prop · GQ031d19 · 2003-01-01 00:00:00 — I den nya satsningen ges ett särskilt utrymme till ungdomsinitierade projekt. De utvecklingsområden som prioriteras är integration, jämställdhet, verksamhets- och metodutveckling, ungdomsdelaktighet och samverkan mellan idrottsföreningar och skola. Regeringen har betalat ut bidrag till en talangsatsning inom svensk idrott. har regeringen inlett en motsvarande satsning på svensk handikappidrott. Som tidigare nämnts stödjer regeringen olika slags föreningar och folkrörelser även inom andra politikområden, t.ex. genom att lämna olika bidrag. En typ av bidrag som ofta kallas organisationsbidrag syftar till att underlätta dels olika gruppers organisering, dels för föreningar och folkrörelser att fungera just som sådana och främjar därmed målen inom folkrörelsepolitiken. En annan typ av bidrag är de renodlade projektbidragen som används som instrument för att främja målen inom respektive politikområde. Mellan dessa båda renodlade former finns bidrag som kan sägas främja mål inom både folkrörelsepolitiken och andra politikområden. Ett stort antal statliga myndigheter samt några samarbetsorganisationer som tilldelats vissa myndighetsfunktioner, t.ex. , hanterar dessa bidrag. Därutöver är kommunerna viktiga som finansiärer av verksamhet i folkrörelser och föreningar. Ett betydande stöd ges också genom kommunernas lokalsubventioner. Vid Svenska 2002 fattades beslut om ett bidrag till idrotten på . Vid samma tillfälle fattades beslut om att ca av överskottet från det värdeautomatspel som AB har koncession på att driva skall betalas ut för idrottsrörelsens lokala barn- och ungdomsverksamhet via och ca till ungdomsorganisationerna via . Totalt har av överskottet från värdeautomatspelet betalats ut till det lokala 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet. Därutöver anslås inom ungdomspolitiken för nationell och internationell ungdomsverksamhet, varav en stor del av summan disponeras för statsbidrag till ungdomsorganisationer. Härigenom kan man bl.a. främja ungdomars intresse för demokratifrågor samt främja jämlikhet mellan olika ungdomsgrupper. Ett exempel på annat politikområde inom vilket det hanteras frågor rörande den ideella sektorn är politikområdet Demokrati. Inom det området genomförs ett stort antal insatser som rör folkrörelserna och övriga föreningslivet. En sådan insats är projektet för demokrati, som är ett långsiktigt utvecklingsarbete för den svenska folkstyrelsen och som pågår . Avsikten med projektet är att utveckla människors aktiva deltagande i samhällslivet och i de politiska beslutsprocesserna. Inom projektet har medel lämnats enligt förordningen (2000:648) om statliga projektbidrag för utvecklingsarbete för den svenska folkstyrelsen. Merparten av de projekt som det har lämnats bidrag för har genomförts av folkrörelser och ideella föreningar. Ett annat exempel på ett politikområde där det hanteras frågor rörande den ideella sektorn är utbildningspolitiken, där det avsätts för folkbildningsverksamhet i folkhögskolor och studieförbund. pågår en statlig utvärdering av folkbildningen. Inom ramen för utvärderingen skall det göras en samlad bedömning av i vad mån statens syften med statsbidraget till folkbildningen har infriats. Uppdraget skall redovisas senast . Syftet med de statliga insatserna inom politikområdet är att dessa skall bidra till att underlätta för människor som vill organisera sig i folkrörelser, föreningar och liknande sammanslutningar. Ett långsiktigt arbete för att förbättra villkoren och förutsättningarna för såväl föreningar som människors organisering har initierats. Det är dock svårt att i detta initialskede som den generella folkrörelse- politiken befinner sig i visa på några konkreta resultat av arbetet. Emellertid visar den tidigare nämnda kartläggningen av föreningsengagemanget i , som genomförts av (), att var av befolkning i åldrarna 16 medlemmar i någon förening. Det innebär att drygt 6,2 miljoner människor i tillhörde någon förening. En stor majoritet av befolkningen, , var medlemmar i fler föreningar än en. Med anledning av det sistnämnda har SCB uppskattat att det totala antalet medlemskap var 18 820 000. Därtill visar SCB:s studie att var totalt av befolkningen aktiva i någon förening och att av befolkningen innehade något förtroendeuppdrag. Det finns alltså ett rikt föreningsliv i som erbjuder en mångfald av verksamheter och aktiviteter, allt ifrån hobbyaktiviteter till opionsbildning inom t.ex. politiska intresseområden. Det handlar om såväl traditionella folkrörelser som föreningar som uppstår kring en specifik fråga eller aktivitet. Förutom att dessa rörelser och föreningar är folkbildande och i stor utsträckning bidrar till en demokratisk skolning så erbjuder de möjlighet till gemenskap. En möjlighet att gemensamt med andra antingen engagera sig för något som upplevs som intressant och betydelsefullt eller för att t.ex. kunna utöva en sportaktivitet eller hobby tillsammans. Därtill erbjuder dessa föreningar människor en möjlighet att tillsammans med andra kunna utgöra en samlad samhällsröst i för dem väsentliga frågor. Målen för idrottspolitiken är att ge möjligheter till alla människor att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge människor positiva upplevelser av idrott som underhållning. Antalet medlemmar i åldern inom idrottsrörelsen uppskattas till 3,2 miljoner varav ca 2,2 miljoner är aktiva medlemmar. Antalet ledare i åldern är drygt 600 000 varav är kvinnor. Av bidraget till idrottens centrala organisationer 2002, , fördelas uppskattningsvis till tävlingsverk- samhet, till bredd- och motionsverksamhet samt till administration. Stödet till lokal ungdomsverksamhet skapar förutsättningar för barn och ungdomar att delta i 6,7 miljoner sammankomster med 57 miljoner deltagartillfällen . Andelen flickor som är aktiva uppskattas till av antalet idrottande barn och ungdomar. betalas stödet ut till verksamhet för barn och ungdomar i åldern . Under verksamhetsåret har idrottens eget antidopningsarbete förstärkts. Antalet provtagningar uppgick till 2 540. Syftet med de riksrekryterande idrottsgymnasierna () är att möjliggöra och underlätta kombinationen utbildning och elitidrott, att erbjuda eleverna kvantitativt och kvalitativt bra träning i en positiv och stimulerande idrottsmiljö samt att förbereda eleverna för en framtida elitkarriär. RIG- verksamheten har omfattat 33 idrotter, 61 gymnasier i 49 kommuner, ca 150 tränare och 1 300 elever. har i uppdrag att lämna förslag till i fråga om dimensionering av RIG-verksamhet, vilka idrotter som skall ingå, antalet elevplatser samt vilka kommuner som skall anordna RIG- verksamhet. har 2001 lämnat förslag till avseende perioden 20022005. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 möjligheter att delta i och bilda olika slag av föreningar och sammanslutningar. Regeringens slutsats är att det är angeläget att driva en aktiv folkrörelsepolitik och att denna bör ha den inriktning som redovisats i det föregående. Regeringen bedömer att stödet till idrotten väl fyller de välfärdspolitiska målen för vårt samhälle och även är ett värdefullt stöd för att uppnå idrottsrörelsens egna verksamhetsmål. Stödet till idrotten bidrar till välfärden genom att skapa möjligheter till motionsverksamhet av varierande slag för människor i alla åldrar. Idrotten spelar en viktig roll i många barns och ungdomars uppväxt. Stödet bidrar även till att svenska idrottsutövare på elitnivå kan tävla på nationell och internationell nivå. Den breda folkrörelseidrotten är även en värdefull resurs för att möjliggöra för alla medborgare, oavsett ålder och kön, att utöva motion och idrott. Regeringen anser vidare att överskottet från AB Svenska Spels värdeautomater har givit föreningarna förbättrade möjligheter att utveckla barn- och ungdomsverksamheten, genomföra ökade satsningar på ledarutbildning samt öka stödet till lokala föreningsägda anläggningar för barn- och ungdomsidrott. Regeringen avser att ytterligare stärka idrottens barn- och ungdomsverksamhet genom att låta en större del av AB Svenska Spels överskott komma idrottsrörelsen tillgodo. Målet för folkrörelsepolitiken är att människor skall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Regeringen bedömer att kunskapen om den ideella sektorns förutsättningar, villkor och behov har ökat genom den samordning av generella frågor rörande sektorn som sker inom politikområdet. Detta innebär även ökade möjligheter när det gäller att nå det för politikområdet uppsatta målet. Ett starkt och mångfaldigt föreningsliv har en väsentlig roll i ett demokratiskt samhälle och utgör basen i den demokratiska infrastrukturen. Dess betydelse vad gäller att möjliggöra medborgarnas inflytande, delaktighet och deltagande i de politiska processerna och i samhällslivet i övrigt kan inte underskattas. De statliga insatserna på området är betydelsefulla för människors 7.7Bidrag till idrottsrörelsen från AB Regeringens förslag: godkänner att regeringen på AB Svenska 2003 verkar för att bolagsstämman beslutar om ett stöd till idrotten i form av ett bidrag på . Därutöver ges regeringen möjlighet att verka för att stämman beslutar om ett bidrag på ytterligare till idrottens barn- och ungdomsverksamhet. Regeringen föreslår att godkänner att regeringen på AB Svenska 2003 verkar för att bolagsstämman beslutar om ett stöd till idrotten i form av ett bidrag på . Därutöver ges regeringen möjlighet att verka för att stämman beslutar om 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ett bidrag på ytterligare till idrottens barn- och ungdomsverksamhet. En förutsättning för att dessa skall tillföras idrottens barn- och ungdomsverksamhet är att idrottsrörelsen tar på sig att öppna dörrarna för fler, hålla tillbaka avgifterna, satsa mer på flickidrotten, delta i kampen mot droger och intensifiera samarbetet med skolorna. 7.8.130:1 Stöd till idrotten Anslaget disponeras enligt förordningen (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet för sådan verksamhet som avses i lagen (1995:361) om överlämnande av förvaltningsuppgifter till Regeringen har beslutat om indragning med av anslagssparandet . Statens samlade stöd till idrotten har ökat . fick idrotten sammanlagt i form av statsanslag, bidrag från AB samt del av överskottet från AB Svenska Spels värdeautomatspel. Det samlade statliga stödet uppgick till . uppgick det till . Överskottet från värdeautomatspelet överstiger väsentligt de prognoser som gjordes . Idrottens barn- och ungdomsverksamhet har därför fått ett väsentligt ökat statligt stöd. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . 7.8.230:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Enligt förordningen (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler får bidrag lämnas för köp, ny- eller ombyggnad, eller standardhöjande reparationer av allmänna samlingslokaler eller för handikappanpassning som utförs utan samband med andra bidragsberättigande åtgärder. Bo- verket har meddelat föreskrifter för verkställigheten av förordningen. samlingslokaldelegation fördelar de medel som är tillgängliga. Regeringen har tillkallat en särskild utredare för att undersöka och analysera frågor rörande allmänna samlingslokaler. I utredarens uppdrag ingår bl.a. att undersöka effekterna av statsbidraget och i vilken utsträckning målen för bidraget uppnås. Stödet för allmänna samlingslokaler är väsentligt ur såväl ett lokalt som regionalt utvecklingsperspektiv. Genom stödet kan samlingslokalerna bli mer funktionella och attraktiva och på så sätt säkras den service som dessa lokaler erbjuder. Regeringens bedömning är att bidraget för allmänna samlingslokaler fyller en viktig funktion när det gäller att säkerställa tillgång till bra och ändamålsenliga lokaler för mötesverksamhet och andra föreningsaktiviteter. Det är även viktigt att synliggöra de allmänna samlingslokalernas betydelse för demokratin. Därför bör en mindre del av detta anslag även kunna användas för aktiviteter i eller i anslutning till allmänna samlingslokaler som syftar till att stärka den demokratiska infrastrukturen, t.ex. i form av stöd som möjliggör sammankomster av folkrörelsekaraktär i allmänna samlingslokaler. För att delfinansiera demokratiforskningen, i vilken även folkrörelseforskningen ingår, skall föras över till utgiftsområde 1, anslaget 46:1 Allmänna val. Därutöver skall föras över till utgiftsområde 17, anslaget 29:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet för insatser inom ungdomspolitiken, bl.a. insatser som kan röra ungdomars behov av mötesplatser. Därmed kommer sådana särskilda ungdomsinsatser inte att finansieras från detta anslag. Stöd kommer dock även fortsättningsvis att utgå till samlingslokalorganisationerna. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 7.4 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 7.8.330:3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet Anslaget disponeras för statsbidrag till kvinnoorganisationer enligt förordningen (1982:865) om statsbidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Ansökningar om bidrag enligt förordningen prövas av regeringen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Som tidigare nämnts har en särskild utredare sett över bidraget till kvinnoorganisationerna, med redovisning i SOU 2000:18. Betänkandet bereds inom . har möjligheterna att få bidrag ur anslaget varit utökade genom att det till anslaget förts över ett engångsbelopp om från utgiftsområde 14, anslaget 24:2 Beloppet har använts för bidrag till s.k. paraplyorganisationer för kvinnoorganisationer. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . 7.8.430:4 Stöd till friluftsorganisationer Under anslaget anvisas medel för att ge bidrag till friluftsorganisationer. har organisationsbidrag lämnats till FRISAM, , , Svenska Livräddningssällskapet- Simfrämjandet, , och Cykelfrämjandet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 8 Politikområde 25 Utbildningspolitik 8.1.125:1 Bidrag till folkbildningen 1 Motsvarar 2 519 631 tkr prisnivå. Statsbidrag utbetalas till () som ett samlat finansiellt stöd till folkbildningen. Enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen lämnar statsbidrag till folkhögskolor och studieförbund. beslutar vilka studieförbund och folkhögskolor som skall tilldelas statsbidrag samt fördelar tillgängliga medel till dem. Från anslaget utbetalas även medel till i . Regeringen har under utgiftsområde 16, Utbildning och universitetsforskning redovisat sin syn på vuxenutbildningen och folkbildningens verksamhet och utveckling. I enlighet med beslut med anledning av propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229), beräknar regeringen medel motsvarande cirka 7 000 årsstudieplatser i folkhögskolan inom ramen för den särskilda satsningen på vuxenutbildning. För att värna folkbildningen har regeringen undantagit den från de åtgärder som föreslås för att minska den statliga konsumtionen 2003 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett obetecknat anslag om 2 för . Tabell 8.2 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 25:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 8.1.225:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen 1 Motsvarar 76 933 tkr prisnivå. Från anslaget utbetalas statsbidrag till utbildningsstöd (SISUS) för vissa handikappåtgärder inom folkbildningen. De övergripande målen för SISUS verksamhet är att förbättra förutsättningarna för utbildning och studier för i första hand unga och vuxna personer med funktionshinder samt att administrera och utveckla olika stöd som behövs i och omkring studiesituationen. () vid ansvarar för fördelningen av statsbidrag till folkhögskoleförlagd teckenspråksutbildning, tolkutbildning för döva, dövblinda och vuxendöva samt teckenspråkslärarutbildning. Dessa utbildningar skall planeras i samverkan med berörda handikapporganisationer. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att , i fråga om det obetecknade anslaget 25:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen besluta om stöd för funktionshindrade vid folkhögskolor som innebär utgifter på högst efter 2003. Tabell 8.4 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Enligt SISUS årsredovisning förbrukas samtliga anslagna medel på tilläggsbidraget. Fr.o.m. omfattar assistansinsatser vid folkhögskola samtliga kursdeltagare oavsett diagnos i enlighet med beslut Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Detta system bör, enligt Sisus, ges en mer verklighetsanpassad bild av fördelning av kostnader mellan detta bidrag och det under utgiftsområde 9 upptagna anslaget 16:3 Statsbidrag till vårdartjänst med mera eftersom utbildningsinsatser för kursdeltagare med olika former av funktionshinder nu har lika villkor till ersättning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett obetecknat anslag om för . Tabell 8.5 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 25:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 8.1.325:3 Bidrag till kontakttolkutbildning 1 Motsvarar 9 544 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av Kammarkollegiet som utbetalar medlen till studieförbund och folkhögskolor enligt särskilt beslut av vid (). TÖI fördelar statsbidrag för kontakttolkutbildning till folkhögskolor och studieförbund enligt förordningen (1991:976) om statsbidrag till kontakttolkutbildning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett obetecknat anslag om för . Tabell 8.7 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 25:3 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 9 Politikområde 26 Forskningspolitik under utgiftsområde 17 kan behöva göras för att kvaliteten på tillhanda- hållandet ska bevaras. 9.1.126:1 Statens bild- och ljudarkiv arkivets arbete med att informera forskarsam- 1 Motsvarar 40 112 tkr prisnivå. Statens ljud- och bildarkiv skall genom att samla in, bevara och tillhandahålla offentliggjorda ljudupptagningar och rörliga bilder möjliggöra forskning om svensk kultur och samhälle samt bidra till att bevara kulturarvet. Myndighetens uppgifter baseras på lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. Arkivet samlingar är enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk är normalt endast tillgängliga för forskningsändamål. hället om vilka resurser som finns vid arkivet har slagit väl ut. Arkivet har efter resursförstärkningen i den senaste forskningspolitiska propositionen kunnat påbörja ett systematiskt förändringsarbete när det gäller den informationstekniska utvecklingen. Regeringen gör liksom arkivet, bedömningen att den ökade mediekonvergensen och den ökade tekniska integreringen kommer att ställa nya krav på förvärvsarbetet och välkomnar myndighetens arbete med ansvarsförhållanden och lämpliga leverenssätt för det leverenspliktiga materialet av framförallt radio- och TV-sänd- ningar. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se Volym 1, avsnitt 6.3.1. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 9.2 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 26:1 Statens bild- och ljudarkiv har efterfrågan på arkivets material ökat kraftigt, . Antalet anmälda forskarprojekt har ökat . Den stora efterfrågeökningen har medfört att arkivet ser över huruvida en omfördelning av resurserna Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 10 Politikområde 2 Finansiella system och tillsyn under utgiftsområde 17 1 Motsvarar 30 311 tkr prisnivå. Lotteriinspektionen är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör spel och lotterier som anordnas för allmänheten. Myndigheten disponerar ett ramanslag och levererar in avgiftsinkomster mot inkomsttitel. Tabell 10.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Målet är att det skall råda balans mellan intäkter och kostnader, både på total nivå och inom varje verksamhetsgren. Anslagsutnyttjandet har ökat snabbare än avgiftsintäkterna . Under har Lotteriinspektionen levererat in ca och förbrukat ca . Lotteriinspektionen fick regeringens uppdrag i regleringsbrevet att se över möjligheterna att effektivisera och utveckla verksamheten. Inom ramen för detta uppdrag skulle Lotteriinspektionen också efter samråd med se över avgifterna. Uppdraget redovisades till regeringen . Regeringen bereder de förslag Lotteriinspektionen lämnat. Tabell 10.3 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 2:1 Lotteriinspektionen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Spelmarknaden är under ständig förändring och expansion vilket ställer allt högre krav på Lotteriinspektionen. För att möjliggöra en effektiv kontroll och tillsyn anser regeringen att det är nödvändigt att Lotteriinspektionens anslag tillförs mer medel . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.3.1. Regeringen föreslår ett ramanslag på . Regeringen anser att anslagsökningen motiveras av att Lotteriinspektionen behöver ökade resurser för att klara de mål som statsmakterna satt upp för myndighetens 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Inspektionen måste ha resurser för en effektiv kontroll och tillsyn av spelmarknaden. Regeringen bedömer att de utökade resurserna främst skall användas till kontrollen av spel på Internet samt kontroll av den illegala spelmarknaden.