, grundavdrag och sjöinkomstavdrag. Den taxerade inkomsten utgörs av summan av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Vid en taxerad förvärvsinkomst som understiger medges ett grundavdrag på . För inkomster därutöver trappas grundavdraget upp för att som högst uppgå till vid en inkomst på . Därefter trappas grundavdraget ned för att uppgå till för inkomster som överstiger . En sammanfattning av grundavdragets konstruktion framgår av tabell 5.21. Tabell 5.21 Grundavdrag vid inkomstbeskattningen 57 900 104 800 16 500 25 800 25 800 11 500 inkomstskatt beräknas på beskattningsbar inkomst. varierar skattesatsen mellan beroende på kommuntillhörighet. Den genomsnittliga skattesatsen i riket är (exklusive kyrko- och begravningsavgift). I likhet 19992002 är det fasta beloppet på per skattskyldig en inkomstskatt. Statlig inkomstskatt betalas på den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger den nedre skiktgränsen, och med på den del som överstiger den övre skiktgränsen. är den nedre skiktgränsen och den övre . I tabell 5.22 redovisas den totala inkomstskatten, inklusive allmän pensionsavgift, för olika årslöner 2003. Skatten är beräknad utifrån en skattesats om . Dessutom anges hur mycket skatten ökar eller minskar då skattesatsen är högre alternativt lägre. Hänsyn har tagits till grundavdrag och allmän pensionsavgift (se avsnittet om arbetsgivaravgifter och allmän pensionsavgift). Tabell 5.22 Inkomstskatt för olika årslöner 2003 +/- 920 +/- 1 179 +/- 1 439 +/- 1 699 +/- 1 959 +/- 2 219 +/- 2 478 +/- 2 715 +/- 2 951 +/- 3 188 +/- 3 428 +/- 4 028 +/- 4 628 +/- 5 828 +/- 8 828 Arbetsgivaravgifter och allmän pensionsavgift Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare och egenavgifter betalas av den som bedriver näringsverksamhet. Det sammanlagda avgiftsuttaget av arbetsgivaravgifter inklusive allmän löneavgift är och beräknas på utbetald bruttolön och förmåner. Summan av egenavgifter inklusive allmän löneavgift uppgår i normalfallet till av överskottet i verksamheten för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. I tabell 5.23 visas vilka avgifter som ingår i arbetsgivar- och egenavgifterna. Särskild löneskatt utgår på inkomster av passiv näringsverksamhet, på pensionsutfästelser samt på arbetsinkomster för personer som är . Allmän pensionsavgift betalas på pensionsgrundande inkomster. Avgiften fastställs i samband med inkomsttaxeringen och uppgår av avgiftsunderlaget, dock till högst 8,07 inkomstbasbelopp. Tabell 5.23 Arbetsgivaravgifter och egenavgifter m.m. 1 För 3 och 30 dagars karens gäller . 5.7.2 Skatt på kapital Skatt på kapitalinkomster betalas av fysiska personer och dödsbon. Statlig inkomstskatt tas ut med en skattesats om på kapitalinkomster. Beskattningen kan delas in i två huvudgrupper: löpande avkastning och kapitalvinster. Löpande avkastning är bl.a. räntor och utdelningar på aktier, medan en kapitalvinst är en realiserad värdestegring. Skattskyldiga är bl.a. aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, sparbanker, föreningsbanker och svenska värdepappersfonder. Den statliga inkomstskatten uppgår till av den beskattningsbara inkomsten. Undantaget är värdepappersfonderna där skatten är av underlaget. Skattesystemet är så utformat att företagen har tillgång till olika reserveringsmöjligheter. Avsättning till periodiseringsfond medges av inkomsten. Senast det sjätte beskattningsåret efter det att avsättningen gjordes måste medlen återföras till beskattning. Därigenom kan företag utjämna beskattningen över tiden. Vid en realränta på kan den effektiva skattesatsen beräknas till . Pensionssparande och sparande i kapitalförsäkringar beskattas genom en avkastningsskatt på den sparade förmögenheten. Skatten baseras på en schablonmässigt beräknad avkastning som utgörs av kapitalunderlaget multiplicerat med den genomsnittliga statslåneräntan året före beskattningsåret. För kapital som hör till pensionsförsäkringar tillämpas en skattesats på , och för dito till kapitalförsäkringar en skattesats på . Skatt utgår på fastighet som taxerats som småhusenhet, hyreshusenhet, industrienhet inklusive elproduktionsenhet eller lantbruksenhet om det på lantbruksenheten finns vad som vid fastighetstaxeringen betecknas som småhus eller mark för småhus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxeringsåret inte varit skattepliktig enligt fastighetstaxeringslagen. Skattskyldig är ägare till fastigheten. Skattesatserna för olika slag av fastigheter redovisas i tabell 5.24. Tabell 5.24 Skattesatser för olika slag av fastigheter Skatten utgår på fastighetens taxeringsvärde, vilket skall motsvara av fastighetens marknadsvärde. Med marknadsvärde avses det pris fastigheten sannolikt betingar vid en försäljning. För småhus och hyreshus fastställs ett värdeår som normalt motsvarar det år då fastigheten färdigställs. Värdeåret kan dock förändras vid ombyggnader. efter värdeåret utgår ingen fastighetsskatt och för de därpå följande fem åren utgår endast halv fastighetsskatt. En begränsningsregel för fastighetsskatten har införts fr.o.m. . Den innebär i huvudsak att ett hushåll, under vissa förutsättningar, skall betala maximalt av inkomsten i fastighetsskatt. Skattskyldiga till förmögenhetsskatt är bl.a. fysiska personer bosatta i . Skattskyldigheten omfattar all skattepliktig förmögenhet i och i utlandet. Förmögenhetsskatt för juridiska personer betalas dels av svenska föreningar och samfund till den del medlemmarna inte har del i förmögenheten genom sin andel, dels av svenska stiftelser. Fribelopp och skattesatser redovisas i tabell 5.25. Förmögenhetsskatten tas ut på den del av den skattepliktiga förmögenheten som överstiger fribeloppet. Skattskyldig är den som förvärvar egendomen. Befriade från arvsskatt är bland andra staten och vissa stiftelser. Arvsskatt utgår på värdet av den skattskyldiges lott och beräknas efter en progressiv skatteskala, som beror på vilken av tre olika skatteklasser den skattskyldige tillhör. I tabell 5.26 anges arvsskatten för de olika skatteklasserna. Tabell 5.26 Arvsskatt för olika skatteklasser Skattepliktig lott, klass I Skattepliktig lott, klass II 70 000 140 000 Skattepliktig lott, klass III 90 000 170 000 Till klass I hänförs bland andra make, sambo, barn, avkomling till barn, make och sambo till barn och make eller sambo till avlidet barn. Till klass II hänförs annan än sådan som avses i klass I eller klass III som t.ex. förälder, syskon, syskonbarn eller någon som inte är besläktad med den avlidne eller givaren. Till klass III hänförs bl.a. förvärv genom testamente som tillfaller stiftelse eller sammanslutning som har ett visst allmännyttigt ändamål. Skatten beräknas efter att ett grundavdrag har gjorts. Vid beskattningen är grundavdraget för den efterlevande maken eller sambon och för övriga i klass I är grundavdraget . För arvs- eller testamentslott som beskattas enligt klass II och klass III är grundavdraget . Gåvoskatt utgår på egendom som förvärvas genom gåva. Skattskyldig är den som förvärvar egendomen. Befriade från gåvoskatt är bland andra staten och vissa stiftelser eller sammanslutningar som har ett visst allmännyttigt ändamål. För gåvoskatt gäller samma klasser och skattesatser som för arvsskatten. Grundavdraget är dock alltid . Stämpelskatt utgår på förvärv av fast egendom och tomträtter samt vid beviljande av inteckningar. Vid förvärv är skatten av egendomens värde. Förvärvas egendomen av en juridisk person är dock skatten med vissa undantag . Vid inteckning är skatten av inteckningsbeloppet för fast egendom och tomträtt, för luftfartyg och näringsverksamhet samt för skepp. Mervärdesskatt utgår på värdet av omsatta och skattepliktiga varor och tjänster. Skattskyldig är den som har skattepliktig omsättning av varor och tjänster, import av skattepliktiga varor samt den som gör ett gemenskapsinternt förvärv av Skatt tas ut i varje led, varvid den som är skattskyldig har avdragsrätt för den skatt som betalats till leverantör. Detta medför att det endast är mervärdet som beskattas i varje produktions- eller distributionsled. Omsättning av alla varor och tjänster är, om inte annat särskilt stadgas, skattepliktig. Huvudregeln är att mervärdesskatt utgår av beskattningsunderlaget. Från denna regel gäller följande undantag: för livsmedel, hotell och camping, transport i skidliftar, konstnärs försäljning av egna konstverk, import av konstverk, samlarföremål och antikviteter, för allmänna nyhetstidningar (dagstidningar) och tidskrifter, personbefordran, entréavgifter till konserter, cirkus-, biograf-, teater-, opera- eller balettföreställningar, djurparker, biblioteks- och museiverksamhet, vissa immateriella rättigheter, idrottslig verksamhet, böcker, broschyrer och liknande samt kartor. Vid beräkning av skatten som en del av försäljningspriset motsvaras de tre olika skattesatserna av 20,00, . Energiskatt utgår på elkraft och vissa bränslen som kolbränslen, petroleumkoks, bensin, fotogen, motorbrännolja, eldningsolja, råtallolja, naturgas, metan och gasol samt andra oljeprodukter, med undantag för smörjoljor och smörjfetter. Dessutom skall energiskatt i vissa fall erläggas för andra produkter om en sådan produkt används som motorbränsle eller för uppvärmning. Energiskatten på bensin och högbeskattade oljor är differentierad med hänsyn till deras miljöegenskaper. Som ett led i den gröna skatteväxlingen höjdes koldioxidskatten på vissa bränslen med per kg från . För bensin och dieselolja sänktes energiskattesatserna lika mycket som koldioxidskattesatserna höjdes. För att inte stimulera till ökad elanvändning för uppvärmning när koldioxidskatten höjdes så justerades energiskatten på el upp med per kWh. Samtliga energi- och koldioxidskattesatser har dessutom justerats till följd av förändringen i konsument- Några av skatterna på energi redovisas i tabell 5.27. Tabell 5.27 Vissa skattesatser på energi Dieselolja, miljöklass 1 hushåll i övriga landet el-, gas-, värmeförsörjning Tobaksskatt skall betalas för tobaksvaror som tillverkas i , som förs in eller tas emot från ett annat eller som importeras från tredje land. Tobaksskatt utgår på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak, tuggtobak och snus. infördes en miniminivå vid beskattning av cigaretter motsvarande av den sammanlagda punktskatten på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin, vilket innebar att skatten på s.k. lågpriscigaretter höjdes. I tabell 5.28 redovisas de skattesatser som gäller . Tabell 5.28 Skattesatser för olika tobaksslag värderelaterad skatt, procent av miniminivå, procent av punktskatt på Alkoholskatt skall betalas för öl, vin och andra jästa drycker, mellanklassprodukter samt för etylalkohol som tillverkas inom landet, som förs in eller tas emot från annat eller som importerats från tredje land. De skattesatser som gäller 2003 redovisas i tabell 5.29. Tabell 5.29 Skattesatser för olika alkoholslag Skatt/liter och volymprocent Skatt/liter ren alkohol Fordonsskatt tas ut på motorcyklar, personbilar, lastbilar, bussar, trafiktraktorer, tunga terrängvagnar, motorredskap och släpvagnar, om de är eller bör vara upptagna i trafikregistret och inte är avställda (skattepliktiga fordon). Släpvagnar som dras av motorredskap eller av tunga terrängvagnar är skattepliktiga endast i vissa fall. Traktorer som används uteslutande inom jordbruket är inte skattepliktiga. Fordonsskatten beräknas efter fordonets skattevikt. Skattevikten är för personbil, motorcykel, traktor och motorredskap lika med tjänstevikten och för buss, lastbil, tung terrängvagn och annan släpvagn än påhängsvagn i princip lika med totalvikten. Särskilda bestämmelser gäller beträffande beräkningen av skattevikten för påhängsvagnar. Fordonsskattens storlek är beroende av bl.a. fordonsslag, drivmedelsslag och antal hjulaxlar. I tabell 5.30 redovisas fordonsskatten för ett urval fordonstyper. Tabell 5.30 Vissa fordonsskatter Skattevikt (tjänstevikt) I vissa glesbygdskommuner är fordonsskatten för personbilar, vars ägare är bosatta i kommunen, nedsatt med .