prop · GQ03101D2 · 2003-04-03 00:00:00 — Bilaga 2Redovisningsprinciper för de konsoliderade balans- och resultaträkningarna samtfinansieringsanalysenBilaga 2Redovisningsprinciper för de konsoliderade balans- och resultaträkningarna samtför finansieringsanalysenInnehållsförteckningAllmänt 5Avgränsning av redovisningsenheten 5Gemensam brytdag 5Principer för konsolidering 5Skatteprinciper 5Omklassificeringar av poster 6Utveckling av konsolideringen 2002 6Ändrade redovisningsprinciper, generellt 7Ändrade redovisningsprinciper hos vissa myndigheter 7Statens järnvägar 8Infasningspengar från Allmänna pensionsfonden 8Övriga överföringar till och från pensionssystemet 8Värderingsprinciper 9Omsättningstillgångar 9Anläggningstillgångar 9Aktier och andelar 9AllmäntÅrsredovisningen för staten grundas på de statliga myndigheternasårsredovisningar, vilka upprättas enligt förordningen (2000:605) omårsredovisning och budgetunderlag (FÅB).De konsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen äruppställda enligt regeringens beslut (Fi 2002/3879) omnormering av avgränsning och uppställningsformer som grund förEkonomistyrningsverkets underlag till årsredovisningen för staten 2002. Deuppställningsformer som föreskrivs där, bygger på de uppställningsformer somföreskrivits för myndigheterna med vissa anpassningar för årsredovisningen förstaten (ÅRS).Räkenskapsåret utgörs av kalenderår.Redovisning av kostnader och intäkter sker enligt bokföringsmässiga grunder. Det bör noteras att kostnader respektive intäkter enligt tillämpade principer närdet gäller transfereringar och skatter till största delen sammanfaller medbetalningar.Avgränsning av redovisningsenhetenBalans- och resultaträkningarna samt finansieringsanalysen omfattar staten,avgränsad i enlighet med ovan nämnda regeringsbeslut. Detta innebär att dessadokument omfattar myndigheter under riksdag och regering, med undantag förRiksbanken som på grund av sin speciella ställning inte ingår. AP-fonderna ochPremiepensionsmyndigheten ingår inte heller på grund av att fondernas tillgångar har en annan karaktär än statens tillgångar i övrigt och attålderspensionssystemet bör hanteras och redovisas för på ett enhetligt sätt. ingår dock, då detta kapital ursprungligentillskjutits av staten. Även Allmänna arvsfonden ingår, , iavvaktan på ställningstagande till förslagen i betänkandet om Allmännaarvsfonden och Arvsfondsdelegationen (SOU 2002:19). De allmännaförsäkringskassorna, som är fristående offentligrättsliga organ, omfattaseftersom deras verksamhet huvudsakligen finansieras med anslag och de ingår iden statliga redovisningsorganisationen. En förteckning över vilkaorganisationer som omfattas av staten med denna avgränsning, och som ingår i dekonsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen,återfinns i bilaga 4 Statliga myndigheter m.m.Gemensam brytdagEn gemensam s.k. brytdag gäller för samtliga myndigheters räkenskaper. Denna dag har fastställts till . Med begreppet brytdag avses den dag då den löpande bokföringen av händelser som berör den avslutade räkenskapsperiodenavslutas. Fram till och med brytdagen bokförs leverantörsskulder ochkundfordringar, efter brytdagen redovisas händelser som härrör från denavslutade perioden som upplupna kostnader respektive intäkter (dvs. Den gemensamma brytdagen är en förutsättning för attfordringar och skulder mellan myndigheterna skall kunna stämma överens.Principer för konsolideringKonsolidering sker genom en sammanläggning av myndigheternas balansräkningar och resultaträkningar efter det att interna mellanhavanden i form av t.ex.fordringar, skulder, intäkter och kostnader mellan myndigheterna eliminerats.Informationen från myndigheterna har hämtats både från statsredovisningen och ur myndigheternas årsredovisningar. Utöver elimineringar av transaktioner mellanmyndigheter har även transaktioner som varken är intäkter eller kostnaderrespektive fordringar eller skulder för staten som helhet eliminerats. Exempelär statens arbetsgivaravgifter för egen personal som före eliminering redovisassom personalkostnad hos myndigheterna och som intäkt av uppbörd hosRiksskatteverket.SkatteprinciperFör skatter sammanfaller intäkterna till största delen med betalningar. Vissasteg mot en konsekvent redovisning av skatter enligt bokföringsmässiga grunderhar dessutom tagits. Den periodiserade redovisningen avser de skatter som ärkopplade till det aktuella årets skatteregler och inkomster. Avvikelsen, jämfört med helt kassamässiga skatter, blir störst för hushållens och företagensinkomstskatter, eftersom dessa fastställs i taxeringen året efter inkomståret.För jämförelse mellan kassamässiga skatter i statsbudgeten och den någotmodifierade redovisningen i resultaträkningen hänvisas till tabell 4.5Skillnaden mellan skatterna i resultaträkningen och på statsbudgeten, i kapitel4 Statsbudgetens utfall.Kommunalskatt betalas ut i förskott under inkomståret. Den slutligakommunalskatten fastställs året efter taxeringen och slutreglering sker sedan ijanuari året efter taxeringsåret. Hos och i årsredovisningenför staten redovisas beloppen för slutreglering av kommunalskatt som Övrig skuld för taxeringsåret. I årsredovisningen finns således en övrig skuld som avser inkomståret 2001.Överskott på skattskyldigas skattekonto hos redovisas blandÖvriga skulder och underskott på skattekonto redovisas bland Övriga fordringar.Omklassificeringar av posterVissa typer av transaktioner omklassificeras i årsredovisningen för staten iförhållande till myndigheternas redovisning. Anledningen till detta är att de ur statens perspektiv utgör t.ex. kostnader för verksamheten och intetransfereringar. Ett exempel är omklassificering av statens tjänstepensioner som redovisas som personalkostnad i statens årsredovisning, men skilt frånverksamhetens kostnader i berörd myndighets årsredovisning. I några fall följerinte myndigheterna de resultat- och balansräkningsscheman som är generelltföreskrivna. För affärsverken gäller dessutom särskilda uppställningsformer.Detta medför att vissa resultat- och/eller balansposter måste omklassificerasinnan konsolidering görs.Utveckling av konsolideringen 2002Redovisningen i den konsoliderade resultat- och balansräkningen bygger primärtpå myndigheternas uppgifter, men som nämnts görs vissa omklassificeringar ochjusteringar. På flera punkter har konsolideringen utvecklats i 2002 årsredovisning, för att ge en bättre bild av det ekonomiska resultatet ochställningen.Redovisningen av kostnaderna för statens tjänstepensionsåtagande gjordesföregående år på ett förenklat sätt, vilket blev missvisande för staten somhelhet. Som kostnad för förändring av försäkringsteknisk avsättning förpensionsåtagandet redovisades endast det netto som ()tagit upp som skillnaden mellan ökningen av den försäkringstekniska avsättningen och disposition mot återbäringsfond. Hos SPV var detta korrekt, med hänsyn till de principer som lagts upp för redovisningen. Eftersom bl.a. denkapitalavkastning som beräknas hos SPV är kalkylmässig och intern inom staten,elimineras den vid redovisning av staten som helhet. Även dispositionen motåterbäringsfond har därmed en statsintern karaktär vid redovisning av staten som helhet och skall därför elimineras. Då detta inte gjordes föregående årredovisades kostnaden för avsättningen med för lågt, vilket även påverkade årets överskott . har hela kostnaden föravsättning tagits upp i årsredovisningen för staten och jämförelsetalen har rättats.Sedan några år tillbaka förekommer i ökad omfattning att subventioner i ställetför att ges i form av utbetalda bidrag, ges genom kreditering av t.ex. ettföretags skattekonto hos så att den skattskyldige inte behöverbetala hela den annars debiterade skatten/socialavgiften. Det är av intresse för att visa statens stöd till olika verksamheter i samhället, att redovisa dennasubvention bland transfereringarna. är det uppenbart fråga om mindreinbetalning av skatt. Hos redovisas f.n. dessa transaktionersom både kostnad för transfereringar och minskad skatteintäkt. Den metoden harfördelar ur informationssynpunkt, och skapar inte heller problem i myndighetensredovisning eftersom alla medlen förs till och från statsbudgetens anslag ochinkomsttitlar och inte påverkar kapitalförändringen. I den konsolideraderedovisningen påverkas däremot årets överskott felaktigt, av en sådanredovisning. Beloppet har dessutom ökat kraftigt . Från och med 2002redovisas denna subvention i not 4 Transfereringar, men därefter har motsvarande belopp eliminerats så att nettokostnaden för transfereringar blir exklusivesubventionen. I den konsoliderade resultaträkningen redovisas därmedsubventionen enbart som en intäktsminskning. Jämförelsetalet harändrats med 1,6 miljarder kronor.Från och med 2002 har avstämningen av transaktioner och andra mellanhavandenmellan myndigheterna, den s.k. motpartsavstämningen, utvidgats till helaresultaträkningen. Det har givit ökad exakthet i elimineringarna av kostnaderoch intäkter inom staten. Områden där kvaliteten särskilt ökat på grund av denna utveckling är försvarssektorn, där transaktioner mellan berörda myndigheter ärsärskilt omfattande. Det har påverkat den totala resultaträkningen marginellt,men den underliggande informationen om bl.a. varor, tjänster och hyror i noterhar förbättrats och i vissa fall har det varit möjligt att på motsvarande sättändra jämförelsetalen på delbelopp för 2001.Ändrade redovisningsprinciper, generelltFrån och med 2002 har redovisningsreglerna för immateriellaanläggningstillgångar ändrats i förordningen (2000:605) om årsredovisning ochbudgetunderlag (FÅB), så att den tidigare möjligheten att ta upp vissautvecklingstillgångar i balansräkningen gjorts obligatorisk. harmöjligheten att aktivera utgifter för forskning tagits bort. Ändringarna harfått till följd att de immateriella tillgångarnas värde i staten ökat. Ökningenär dock inte dramatisk eftersom de myndigheter som har de största immateriellatillgångarna, framför allt i form av stora IT-system, tog upp dessa ibalansräkningen redan tidigare. har haft dispens fråntillämpningen av de ändrade reglerna avseende redovisning av immateriellaanläggningstillgångar . Det har ytterligare begränsat ökningen.Ändrade redovisningsprinciper hos vissa myndigheterAffärsverket har ändrat princip för redovisning av vissaintäkter för systemansvaret. De bruttoredovisas , vilket påverkar intäkter och kostnader med samma belopp. Föregående års jämförelsetal har ändrats med 775miljoner kronor. har också ändrat princip för avskrivning avmarkrättigheter. Dessa skrivs numera av efter bedömd nyttjandeperiod, oftast 40år. Jämförelsetalet har ändrats vilket innebär att posten Licenser,rättigheter och liknande materiella anläggningstillgångar har minskat med 85miljoner kronor.Riksgäldskontoret har ändrat princip för skulder/fordringar avseende s.k.CSA-avtal () som används för att hantera kreditrisker isamband med skuldbytes-avtal (swappar). nettoredovisades dessa ibalansräkningen. redovisas de brutto under Övriga fordringar och Övrigaskulder. Jämförelsetalen har ändrats (höjts) med 6,2 miljarder kronorför dessa båda poster.Redovisningsrutinerna för lönegarantiersättning som betalas ut till anställdavid arbetsgivares konkurs har ändrats vid Kammarkollegiet och samtligalänsstyrelser. Rutinen är uppbyggd så att länsstyrelserna betalar utersättningen och därefter rekvirerar medel från Kammarkollegiet som disponeraranslag för ändamålet. kräver tillbaka ersättning, i den mån så ärmöjligt, från konkursboet. Fordran hos länsstyrelserna är lågt värderad,eftersom utdelningar i konkurserna genomsnittligt endast utgör en mindre andelav totalt utbetald ersättning. fanns en komplicerad rutin medfordran/skuldförhållande mellan Kammarkollegiet och länsstyrelserna. Rutinen var administrativt tungrodd, och gav upphov till stora avstämningsdifferensermellan länsstyrelser och Kammarkollegiet med fel i redovisningen som följd. Även årsredovisningen för staten torde ha påverkats. har rutinenförenklats, så att fordran nu enbart redovisas hos som redovisarett kapital (överskott) motsvarande värdet på fordran. Rutinen har lett till att avstämningsfelen till övervägande del eliminerats. En marginell effekt på 2002års kostnader kan finnas, på grund av att avstämningsfel hos berörda myndigheter kan ha behövt rättas över resultaträkningen. Jämförelsetalen har dockinte ändrats i årsredovisningen för staten, eftersom de principiellaförändringarna enbart rör fordringar, skulder och bidrag mellan myndigheter somelimineras i årsredovisningen för staten.Exportkreditnämnden redovisar Avsättningar förförsäkringsteknisk risk i garantiengagemang brutto, dvs. återförsäkrares andelav försäkringsteknisk avsättning redovisas på balansräkningens tillgångssida och avsättningen är i motsvarande grad större på motsvarande sätt som gäller enligt reglerna om årsredovisning för försäkringsföretag. I årsredovisningen för staten redovisas återförsäkrares andelbland Andra långfristiga fordringar. Jämförelsetalen har ändrats med314 miljoner kronor.Bostadskreditnämnden redovisar visst kapital i verksamhetenÄldre garantier som Fonder, istället för som tidigare Kapital. Jämförelsetaletför 2001 har i ÅRS höjts med , med motsvarande minskning avbalanserad kapitalförändring.Kammarkollegiet har invärderat Kulturfonden efter att regeringen beslutat att fondens medel ska betraktas som statsmedel. Jämförelsetalen förLångfristiga värdepapper och Fonder 2001 har höjts med 70 miljoner kronor.Som ansvarsförbindelser tas nu upp av redovisade skuldbevisavseende åtaganden gentemot internationella utvecklingsbanker ochutvecklingsfonder. Detta togs inte upp 2001. Jämförelsetalet har justerats med4,avseende denna post föregående år.Härutöver förekommer att ändrade principer hos vissa myndigheter påverkarårsredovisningen för staten i mindre omfattning. I de fall berörd myndighetändrat jämförelsetal, ändras jämförelsetalen även i årsredovisningen för statensåvida inte beloppet är oväsentligt. Har myndigheten inte ansett detta möjligthar inte heller jämförelsetalen i årsredovisningen för staten ändrats.För att visa hur årets överskott så som det redovisades i årsredovisningen förstaten (ÅRS) hänger samman med jämförelsevärdet i den nu redovisaderesultaträkningen, sammanfattas här de ändringar som påverkat resultaträkningen:Årets överskott 2001enligt ÅRS 2001 56 707Korrigering, kostnad förtjänstepensioner - 5 839Eliminering av transfereringar via skattekontot 1 640Övrigt - 3Årets överskott 2001enligt ÅRS 2002 52 505Statens järnvägarDen verksamhet som tidigare bedrevs inom affärsverket ,överfördes i huvudsak i bolagsform . finns dockett affärsverk med namnet kvar, för vissa uppgifter som inteöverfördes till bolaget.I noter och kommentarer avses med det affärsverk somfortfarande finns kvar, medan beteckningen SJ eller används om det bolagdär trafikverksamheten numera bedrivs.Affärsverket har per en nettofordran på på som enligt revisorernas berättelse är osäker.Fordringen avser i huvudsak leasingåtaganden som finns under posten Långfristiga fordringar, men även andra fordringar och skulder bildar detta netto. AvStatens järnvägars årsredovisning framgår att staten har en risk att blibetalningsansvarig för leasinglånen om inte kan finansiera dessa.Revisorerna har valt att på grund av denna osäkerhet varken tillstyrka elleravstyrka fastställandet av balans- och resultaträkningen för affärsverketStatens järnvägar. I årsredovisningen för staten finns denna fordran redovisadpå samma sätt som hos affärsverket.Infasningspengar från Allmänna pensionsfondenSom ett led i den finansiella infasningen av det nya ålderspensionssystemetöverfördes sammanlagt frånAP-fonden till staten. , då den största överföringen gjordes, bestodöverföringen av stats- och bostadsobligationer med ett marknadsvärde motsvarande ca . Överföringarna redovisades direkt i balansräkningen.Under 2002 har inga sådana överföringar gjorts.Övriga överföringar till och från pensionssystemetEftersom AP-fonderna och () inte konsolideras iårsredovisningen för staten, kommer de överföringar som görs mellan dessa organoch staten i övrigt att behandlas som externa transaktioner.Under året inbetalas socialavgifter och allmänna pensionsavgifter frånarbetsgivare, egenföretagare och hushåll. Dessa redovisas brutto som intäkterunder posten Skatter m.m. Därefter görs löpande överföringar av den andel som är hänförlig till ålderspensionssystemet till AP-fonderna och PPM. Löpanderekvirerar pensionsutbetalande myndigheter dessutom medel från AP-fonderna förde månatliga utbetalningarna av pension. Efter utgången av ett taxeringsår görsslutjusteringar av de medel som löpande överförts till AP-fonderna och PPM, isamband med att pensionsrätter fastställs.Sedan 2000 överstiger de socialavgifter m.m. som inbetalas och överförs tillAP-fonderna och PPM, de pensionsmedel som rekvireras från AP-fonderna förutbetalning av pension. I resultaträkningen i årsredovisningen för statenredovisas pensionsutbetalningarna som transfereringskostnader under rubrikensocialförsäkring. De löpande överföringarna till och från AP-fonderna elimineras i årsredovisningen för staten. Endast nettoöverföringen för året tillAP-fonderna och PPM redovisas, och då som ett lämnat bidrag under rubrikenövriga transfereringar.VärderingsprinciperMyndigheter följer normalt generella värderingsprinciper för statlig redovisning i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag.Det finns dock myndigheter som på grund av verksamhetens särart, genom dispens,särskilt regeringsbeslut eller av annat särskilt skäl avviker ifrån dessa.OmsättningstillgångarOmsättningstillgångar värderas enligt lägsta värdets princip. Detta innebär attde tas upp till anskaffningsvärdet eller till det verkliga värdet om detta ärlägre. Med verkligt värde avses försäljningsvärde med avdrag för beräknadförsäljningskostnad. Om tillgångens särskilda beskaffenhet eller andraomständigheter ger anledning till detta får det verkliga värdet bestämmas tillåteranskaffningsvärdet eller annat värde som är förenligt med godredovisningssed. Vidare får omsättningstillgångar tas upp överanskaffningsvärdet om det föreligger särskilda omständigheter och det samtidigtär förenligt med god redovisningssed. Osäkra fordringar redovisas med det belopp varmed de beräknas inflyta. Fordringar och skulder i främmande valuta värderastill balansdagens kurs.AnläggningstillgångarAnläggningstillgångar värderas till anskaffningsvärde med avdrag förackumulerade avskrivningar. Avskrivningstider anpassas till respektive tillgångs förväntade ekonomiska livslängd.Aktier och andelarAktier och andelar i dotter- och intresseföretag har värderats enligtkapitalandelsmetoden. Metoden innebär att statens andel av företagens egnakapital tas upp som en tillgång i balansräkningen. Årets andel av företagensresultat redovisas i resultaträkningen. Även affärsverkens dotter- ochintresseföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. I bilaga 5 Statligabolag, banker och finansinstitut redovisas kapitalandelsvärdet för varje bolag.I de fall staten innehar aktier i börsnoterade företag presenteras ävenmarknadsvärdet för dessa aktier i bilagan.? ?Skr.2002/03:101 BILAGA 2Skr. 2002/03:101 BILAGA 229