prop · GQ031d23 · 2003-01-01 00:00:00 — 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Mål för energipolitiken ......................................................................... Mål för verksamhetsområdena inom energipolitiken ......................... Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet ........................................................... Analys och slutsatser............................................................................. Mål för verksamhetsområdet................................................................ Insatser inom verksamhetsområdet ..................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet.................................................. Analys och slutsatser............................................................................. Verksamhetsområde Övrig energimarknadspolitik............................................ 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Mål för verksamhetsområdet ............................................................... Insatser inom verksamhetsområdet ..................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ Verksamhetsområde Politik för ett uthålligt energisystem ............................... Mål för verksamhetsområdet ............................................................... Insatser inom verksamhetsområdet ..................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet ................................................. Analys och slutsatser ............................................................................ 35:1 : Förvaltningskostnader ...................... 35:2 Insatser för effektivare energianvändning ................................... 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 35:7 Introduktion av ny energiteknik 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser 35:9 Skydd för småskalig elproduktion 7.1.1035:10 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid 35:11 Statlig prisgaranti elcertifikat ..................................................... Förslag avseende svenska kraftnäts verksamhet ........... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet..................................................................... Härledning av ramnivån 2003-2004 ......................................................................... Utgiftsutvecklingen inom politikområdet............................................................... Energibalans i för åren 1970,1980, 1990, 1995, 2000 och 2001, TWh....... Elbalans i för åren 1970, 1980, 1990, 1995, 2000 och 2001, TWh............. Sammanställning över effekt- och resultatmått, ................... Antal ansökningar och beslutade belopp avseende stödet för konvertering och anslutning till fjärrvärme ...................................................................................... Kostnad per lägenhet för konvertering till fjärrvärme för olika hustyper (avser lägenhetsinnehavarens kostnader)....................................................................... Kostnader för konvertering och anslutning till fjärrvärme .................................... Omfattning och kostnader för konvertering till individuell bränsleeldning fördelat på kategorier............................................................................................ Sammanställning över mål och måluppfyllelse ..................................... Kostnad för förnybar elproduktion. Befintliga stöd till investering och drift för Antal beviljade projekt och beviljade medel, fördelat på utvecklingsområden, för åren 1998 2001 ................................................................................................... Statlig respektive näringslivsfinansiering per temaområde ................. Anslagsmottagare 1998 2001............................................................................... Forskningsprogram, utvecklingsprogram och kompetenscentra som finansierats Organisatorisk hemvist för styrgruppers ledamöter 2001 för forsknings- och utvecklingsprogram samt kompetenscentra...................... Antal finansierade licentiater och doktorer, åren.................................................. Utvecklingen av de samlade förvaltningskostnaderna............................................ Härledning av anslagsnivån för 35:1 : Förvaltningskostnader 2003 2004..................................................................... 7.9 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden.............................................................. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 7.11 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden........................................................... Härledning av nivån 2003 2004, för 35:5 Energiforskning ............................... 7.14 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden........................................................... Härledning av nivån 2003 2004, för 35:6 Energiteknikstöd.............................. 7.17 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden........................................................... Härledning av nivån 2003 2004, för 35:7 Introduktion av ny energiteknik..... 7.20 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden........................................................... 7.23 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden........................................................... Härledning av nivån 2003 2004, för 35:9 Skydd för småskalig elproduktion .. Härledning av nivån 2003 2004, för 35:10 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid ................................................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2007 (avsnitt 7.1.3), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda (avsnitt 7.1.4), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:5 Energiforskning besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda (avsnitt 7.1.5), 4.bemyndigar regeringen att , för ramanslaget 35:6 Energiteknikstöd besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda (avsnitt 7.1.6), 5.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:7 Introduktion av ny energiteknik besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2007 (avsnitt 7.1.7), 6.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda (avsnitt 7.1.8), Affärsverkskoncernen för perioden 2005 (avsnitt 7.2.1), 8.godkänner vad regeringen föreslagit om finansiella befogenheter för (avsnitt 7.2.2) , 9.för anvisar anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt följande uppställning: 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Insatser för effektivare energianvändning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Introduktion av ny energiteknik Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Skydd för småskalig elproduktion 35:10 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 sammanfaller med politikområdet Energipolitik. Utgiftsutvecklingen framgår i tabell 2.1 nedan. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 21 Energi 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Härledningen av ramnivån för utgiftsområde Energi, som utgår års anslagsnivå, framgår nedan 2004. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2003-2004 Förändring till följd av: Överföring från andra utg.omr. Förutom de stöd till ett visst utgiftsområde som redovisas via anslag på statsbudgetens utgiftssida förekommer även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar kallas saldopåverkande skatteavvikelser. Det handlar om avvikelser från en enhetlig beskattning, t.ex. att en viss grupp omfattas av en skattelättnad i förhållande till en enhetlig norm, vilket kan uppfattas som en skatteförmån. Skatteavvikelser kan också innebära ett "överuttag" av skatt och betecknas då skattesanktion. I det fallet handlar det inte om ett stöd till ett visst utgiftsområde utan om motsatsen. Inom energiområdet förekommer skattesanktioner när det gäller beskattning av el från kärnkraftverk. När det gäller punktskatter på energi finns en mängd specialregler. Endast en mindre del av de skatteavvikelser som dessa särbestämmelser ger upphov till faller dock under utgiftsområde 21 Skatteavvikelser vid användningen av energi inom transportområdet redovisas under utgiftsområde 22 Kommunikationer, inom de areella näringarna under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar samt inom industrin under utgiftsområde 24 Näringsliv. Vidare redovisas skatteavvikelser till följd av reducerad energiskatt på el i vissa kommuner i främst norra under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling. Nedan redovisas skatteavvikelser som hänförs till utgiftsområde 21 Energi. Skattebefrielsen för biobränslen och miljöbonusen för vindkraft har tidigare redovisats under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Tabell 2.3 Skatteavvikelser netto Skatt på el, gas-, värme-, vatten- och Differentierat skatteuttag på fossila Energiskattebefrielse för biobränslen, Halvt avdrag för energiskatt i Energiskattebefrielse vid produktion av Miljöbonus för el producerad i vind- Skatt på termisk effekt i -1,86 -1,86 1Beräkningarna baseras på skattesatserna . Hänsyn har således inte tagits till förändringar i energibeskattningen som föreslås i kapitel 8, Förslag till statsbudget finansplan m.m. (Vol 1). Summan i tabell 2.3 är ett netto av förmåner, dvs. positiva avvikelser, och sanktioner, dvs. De beloppsmässigt största avvikelserna är de som beror på att biobränslen är befriade från energiskatt samt att fossila bränslen belastas med lägre energiskatt per energienhet än el. för energiskatten utgörs av den skattesats på el som merparten av de svenska hushållen betalar. Den uppgår till per kWh . Nedan ges en kort förklaring till skatteavvikelserna. Skatt på el för gas-, värme-, vatten- och elförsörjning Skattesatsen för el är inom gas-, värme-, vatten- och elförsörjningen med vissa undantag nedsatt till per kWh i de län och kommuner som inte omfattas av den regionala nedsättningen på elanvändning till per kWh (, och samt i kommunerna , , , , , , , Undantagen gäller el som används i elpannnor (>2MW) mars. I ovannämnda län och kommuner är nedsättningen begränsad till per kWh. I övriga delar av landet gäller normalskattesatsen på per kWh för sådan användning i elpannor. Differentierat skatteuttag för fossila bränslen Skatteavvikelserna beräknas som skillnaden mellan skattesatserna för de olika energislagen och normalskattesatsen för el. uppgår skatteavvikelsen för gasol till per kWh, för naturgas till per kWh, för kol till per kWh, för tung eldningsolja till per kWh samt för villaolja till per kWh. Energiskattebefrielse för biobränslen, torv, m.m. Ingen skatt utgår på biobränslen, torv m.m. som används för uppvärmning, vilket innebär en avvikelse på per kWh . är normalskattesatsen för el. Halvt avdrag för energiskatt på bränslen i kraftvärmeanläggningar För bränsle som används för samtidig produktion av värme och skattepliktig el i en kraft- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 värmeanläggning medges avdrag med halva energiskatten. Miljöbonus för el producerad i vindkraftverk Ett skatteavdrag motsvarande /kWh får göras för elproduktion i vindkraftverk. Skattebefrielse för bränslen vid produktion av el De fossila bränslen som används som insatsvaror för produktion av el är befriade från energi- och koldioxidskatt. Därmed undviks dubbelbeskattning eftersom elförbrukningen beskattas i konsumtionsledet. Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer För el som produceras i kärnkraftverk tas en skatt ut på den tillståndsgivna termiska effekten med per MW och månad. Före baserades skatten på den producerade mängden el och uppgick till per kWh. Skatten kan likställas med en extra inkomstskatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion. Dessutom utgör skatten en dubbelbeskattning av el som har producerats vid kärnkraftverk. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Politikområdet Energipolitik omfattar de tre verksamhetsområdena Elmarknadspolitik, Övrig energimarknadspolitik och Politik för ett uthålligt energisystem. Elmarknadspolitiken syftar till att skapa goda ramvillkor för en effektiv och väl fungerande elmarknad. Insatserna inom Övrig energimarknadspolitik fokuserar i första hand på motsvarande frågor inom övrig ledningsburen energi, dvs. på naturgas och fjärrvärme, liksom på bränsle- och drivmedelsmarknaderna. Politik för ett uthålligt energisystem utgörs i huvudsak av de energipolitiska åtgärder som godkänt för den fortsatta omställningen och utvecklingen av energisystemet (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, 2001/02:317) och vad gäller åtgärderna för ett långsiktigt uthålligt energisystem (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Det är främst () och () som har ansvaret för att genomföra åtgärderna inom energipolitiken. Även , , , Verket för innovationssystem (), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), och länsstyrelserna bidrar med att genomföra åtgärder inom energipolitiken. Omfattningen utvecklas vidare under respektive verksamhetsområde. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 35:2 Insatser för effektivare energianvändning 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 35:7 Introduktion av ny energiteknik 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser 35:9 Skydd för småskalig elproduktion 35:10 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid 35:11 Statlig prisgaranti elcertifikat 35:2 Bidrag för att minska elanvändning 35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara 35:4 Åtgärder för effektivare energianvändning 35:9 Täckandet av förluster i anledning av statliga garantier 21B9 Åtgärder för el- och värmeförsörjningen i Totalt för politikområde Energipolitik 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2Regeringen avser återkomma till den fortsatta finansieringen för resten av programperioden i budgetpropositionen . Utfallet påverkades av flera faktorer. Intresset har varit fortsatt stort för investeringsstöden för elproduktion från förnybara energikällor. En avmattning i efterfrågan på investeringsstödet till vindkraft har emellertid kunnat konstateras . Ut- gifterna för stöden till förnybar elproduktion ökade således avsevärt . Utgifterna har även ökat betydligt för verksamheten inom det långsiktiga programmet. De begränsade utgifterna avseende bidragen för minskad elanvändning beror på att de ursprungliga åtgärderna stoppades i syfte att åstadkomma en effektivare inriktning. De reviderade bidragsförordningarna trädde i kraft . Övergångsreglerna kompletterades , vilket medfört att handläggningen av ett stort antal bidragsärenden förskjutits till 2002. En nedjustering av utbetalningarna avseende kostnaderna för att avveckla en reaktor vid med anledning av att fastig- hetsskatten nedsatts innebar att det prognostiserade underskottet på anslaget blev mindre än beräknat. Ett förslag till justering av anslaget redovisas i avsnitt 7.1.10. Anslagna resurser inom energiområdet minskar , främst beroende på att de kortsiktiga åtgärderna inom 1997 års energipolitiska program upphör vid utgången av 2002. energipolitiska beslut (bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317) med anledning av regeringens proposition Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143) innebär utgifter om totalt ca från . De nuvarande stöden till förnybar och småskalig elproduktion ersätts av elcertifikatsystemet och ett stöd för marknadsintroduktion av vindkraft. Introduktionen av elcertifikatsystemet innebär att huvuddelen av stöden till den förnybara elproduktionen förs bort från statsbudgeten och i stället läggs ut direkt på den enskilde elkonsumenten. Till dess elcertifikatsystemet införs ges ett fortsatt driftsstöd till den småskaliga elproduktionen. Regeringen avser att återkomma i en särskild proposition till med förslag till en lag om elcertifikat. Vi- dare införs en prisgaranti för elcertifikaten som trappas av . anslås inga medel eftersom prisgarantin utlöses först slut. Sammanlagt anslås för prisgarantin . Ett nytt femårigt program med åtgärder för effektivare energianvändning, där ca planeras, ersätter motsvarande åtgärder inom 1997 års energipolitiska program. Åtgärderna fördelas på två anslag. Insatser för effektivare energianvändning omfattar stöd till energirådgivning och regionala energikontor om sammanlagt . I anslaget ingår även åtgärder för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg, metoder och utbildning om energieffektiv teknik samt för provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning om sammanlagt . Anslaget för teknikupphandling och marknadsintroduktion avser bidrag för att utveckla och introducera energieffektiv teknik på marknaden och omfattar . Med anledning av de nya uppgifter tilldelas till följd av introduktionen av elcertifikatsystemet, förstärkt myndighetsroll på elmarknaden och nya uppgifter på energieffektiviseringsområdet ökas myndighetens förvaltningsanslag med . Regeringen avser återkomma till den fortsatta finansieringen av åtgärderna för resten av programperioden i budgetpropositionen . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 och lång sikt trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Energipolitiken skall bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Energipolitiken skall vidare utformas så att energimarknaderna ger en säker tillgång på energi el, värme, bränslen och drivmedel till rimliga priser. Övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). beslut innebär att riktlinjerna i 1997 års 1996/97:84, 1996/97:NU12, 1996/97:272). 3.3.2Mål för verksamhetsområdena inom energipolitiken Inom politikområdet finns de tre verksamhetsområdena Elmarknadspolitik, Övrig energimarknadspolitik och Politik för ett uthålligt energisystem. Målet för elmarknadspolitiken är en effektiv elmarknad som genererar en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet är att energipolitiken skall utformas så att energimarknaderna ger en säker tillgång på energi värme, bränslen och drivmedel till Den svenska energipolitikens mål är att på kort Målet för naturgasmarknadspolitiken är att vidareutveckla gasmarknadsreformen så att en effektiv naturgasmarknad med reell konkurrens 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 är att förbättra transparensen så att en ökad konkurrens och effektivitet stimuleras. Politik för ett uthålligt energisystem Målet är att energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid användning och utveckling av all energiteknik. Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn i är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. Det övergripande målet för energiforskningen är att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens på energiområdet inom universiteten, högskolorna och näringslivet i enlighet med energipolitiska beslut. Målet för satsningen på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik är att sänka kostnaderna för och kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. De resultatindikatorer som används inom energipolitiken framgår under respektive verksamhetsområde och bygger på den plan för uppföljning och utvärdering som beskrivs under avsnitt 6.2.2. har även regeringens uppdrag att ta fram indikatorer som kan tjäna som underlag för uppföljning av de energipolitiska målen. Uppdraget skall redovisas . Energipolitiken är inriktad på att skapa förutsättningar för effektiva energimarknader, en god försörjningstrygghet och en långtgående hänsyn till miljö, hälsa och klimat. Detta görs huvudsakligen genom insatser inom de tre verksamhetsområden som redovisats för politikområdet. Regeringens proposition Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning 2001/02:143) bygger på fortsatt samar- bete på energiområdet mellan Socialdemokraterna, . 2001/02:NU17, 2001/02:317). utgången av 2002 upphör de kortsiktiga åtgärder som vidtagits för att kompensera bortfallet från kärnkraftsreaktorerna i . För den fortsatta omställningen av energisystemet har fattat beslut om en ny och mer långsiktig inriktning för såväl främjande av förnybar elproduktion som en effektivare energianvändning. Åtgärderna skall ersätta motsvarande åtgärder energipolitiska program. Syftet är att öka ambitionsnivån som teknikutveckling stimuleras och kostnaderna hålls nere. Regeringen avser att återkomma i en proposition till med förslag till en lag om elcertifikat. En utvärdering pågår av de långsiktiga energipolitiska programåtgärderna (dir. 2001:122), som skall ligga till grund för inriktningen av de fortsatta åtgärderna . Uppdraget skall vara avslutat . Inom verksamhetsområdena Elmarknadspolitik och Övrig energimarknadspolitik inriktas insatserna mot att skapa goda ramvillkor för väl fungerande marknader genom bl.a. en ändamålsenlig lagstiftning och en effektiv tillsyn. Inom verksamhetsområdet för ett uthålligt energisystem lämnar staten främst olika typer av bidrag för att stimulera till en ökad användning av förnybara energikällor och en effektivare användning av energi, liksom till en kraftfull satsning på forskning, utveckling och demonstrationsprojekt inom energipolitiken. Bidragen för att stimulera användningen av förnybara energikällor ersätts 2003 av ett kvotbaserat elcertifikatsystem. arbete med energieffektivisering, såväl avseende de kortsom långsiktiga åtgärderna, redovisades i en rapport . Sammanställningen över insatserna för energieffektivisering visar att sedan myndigheten bildades har det beslutats om närmare 1,8 miljarder kronor avseende forskning, utveckling, demonstration och introduktion avseende energieffektivisering. Insatserna inom politikområdet utvecklas närmare under respektive verksamhetsområde. Utvecklingen inom politikområdet är starkt beroende av förändringar i vår omvärld när det gäller tillgänglighet, miljöhänsyn och prisutveckling på de internationella bränslemarknaderna för olja, kol och uran. Omvärldsförändringarna påverkar också förutsättningarna för den långsiktiga försörjningstryggheten och skyddet för miljön. Även arbetet inom EU med den fortsatta integreringen av el- och gasmarknaderna i , åtgärder för att främja förnybara energikällor och en effektivare energianvändning har ett direkt inflytande på utvecklingen inom politikområdet.