prop · GQ0340 · 2003-01-16 00:00:00 — Vidare kancertifikatberättigade producenter, de som hanterar kvotplikten, eller övrigafysiska och juridiska personer - i likhet med vad som allmänt gäller i fråga omfinansiella instrument - sälja eller köpa elcertifikat som led i sin normalamedelsförvaltning, utan att det därigenom skulle anses som att det är fråga omtillståndspliktig värdepappersrörelse.För att tydliggöra skillnaden mellan sådan icke tillståndspliktig verksamhet och verksamhet som kräver tillstånd finns det anledning att kortfattat kommenteravad som anges i 1 kap. 3 § punkterna 1-5 lagen om värdepappersrörelse (se a.prop. s. 106-113 och 153 f.).Enligt punkten 1 krävs tillstånd för bolag som yrkesmässigt tillhandahållertjänster genom att bedriva handel med finansiella instrument för annans räkningi eget namn. Vad som avses i denna punkt är kommissionshandel, dvs. att påuppdrag av en fysisk eller en juridisk person köpa eller sälja finansiellainstrument för dennes räkning i eget namn. Enligt förslaget till lag omelcertifikat skall en elleverantör hantera kvotplikten för en elanvändaresförbrukning av el, om elanvändaren inte själv vill hantera kvotplikten ochanmäler sig för registrering hos . När elleverantörer köperelcertifikat för att uppfylla den kvotplikt som hänför sig till den försåldaelen är det således inte fråga om att köpa elcertifikat för kundens räkning.Elleverantören har nämligen i sådana fall helt och hållet trätt i elanvändarensställe, med de skyldigheter och rättigheter som detta innebär. Elleverantörernatillhandahåller i dessa fall inte någon tillståndspliktig tjänst. Däremot krävstillstånd om elleverantören köper certifikat för kvotpliktiga elanvändares -eller någon annans - räkning i eget namn.Tillstånd krävs enligt punkten 2 för förmedling av kontakt mellan köpare ochsäljare av finansiella instrument eller i annat fall medverkan vid transaktioner avseende sådana instrument. Vad som avses i denna punkt är olika former avmäklarverksamhet. Verksamhet som innefattar förmedling av lån av finansiellainstrument omfattas även av denna punkt.Enligt punkten 3 krävs tillstånd för handel med finansiella instrument för egenräkning. I detta sammanhang avses handel med finansiella instrument som bedrivsyrkesmässigt och där det primära är att tillhandhålla en tjänst åt kunderna (sea. s. 109 f.). Verksamhet som s.k. market maker är ett exempel på sådanverksamhet. Det typiska för den verksamhet som avses är alltså att självahandeln är ett huvudmoment i företagets affärsidé. Inkomsterna i rörelsen isådana fall kommer normalt från skillnaden mellan sälj- och köpkurser eller från avgifter; det är alltså inte i första hand genom värdetillväxt i de finansiella instrumenten som vinsten skapas.Tillstånd krävs enligt punkten 4 för förvaltning av någon annans finansiellainstrument. Förvaltning av finansiella instrument innefattar uppdrag för någonatt mot betalning efter vissa riktlinjer förvalta annans värdepapper, vilketibland kallas portföljförvaltning. Uppdraget kan vara allmänt hållet och t.ex.innefatta uppgiften att göra de omplaceringar som marknadsförhållandena kanmotivera. Det kan också vara inskränkt till att endast innefatta de köp ellerförsäljningar som uppdragsgivaren särskilt anger. Om elanvändare inte frivilligt registrerar sig för att hantera kvotplikten skall den elleverantör som försåltel till elanvändaren hantera kvotplikten i dennes ställe. Det kan därför antasbli mycket vanligt förekommande att elleverantörer köper in och inneharelcertifikat i syfte att hantera kvotplikten för den försålda elen.Elleverantören tillhandahåller i dessa fall inte någon tillståndspliktigförvaltningstjänst, eftersom certifikaten tillhör elleverantören och inteelanvändaren.Enligt punkten 5 krävs tillstånd för garantigivning eller annan medverkan videmissioner av fondpapper eller erbjudanden om köp eller försäljning avfinansiella instrument som är riktade till en öppen krets. Elcertifikat omfattas inte av definitionen av fondpapper i 1 kap. 1 § lagen (1991:980) om handel medfinansiella instrument. Därtill kommer att några egentliga emissioner inteheller kan anses bli aktuella eftersom certifikaten kommer att tilldelascertifikatberättigade producenter av . Elcertifikat kan dock bli föremål för erbjudanden om köp eller försäljning som är riktade till en öppenkrets, s.k. marknadserbjudanden. Med begreppet öppen krets avses ett obestämtantal personer (se a. prop. s. 113). För att yrkesmässigt medverka vid sådanaerbjudanden krävs således tillstånd från . Vid erbjudanden omköp eller försäljning av finansiella instrument som är riktade till en öppenkrets skall, enligt 2 kap. 1 § lagen om handel med finansiella instrument, densom lämnar erbjudandet upprätta prospekt om de belopp som till följd averbjudandet kan komma att erläggas uppgår till . Undantag fråndenna skyldighet finns dock bl.a. om lägsta belopp som skall erläggas av enenskild investerare är eller mer. Skyldigheten att upprätta prospektgäller oavsett om erbjudandet lämnas av ett bolag som står under tillsyn avFinansinspektionen eller av någon annan. Syftet med ett prospekt är att gemarknaden och presumtiva köpare och säljare ett underlag för bedömning averbjudandet och den risk som är förknippad med en investering i de finansiellainstrument som prospektet avser (se prop. 1991/92:113 s. 217). Vilka uppgiftersom skall ingå i ett prospekt är beroende av erbjudandets art och omfattning.Prospektet skall lämnas in till med ansökan om registrering(2 kap. 4 §). Sedan inspektionen har registrerat prospektet skall detoffentliggöras (2 kap. 6 §).Finansinspektionens tillsynVärdepappersbolag står under tillsyn av . I 6 kap. 7 § lagen(1991:981) om värdepappersrörelse föreskrivs att inspektionen vid sin tillsynenligt den nämnda lagen skall se till att en sund utveckling avvärdepappersmarknaden främjas.Finansinspektionen får enligt 2 kap. 1 § lagen om värdepappersrörelse meddelaett bolag tillstånd att driva värdepappersrörelse, om de förutsättningar somföreskrivs i lagen är uppfyllda. Värdepappersrörelse skall enligt 1 kap. 7 §samma lag bedrivas så att allmänhetens förtroende för värdepappersmarknadenupprätthålls och enskildas kapitalinsatser inte otillbörligen äventyras samt iövrigt så att rörelsen kan anses sund.Eftersom elcertifikat bör anses vara finansiella instrument kommer det också att bli möjligt att handla med certifikat på en börs eller marknadsplats. 1 § lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet kan företag som driver verksamhet i syfte att åstadkomma regelbunden handel med finansiella instrument få auktorisation som börs eller marknadsplats. Vid en börs får enligt 4 kap. 1§ första stycket notering av och handel med alla slags finansiella instrumentske. Detsamma gäller i fråga om auktoriserad marknadsplats enligt 7 kap. 2 §.Anmärkas bör att auktorisation som börs eller marknadsplats är frivillig, menatt sådan verksamhet kan vara tillståndspliktig enligt 1 kap. 3 § 2 lagen omvärdepappersrörelse. I handeln vid en börs får endast börsmedlemmar delta. 1 § lagen om börs- och clearingverksamhet föreskrivs att en börs får sommedlemmar ha , samt juridiska personer som har enbetryggande kapitalstyrka, ändamålsenlig organisation av verksamheten,nödvändiga riskhanteringsrutiner, säkra tekniska system och i övrigt är lämpliga att delta i handeln vid börsen. I fråga om auktoriserade marknadsplatser gäller enligt 7 kap. 1 § lagen om börs- och clearingverksamhet i stället attprinciperna om fritt tillträde skall tillämpas, dvs. att var och en somuppfyller av marknadsplatsen uppställda krav får delta i handeln. Samtligajuridiska personer som uppfyller de angivna kraven kan således bli börsmedlemmar och därmed få rätt att handla vid börsen för egen räkning. Rätt att delta vidhandeln i en börs för annans räkning får emellertid enligt 3 kap. 1 a § medgesendast för värdepappersinstitut som har fått tillstånd att drivavärdepappersrörelse enligt 1 kap. 3 § 1 eller 2 lagen om värdepappersrörelse och utländska företag som i sitt hemland får driva sådan verksamhet och som därstår under betryggande tillsyn.Enligt 1 kap. 1 § lagen om börs- och clearingverksamhet kräverclearingverksamhet avseende finansiella instrument tillstånd. Ett undantag finns dock för sådan verksamhet som huvudsakligen allmänheten deltar i. Medclearingverksamhet avses avräkning (nettning) av förpliktelser eller att somgarant eller part ta över förpliktelser eller att på annat väsentligt sätt sörja för att förpliktelser avvecklas (1 kap. 4 § 4). De förpliktelser som avses ärskyldigheten att leverera finansiella instrument och skyldigheten att betala isvensk eller utländsk valuta. En clearingverksamhet som avser förpliktelser attleverera elcertifikat eller att betala för elcertifikat är såldestillståndspliktig enligt nämnda lag. Den organisation som är ansvarig förverksamheten, clearingorganisationen, skall stå under tillsyn avFinansinspektionen. De uppgifter som skall utföra i sinkontoförande verksamhet omfattar dock inte clearingverksamhet, utan avser endast kontoföring.När det gäller kontoföring av elcertifikat föreslås dessutom en annan ordningbeträffande elcertifikat än vad som annars gäller i fråga om s.k.dematerialiserade finansiella instrument. Såsom närmare beskrivs i avsnitt4.10.1 skall elcertifikaten kontoföras av enligt de särskildabestämmelser som föreslås beträffande kontoföringen. Bestämmelserna i lagen(1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument skall således inte gälla ifråga om kontoföring av elcertifikat.Såvitt gäller företag som står under tillsyn av finns i 3kap. lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument bestämmelser om vadsom skall gälla när ett sådant företag förfogar över finansiella instrument somtillhör någon annan. I 5 kap. samma lag finns det bestämmelser om bl.a.avräkning av avtal vid handel med finansiella instrument om en av parternaförsätts i konkurs.InsiderstrafflagenOm handel med elcertifikat kommer att ske på en börs eller någon annanorganiserad marknadsplats, eller med eller genom någon som yrkesmässigt bedriver värdepappersrörelse, medför det att bestämmelserna i insiderstrafflagen(2000:1086) blir tillämpliga. Detta innebär bl.a. att den som har fåttinsiderinformation, dvs. information om en icke offentliggjord eller inteallmänt känd omständighet som är ägnad att väsentligt påverka kursen påelcertifikat, och genom handel på värdepappersmarknaden förvärvar eller avyttrar elcertifikat, kan dömas till böter eller fängelse enligt bestämmelserna i 2-4§§ (prop. 1999/2000:109 s. 52 ff. och 81 ff.). Dessa bestämmelser omfattar bådeden som har anställning, uppdrag eller annan befattning som innebär att haneller hon får kännedom om omständigheter som har betydelse för kursen påelcertifikat och som på grund härav fått insiderinformation och den som fårinsiderinformation som måste ha röjts av en sådan person som nämnts, ellerpå annat sätt kommit ut obehörigen. Även ansvar för otillbörlig kurspåverkanenligt 9 § kan bli aktuellt i fråga om handel med elcertifikat. I denna paragraf föreskrivs att den som, vid handel på värdepappersmarknaden, i avsikt attotillbörligt påverka priset vid allmän omsättning av finansiella instrument,sluter avtal eller företar annan rättshandling för skens skull eller i hemlighet förenar avyttring av finansiella instrument med utfästelse att senare förvärvadessa till visst lägsta pris eller med villkor som begränsar rätten tillfortsatt avyttring eller annars är avsedda att undandra instrumenten allmänomsättning döms för otillbörlig kurspåverkan till fängelse i högst (a.prop. s. 84 samt prop. 1995/96:215 s. 70 ff. och 94 ff.).De bestämmelser om anmälningsskyldighet för vissa anställda och uppdragstagaresom finns i 12 § lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav avfinansiella instrument kommer att bli tillämpliga också beträffandeelcertifikat. Dessa bestämmelser gäller dock enbart i fråga om sådana aktörersom är ett värdepappersinstitut, en börs eller en auktoriserad marknadsplats.Enligt 11 § får regeringen, om det behövs med hänsyn till tillgången påkurspåverkande information inom en myndighet, besluta att det vid myndighetenskall föras en förteckning över innehav av finansiella instrument avseendeledamöterna i styrelsen samt de arbetstagare, uppdragstagare eller andrafunktionärer som myndigheten bestämmer med hänsyn till deras insynsställning.Värdepappersbolag på elmarknadenPå energiområdet förekommer det finansiella instrument i form av derivatmed t.ex. el som underliggande tillgång. När det gäller den nordiska marknadensker en omfattande handel med eloptioner och elterminer, dvs. s.k. elderivat, på börsen i . omsattes på finansiellamarknad , varav belöpte på svenska bolag (se årsredovisning för ). Ett stort antal svenska elbolagdeltar i handeln på . Emellertid är det endast ett fåtal bolag inomelbranschen som har tillstånd att tillhandahålla sådana tjänster som anges i 1kap. 3 § lagen om värdepappersrörelse, dvs. bolag som är värdepappersbolag. Förnärvarande finns det, enligt förteckning per över tillstånd att driva värdepappersrörelse, i nio styckenvärdepappersbolag som har tillstånd att som sidoverksamhet bedriva handel avista med el. I avsaknad av annan information kan detta ge en viss ledning när detgäller hur många företag inom elbranschen - dvs. certifikatberättigadeproducenter, kvotpliktiga och andra - som kan antas ansöka om tillstånd attdriva värdepappersrörelse för att kunna tillhandahålla tillståndspliktigatjänster avseende elcertifikat. I sådant fall finns det anledning att anta attdet - i vart fall i ett inledningsskede - kan komma att röra sig om något tiotal bolag av de totalt ca 130 elleverantörer som är verksamma i elbranschen.Härvid kan påpekas att elcertifikat - i likhet med t.ex. elderivat - inte utgörett sådant instrument som anges i avsnitt B i bilagan till rådets direktiv(93/22/EEG) av om investeringstjänster inom värdepappersområdet(investeringstjänstedirektivet); detta innebär att ett svenskt bolag som hartillstånd från att tillhandahålla investeringstjänster intemed stöd av detta tillstånd kan tillhandahålla dessa tjänster avseendeelcertifikat - eller elderivat - också i andra länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).4.8 Bokförings- och skattefrågorRegeringens bedömning: Bokföringsskyldigheten och redovisningen av elcertifikatföljer av allmänna regler i bokföringslagen och årsredovisningslagarnatillsammans med den kompletterande normgivningen.Beskattningen av elcertifikat kan ske med tillämpning av gällande bestämmelser.Regeringens förslag: En särskild regel införs om att elcertifikat skall ansesutgöra lager för certifikatberättigade producenter och för näringsidkare somhanterar kvotplikten.En regel införs som innebär en skyldighet för att lämnakontrolluppgift för fysiska personer och dödsbon om innehav och avyttring avelcertifikat.Elcertifikatutredningens bedömning och förslag: Frågorna behandlades inte avutredningen.Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har berört frågan.Departementspromemorians bedömning och förslag: Överensstämmer med regeringensbedömning. Departementspromemorian innehåller inget förslag om att elcertifikatskall anses utgöra lager för certifikatberättigade producenter och förnäringsidkare som är kvotpliktiga. Inte heller innehåller promemorian någotförslag om kontrolluppgiftsskyldighet för Svenska kraftnät.Remissinstanserna: delar departementspromemorians bedömning.Riksskatteverket () framhåller att enligt rådande praxis kan rörelsereglernamed bokföringsmässiga grunder för elcertifikat endast tillämpas av företag sombedriver värdepappershandel. För alla andra företag kommer kapitalvinstreglernaatt bli tillämpliga på innehav och försäljning av elcertifikat, trots att de för många företag är näringsbetingade. Om det är önskvärt att rörelsereglernatillämpas för samtliga företag, krävs särskilda lagregler. RSV pekar också påbehovet av att kontrolluppgifter lämnas beträffande fysiska personers ochdödsbons innehav och avyttringar av elcertifikat.Skälen för regeringens bedömning och förslag: Elcertifikaten kommer att omsättas sedan de tilldelats de certifikatberättigade producenterna och fram till dessatt de annulleras när kvotplikten fullgörs och de kommer att ha ett ekonomisktvärde, motsvarande marknadsvärdet. De som hanterar certifikaten kan såledesomsätta dessa i pengar och certifikatens värde kommer att kunna avläsas genomden prisinformation som kommer att offentliggöra. Eftersomaktörerna på marknaden i hög utsträckning kommer att bestå av näringsidkare,leder dessa omständigheter till frågor om redovisning och bokföring avelcertifikaten.Bokföringsskyldighet för innehavare av elcertifikat bestäms genom allmännaregler i bokföringslagen (1999:1078). I 2 kap. regleras kretsen avbokföringsskyldiga. I 2-5 §§ regleras när juridiska personer ärbokföringsskyldiga och i 6 § när fysiska personer är det. När det gäller attavgöra bokföringsskyldigheten för vissa juridiska personer har värdet avtillgångarna betydelse och elcertifikatens marknadsvärde kommer att kunnaavläsas genom den prisinformation som kommer att offentliggöra.Elcertifikat som innehas på grund av privat elförbrukning i hemmet, utan samband med näringsverksamhet, föranleder inte någon bokföringsskyldighet.Redovisningen av elcertifikat skall följa de allmänna regler som följer avbokföringslagen och god redovisningssed. Bokföringslagen hänvisar tillårsredovisningslagen (1995:1554), som innehåller närmare bestämmelser om hur ett årsbokslut eller en årsredovisning skall upprättas, bl.a. finns i 4 kap.värderingsregler. Den tillgång som elcertifikaten utgör skall värderas efternormala bokföringsmässiga principer.I lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag och i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag finns särskildabestämmelser för årsredovisning i sådana institut.Bokföringsnämnden delar den bedömning som anförs i promemorian.Bokföringsskyldigheten och redovisningen av elcertifikat bör således följa deallmänna regler i bokföringslagen och årsredovisningslagarna tillsammans med den kompletterande normgivningen. Något behov av att i dessa avseenden tillskapasärskilda bestämmelser rörande elcertifikat finns således inte.Skatterättsliga frågorElcertifikatens ekonomiska värde och omsättningen av dessa ger upphov till ettantal skatterättsliga frågor.Inkomstslaget näringsverksamhetFör de producenter som tilldelas elcertifikat av staten, är certifikaten attbetrakta som ett statligt stöd. Elcertifikaten kommer att ha ett ekonomisktvärde, som producenten kan realisera genom att sälja dem. När det gäller dem som hanterar kvotplikten - elleverantörer och elanvändare - anges idepartementspromemorian att utgiften för certifikatet är en kostnad inäringsverksamheten. Certifikatet är en tillgång i verksamheten till dess detannulleras när kvotplikten fullgörs, eller säljs vidare till någon annan aktörpå marknaden. I sammanhanget kan tilläggas att kvotpliktsavgiften inte torde fådras av (9 kap. 9 § inkomstskattelagen (1999:1229(, IL).Eftersom elcertifikaten är att betrakta som finansiella instrument kommer, somRiksskatteverket anför i sitt remissvar, lagerreglerna att tillämpas endast fördem som bedriver värdepappershandel. Övriga företag skulle - i avsaknad avsärskilda regler - beskattas enligt kapitalvinstreglerna. Detta kan fåkonsekvenser som inte är önskvärda såvitt gäller producenter och näringsidkaresom hanterar kvotplikten. Lagerreglerna bör tillämpas även av producenter ochnäringsidkare som hanterar kvotplikten. I inkomstskattelagen bör därför införasen bestämmelse om att elcertifikaten alltid skall behandlas som lagertillgångarför dessa skattskyldiga. En ny paragraf bör införas, 17 kap. 22 a § IL. Vidarebör ett förtydligande göras i 17 kap. 4 §.I promemorian anges vidare att det stöd producenten får när han eller hon taremot certifikatet är att anse som ett näringsbidrag enligt 29 kap. 5 § IL ochatt certifikatet värderas till marknadsvärdet när producenten får stödet.Avviker det slutliga priset från detta anskaffningsvärde uppkommer en vinsteller förlust vid försäljningen av certifikatet. Eftersom elcertifikatet - medden lösning som här valts - utgör en lagertillgång för producenten är det istället fråga om ett näringsbidrag enligt 29 kap. 7 §. Där anges att om ettnäringsbidrag används för att anskaffa lagertillgångar, skall den del av lagretför vilken utgiften täckts av bidraget inte räknas med när tillgångarnavärderas. Därav får anses följa att om bidraget motsvarar värdet av helalagertillgången, eller om bidraget ges i form av en lagertillgång, skalltillgången tas upp till noll. En intäkt i verksamheten uppkommer först närproducenten säljer certifikatet. Intäkten uppgår då till samma belopp somförsäljningspriset.Inkomstslaget kapitalVid avyttring av elcertifikat kan en vinst eller en förlust uppstå. Frågan omhur en kapitalvinst eller en kapitalförlust skall behandlas skattemässigt får,såsom anförs i promemorian, bedömas i enlighet med gällande regelsystem.Skattemyndigheten har således att vid tillämpningen avgöra vilka bestämmelsersom kan komma i fråga och hur dessa skall tillämpas i det enskilda fallet. Rentallmänt bör dock följande kunna sägas beträffande avyttringar. I IL finnssärskilda regler om beskattning av kapitalvinst när det gäller avyttring avfastigheter, bostadsrätter, delägarrätter och fordringsrätter samt andelar isvenska handelsbolag. Beträffande övrig egendom sker beskattningen enligt 52kap. IL, som är tillämplig på avyttringar av andra tillgångar än de särskiltnämnda. Elcertifikat kan inkomstskatterättsligt varken anses vara delägarrättereller fordringsrätter. Beskattningen av kapitalvinst torde därför ske i enlighet med bestämmelserna om avyttring av andra tillgångar i 52 kap. IL. För sådanatillgångar gäller bl.a. att genomsnittsmetoden skall tillämpas när det inte ärfråga om personliga tillgångar. Vidare gäller i fråga om kapitalförluster att skall dras av i inkomstslaget kapital och att förlusten skall dras av i sin helhet i inkomstslaget näringsverksamhet.Förmögenhetsskatt samt arvs- och gåvoskattVid förmögenhetsbeskattningen bör elcertifikat tas upp som tillgång.Certifikatet tas upp till det vid beskattningsårets utgång senastoffentliggjorda värdet. Vid arvs- och gåvobeskattningen bör elcertifikat tas upp till det pris som kan påräknas vid en försäljning under normala förhållanden.Det innebär att elcertifikaten bör tas upp till det marknadsvärde som Svenskakraftnät kommer att offentliggöra.MervärdesskattNär det gäller de mervärdesskatterättsliga konsekvenserna av förslagetkonstateras i departementspromemorian att gällande regler om mervärdesskattbygger på harmoniserade och tvingande regler inom EG. Någon särskildbeskattningsordning för transaktioner med elcertifikat kan inte tillskapasensidigt av . Som framgår av betänkande har även andra länder inom EG redan infört eller planerat att införa elcertifikatsystem, som mer eller mindre liknar det system som föreslås. Debeskattningskonsekvenser som kan uppkomma i kommer därför att bliaktuella även i dessa länder. Några olika system för främjande av produktionenav förnybar el i andra länder i EG, finns beskrivna i avsnitt 4.19.Beskattning enligt mervärdesskattelagen (1994:200), (ML), skall ske om en varaeller en tjänst omsätts, dvs. överlåts eller på annat sätt tillhandahålls motersättning. Med vara förstås enligt 1 kap. 6 § ML materiella ting, men ävenvärme, kyla och elektrisk kraft. Med tjänst förstås allt annat som kantillhandahållas i en yrkesmässig verksamhet. Omsättningen är skattepliktig omdet inte finns ett särskilt föreskrivet undantag från skatteplikt.