prop · GQ031d23 · 2003-01-01 00:00:00 — har i regleringsbreven fått regeringens uppdrag att följa och analysera utvecklingen på naturgasmarknaden, särskilt vad gäller strukturförändringar inom gasanvändning, handel med naturgas och överföringsverksamhet samt prisutvecklingen på gas och på transporttjänster. Myndigheten skall till regeringen redovisa resultatet av dessa analyser samt föreslå de ändringar av regelverket och andra åtgärder som kan behövas för att främja en vidareutveckling av gasmarknadsreformen så att en effektiv naturgasmarknad med reell konkurrens kan uppnås. Syftet med dessa årliga redovisningar är att snabbt kunna identifiera och belysa de problem som kan finnas på marknaden 5.4.1Insatser inom verksamhetsområdet för att på ett tidigt stadium kunna åtgärda dessa. Den svenska naturgasmarknaden är liten med en årlig förbrukning på ca naturgas som uteslutande importeras från . fick även i regleringsbrevet regeringens uppdrag att särskilt analysera effekterna av den nya naturgaslagen och före utgången av 2001 lämna ett underlag till en ny prövning av den planerade takten i marknadsöppningen. sin bedömning i rapporten vecklingen på naturgasmarknaden (dnr N2001/10979/ESB). Rapporten var inriktad på att bedöma effekterna av att den svenska naturgasmarknaden öppnas tidigare än vad som krävs enligt gasmarknadsdirektivet. Mot bakgrund av vad som redovisades i rapporten föreslog regeringen i propositionen Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning 2001/02:143) en sänkning av tröskelvärdet för att fritt kunna välja naturgasleverantör 2001/02:NU17, 2001/02:317) och bestämmelsen Detta innebär att hälften av naturgasmarknaden kommer att vara öppen för konkurrens. Utbyggnaden av fjärrvärmen och kraftvärmen har en betydelsefull roll i omställningen av energisystemet och i arbetet mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Distributionen av hetvatten utgör emellertid ett naturligt monopol. Ur fjärrvärmekundens synvinkel är det därför viktigt att värmemarknaden har en fungerande konkurrens och att effektiviteten stimuleras. Arbetet inom värmemarknadsområdet har främst varit inriktat på att öka transparensen på värmemarknaden. Regeringen har i en översyn av förordningen (1988:1404) med vissa föreskrifter enligt lagen (1956:245) om uppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrensförhållanden givit möjlighet att ta in bl.a. prisuppgifter från företag som bedriver fjärrvärmeverksamhet (2002:694). har regeringens uppdrag att redovisa utvecklingen på värmemarknaden med avseende på priser, konkurrensförhållanden, bränsleslag och utsläpp av koldioxid och andra miljöfarliga utsläpp från olika typer av uppvärmning. I detta arbete ingår även att ta fram relevanta nyckeltal för att följa fjärrvärmens utveckling i olika avseenden i syfte att få kunskap om produktionsförhållanden och sambandet mellan produktion och kostnader. En första årlig uppföljningsrapport - Värme i - presenterades . Vidare presenterade kommissionen ett förslag till direktiv för främjande av kraft- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 värme (KOM 2002(415)). Förslaget avses bidra till en effektivare energianvändning och en minskning av utsläppen av främst växthusgaser. Behandlingen av förslaget kommer att inledas i rådsarbetsgruppen för energifrågor . Marknaderna för biobränsle och torv Användningen av biobränslen i fjärrvärmen har stadigt ökat och trädbränsleanvändningen inom fjärrvärmesektorn har fyrdubblats . Förädlade bränslen, exempelvis briketter, pellets och tallbeckoljor, har börjat användas alltmer . uppgick användningen till . Även i småhussektorn har pellets ökat, dock var användningen 2000 relativt liten, . Utvecklingen har varit gynnsam för de företag som är verksamma i sektorn och tillhör de marknadsmässigt ledande länderna i på området. Även på kontinenten ökar efterfrågan i takt med att konvertering sker från fossila bränslen. Den kraftiga stimulans av biobränsleanvändningen som energibeskattningen resulterat i, har orsakat vissa problem för spånskiveindustrin i form av stigande priser på spån. Den svenska spånindustrin verkar på en internationellt konkurrensutsatt marknad och har därmed små möjligheter att föra över de ökande kostnaderna på kunderna. En utveckling där svenska fabriker riskerar läggas ner innebär en risk att förädlingen kan bli lidande. Detta kan få konsekvenser för den svenska möbelindustrin. Den konkurrenssituation som föreligger mellan värmesektorn och spånskiveindustrin har belysts och förslag till lösning har presenterats. Regeringen förbereder en genomgripande översyn av träskiveindustrins situation. Arbetet skall inkludera bl.a. aspekter såsom struktur, konkurrenskraft, sysselsättning och råvaruförsörjning. Regeringen beslutade om utredningen roll i ett uthålligt energisystem (dir. 2000:110). I uppdraget ingår bl.a. att jämföra torvens samlade miljöeffekter med andra bränslen, översiktligt inventera de geografiska områdena i landet där det kan finnas intresse av att säkerställa fortsatt torvproduktion och klarlägga torvverksamhetens sysselsättnings- och samhällseffekter. I uppdraget ingår även att när- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 mare klarlägga konflikter gentemot andra, konkurrerande markanvändare. Energianvändningen inom transportsektorn uppgick till (exklusive utrikes sjöfart) vilket motsvarar av den slutliga energianvändningen. Energianvändningen består nästan uteslutande av oljeprodukter och domineras av drivmedlen bensin och diesel. Den totala användningen av bensin och diesel i uppgick till enligt statistik från . Användningen av alternativa drivmedel är än så länge marginell. De biodrivmedel som används i är främst etanol, biogas och rapsmetylester (). deltar i det internationella samarbetet på energiområdet inom (). Genom denna organisation görs förberedelser och insatser för att upprätthålla system för att motverka störningar i import av olja och oljeprodukter i krissituationer. Genom detta system och genom andra samverkansinsatser såsom teknikutveckling, styrmedelsanalys och projektioner av framtida energianvändning och tillförsel bidrar IEA till att främja en trygg energiförsörjning och en stabil tillgång på olja och drivmedel och på lång sikt till ett minskande oljeberoende. En introduktion av biodrivmedel kan vara ett sätt att minska transportsektorns klimatpåverkan. Staten främjar användningen av biodrivmedel genom skattenedsättning. beslöt i samband med behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2001/02:NU3, rskr. 2001/02:113) om en skattestrategi med syfte att stimulera utvecklingen och introduktionen i större skala av alternativa drivmedel för motordrivna fordon. En förutsättning för en framgångsrik introduktion av alternativa drivmedel i större skala är att produktionskostnaderna minskar så att de blir konkurrenskraftiga i jämförelse med fossila bränslen. Regeringens stöd är därför främst inriktat på forskning och utvecklingsinsatser med syfte att sänka kostnader. Regeringen har även gett i uppgift att följa upp och utvärdera pågående s.k. pilot- projekt för biodrivmedel särskilt vad gäller kostnadsutveckling och miljöaspekter. Inom EU pågår beredningen av ett förslag till direktiv om främjandet av användningen av biodrivmedel för transporter, samt ett förslag till direktiv om ändring av direktiv /81/EG rörande möjligheten att tillämpa nedsatt skattesats för vissa mineraloljor innehållande biodrivmedel samt för biodrivmedel. Ett ytterligare steg har tagits mot en konkurrensutsatt naturgasmarknad genom att tröskelvärdet för att fritt kunna välja naturgasleverantör kommer att sänkas till en årlig förbrukning om naturgas. har utarbetat föreskrifter avseende naturgasföretagens årsrapporter. Myndigheten har tagit in och kvalitetssäkrat företagens ingångsbalansräkningar och en databas för naturgasföretagens årsrapporter är under uppbyggnad. kommer naturgasföretagen också att lämna in de första årsrapporterna till . Rapporteringen kommer att ligga till grund för arbete med metoder för att analysera tariffsättning och kartlägga förekomsten av korssubventionering m.m. har påbörjat den översyn av naturgaslagen som behövs inför en fullständig marknadsöppning och för att generellt förbättra förutsättningarna för en fungerande marknad. Inom Energimyndigheten påbörjas nu arbetet med att analysera den ekonomiska rapporteringen, vilket gör att metoderna och rutinerna för tillsynsarbetet kan vidareutvecklas. På regeringens uppdrag har följt och analyserat utvecklingen på värmemarknaderna med avseende på priser, konkurrensförhållanden, bränsleslag och utsläpp av koldioxid och andra miljöfarliga utsläpp i . I den första årliga uppföljningsrapporten som presenterades belyses främst konkurrensförhållandena på de olika delmarknaderna och vad olika värmealternativ kostar. Myndigheten konstaterar att värmemarknaderna kännetecknas av betydande trögheter med därmed följande prisspridning. Konkurrensen sker huvudsakligen inom ett och samma energislag beroende på byteskostnaderna. Reell konkurrens mellan energislagen finns därmed först på . Myndigheten konstaterar även att de trögheter som finns på värmemarknaderna gör det möjligt för fjärrvärmeföretag med låga kostnader att få höga vinster. Regeringen beslutade om utredningen roll i ett uthålligt energisystem (dir. 2000:110). Utredningens arbete kommer att redovisas . Slutbetänkandet kommer därefter att remissbehandlas och regeringen avser vid behov återkomma till i denna fråga. Regeringen gör bedömningen att gasmarknadsreformen har fungerat tillfredställande. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Efter att reformen har varit i kraft har dock viss risk för snedvridning av konkurrensen kunnat konstateras, bl.a. beroende på att det saknas alternativa tillförselvägar. Nästa steg i marknadsöppningen har tagits genom att tröskelvärdet för att fritt kunna välja leverantör beslutats sänkas till en årlig förbrukning om naturgas . Denna gräns kommer att gälla . Den fortsatta marknadsöppningen kan också, mot bakgrund av kommissionens förslag till revidering av gasmarknadsdirektivet, komma att ske i snabbare takt. Detta torde kräva ytterligare insatser också vad avser de kvalitativa förändringarna i regelverket som kommissionen föreslår. Regeringen avser att återkomma till med sina slutsatser och ställningstaganden i dessa frågor. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder krävs för att utveckla fjärrvärmemarknaden. Emellertid krävs ytterligare utredning och överväganden för att skapa en mer välfungerande värmemarknad. Regeringen avser därför att tillsätta en särskild utredare som får i uppdrag att föreslå åtgärder för att bättre skydda konsumenten mot oskälig fjärrvärmeprissättning, överväga behovet av bestämmelser som reglerar åtskillnaden mellan konkurrensutsatt verksamhet på elmarknaden och fjärrvärmeverksamhet samt analysera om det är lämpligt att införa tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 6 Verksamhetsområde Politik för ett uthålligt energisystem Det energipolitiska programmet innehåller ett program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem för sjuårsperioden 2005. Programmet indelas i energipolitiska åtgärder på kort sikt (1998 2002), åtgärder för ett långsiktigt uthålligt energisystem (1998 2004) samt energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser (1998 2004). energipolitiska beslut omfattar åtgärder för den fortsatta omställningen av energisystemet. Beslutet innebär en mer ambitiös och långsiktig inriktning för såväl främjande av förnybar elproduktion som för åtgärder för effektivare energianvändning. Ett kvotbaserat elcertifikatsystem avses från ersätta dagens stöd för att främja elproduktion från förnybara energikällor. Vad gäller åtgärder för effektivare energianvändning inriktas dessa på olika styrmedel som är anpassade till marknadens mekanismer, främst i form av insatser för information och kunskapsspridning. Den lokala och regionala inriktningen förstärks. har ett huvudansvar att genomföra åtgärderna inom verksamhetsområdet för ett uthålligt energisystem. Även , , Verket för innovationssystem (), och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) samt länsstyrelserna har ett viktigt ansvar för att genomföra vissa åtgärder inom programmet. Målet är att energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid omvandling och utveckling av all energiteknik. Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn i är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. Det övergripande målet för energiforskningen är att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens på energiområdet inom universiteten, högskolorna och näringslivet i enlighet med energipolitiska beslut. Målet för satsningen på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik är att sänka kostnaderna för och kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. För att följa upp resultatet under verksamhetsområdet, har låtit utarbeta en Plan för uppföljning och utvärdering av energipolitiska program (Ds 2000:14). Enligt planen skall berörda myndigheter redovisa antalet ansökningar om bidrag, liksom sökt och beslutat belopp. Vidare redovisas för program- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 mets olika delar resultatindikatorer avpassade till verksamhetens karaktär. Resultatindikatorerna för åtgärderna för att dels minska elanvändningen, dels öka tillförseln av el från förnybara energikällor under Energipolitiska åtgärder på kort sikt utgörs exempelvis av det beräknade effekttillskottet, den årliga reduktionen/produktionen, liksom kostnaden i kronor per kW (effekt) och i kronor per kWh (energimängd). För denna typ av stöd redovisas även miljöindikatorer som visar hur åtgärderna har påverkat utsläppen av svavel, kväveoxider, koldioxid, flyktiga organiska ämnen (VOC) och tjära. För utveckling av teknik för framtidens energisystem under Ett långsiktigt uthålligt energisystem redovisas indikatorer knutna till insatser över tiden och möjliga resultat. För Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser redovisas indikatorer som t.ex. projekt- och reduktionskostnader, fördelat på länder och olika typer av projekt. energipolitiska program ligger tyngdpunkten på forskning, utveckling och demonstration av ny teknik för effektivare tillförsel och användning av energi. Syftet är att kraftigt minska kostnaderna för ny miljövänligare och effektivare energiteknik. energipolitiska beslut omfattar ett kort- och ett långsiktigt program. Det kortsiktiga programmet är inriktat på att kompensera bortfallet av elproduktion från den andra reaktorn i . Programmet syftar till att minska användningen av el för uppvärmning, utnyttja det befintliga elsystemet effektivare och öka tillförseln av el och värme från förnybara energikällor på ett kostnadseffektivt sätt 2002. beslutade regeringen om direktiv till en särskild utredare med uppdrag att granska och utvärdera insatserna inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program och analysera behovet av förändringar, lämna förslag till riktlinjer för det långsiktiga energipolitiska programmet inför den planeringsperiod som inleds och redovisa insatser som skall leda till en långsiktigt hållbar energiförsörjning (dir. 2001:122). Uppdraget skall vara avslutat . återkomma med ett förslag om utformningen av det långsiktiga energipolitiska programmet inför en fortsättning . beslutade i enlighet med regeringens förslag om energipolitiska åtgärder i propositionen 2001/02:143 Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning. I propositionen föreslås en delvis ny inriktning på åtgärder för att främja förnybar elproduktion och effektivare energianvändning. Vad gäller el producerad från förnybara energikällor fastställde målet att användningen skall öka med års nivå till 2010 (bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). Regeringen avser återkomma till med förslag till en lag om elcertifikat. Avsikten är att det kvotbaserade elcertifikatsystemet skall ersätta dagens investerings- och driftsstöd för förnybar elproduktion. Vid sidan av elcertifikatsystemet föreslås ett särskilt investeringsstöd för vindkraften för teknikutveckling och marknadsintroduktion. Vad gäller åtgärder för effektivare energianvändning är syftet med åtgärderna att stimulera användningen av befintlig energieffektiv teknik och främja introduktionen av ny energieffektiv teknik. Detta görs genom information och kunskapsspridning, i samarbete mellan , regional och central nivå samt genom att stimulera till miljöanpassad produktutveckling. Utökade resurser föreslås vad gäller information och kunskapsspridning så att alla aktörer har möjlighet att få allsidig och objektiv information och har kunskap om befintlig energieffektiv teknik. Insatser föreslås omfatta informationsspridning genom bl.a. kunskapssammanställningar och utveckling och spridning av verktyg och metoder, utbildning, samt provning och märkning av energikrävande utrustning. Energi konsumeras av såväl kvinnor som män varför ökad kunskap också behövs om kvinnors respektive mäns konsumtionsmönster och preferenser. Beträffande lokala och regionala initiativ föreslås att dessa skall främjas genom utökade resurser till de kommunala energirådgivarna och genom stöd till de regionala energikontoren. Kommunerna skall ges möjlighet att få bidrag för att vidareutbilda den personal som direkt arbetar med energirådgivning vid kommunen eller det regionala energikontoret för allmän 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 kompetenshöjning och för mer kvalificerad Rådgivningen bör även om- fatta insatser för information till mindre företag Teknikupphandling och kompletterande stöd Energipolitiska åtgärder på kort sikt för marknadsintroduktion av energieffektiv tek- nik föreslås stimuleras genom fortsatta och Åtgärder för minskad elanvändning Regeringen avser att se över Det energipolitiska programmet innefattar åt- arbetsformerna för stöd till teknikupphandling gärder med syfte att minska elanvändningen i och genomför en översyn av den bostäder och lokaler. ansvarar för att genomföra åtgärderna. Beträffande energipolitiska insatser på klimat- Stöden administreras av länsstyrelserna. området bör dessa bidra till att det klimat- ytterligare medel för åtgärderna för minskad politiska delmålet för perioden 2012 upp- elanvändning anslås ej efter utgången av 2002. nås och en god grund läggs för att det långsiktiga Utvärdering av de insatser som infördes i klimatmålet kan uppnås. enlighet med energipolitiska beslut ning av utsläppen bör karaktäriseras av kost- visade tidigt att målen inte skulle nås. nadseffektiva insatser såväl internationellt som syn genomfördes därför av hur stöden bör Vidare konstateras att det internatio- utformas för att förbättra möjligheterna till mål- nella perspektivet fortsatt är centralt. Stöden till konvertering av fastig- nationella samarbetet bör omfatta projekt inom heter och anslutning till fjärrvärme samt stöd till ramen för s.k. gemensamt genomförande och konvertering till individuell uppvärmning åter- mekanismen för en ren utveckling. infördes därefter i reviderad form också ha en positiv inställning till internationella Den främsta förändringen innebär att del- initiativ såsom förslag till konverteringar, som innebär att hushållet även direktiv om ett system för handel med utsläpps- efter installationen till viss del är beroende av el rätter inom EU samt ett försöksområde för de för sin värmeförsörjning, numera är bidrags- flexibla mekanismerna i . Bidragsnivån för stöden har också sänkts för att avsatta medel skall kunna räcka till i en uppgörelse i Marrakesh, , i , vilka undanröjer de grund- Inom ramen för åtgärderna för att minska läggande osäkerheterna kring förutsättningarna elanvändningen infördes ett stöd och villkoren för de internationella klimatåt- till utbyggnad av fjärrvärmenätet. gärderna och för Kyotoprotokollets flexibla Vidare infördes ett statligt stöd till invester- Ett betydande arbete med ytter- ingar i solvärme . ligare preciseringar återstår trots detta. dels till att främja användningen av solvärme- viktigt att formerna för internationellt samarbete teknik för uppvärmning av bostäder, dels till att blir pålitliga och effektiva för att genomföra främja utvecklingen av mera kostnadseffektiv utsläppsbegränsande åtgärder och överföra Därigenom kan åtgärderna bli uppgick utgifterna för samtliga kostnadseffektiva och långtgående utsläpps- för minskad elanvändning till begränsningar bli möjliga. , vilket kan jämföras med nödvändiga för att klimatkonven- tionens mål skall kunna nås. Åtgärder för att öka tillförseln av förnybar Åtgärderna för att öka tillförseln av el från för- nybara energikällor genomförs i form av stöd för investeringar i vindkraftverk, småskaliga vattenkraftverk och anläggningar för kraftvärmeproduktion. Målet är att produktionen av el från förnybara energikällor skall öka med genom investeringsstöd 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 2002 (prop. 1996/97:84, 1996/97:NU12, 1996/97:272). utfallet av insatserna återfinns i avsnitt 6.5, resultatbedömning. Vid sidan av de olika investeringsbidragen för ökad tillförsel av el från förnybara energikällor finns ett särskilt stöd till småskalig elproduktion, den s.k. 9öringen. Stödet har betalats ut till köpare av el som producerats . Det lämnas under förutsättning att det träffats ett avtal där det framgår att stödet i sin helhet kommer innehavaren av den småskaliga produktionsanläggningen till godo. I statsbudgeten anvisades för 9öringen. ekonomiska vårproposition tillfördes ytterligare i syfte att klara de utbetalningar som sker avseende fjärde kvartalet 2002 (prop. 2001/02:100, bet. 2001/02:FiU21, rskr. 2001/02:326). Utgifterna för samtliga åtgärder för att öka tillförseln av el från förnybara energikällor uppgick till 2001, jämfört med 2000. överlämnade regeringen propositionen Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143) till . beslutade i enlighet med regeringens proposition (bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). I propositionen föreslås ett antal åtgärder för att öka tillförseln av förnybar elproduktion. Målet är att användningen av el från förnybara energikällor skall öka med års nivå . Om det visar sig att det finns förutsättningar för att ytterligare öka elproduktionen med förnybara energikällor, är det regeringens bedömning att en lämplig ambitionsnivå skall vara att öka den årliga förnybara elproduktionen med års nivå till 2012. Medlet för att nå de uppställda målen är ett kvotbaserat elcertifikatsystem vars tekniska utformning presenterades (SOU 2001:77) och principutformning redogjordes för i proposition 2001/02:143. Vid sidan om elcertifikatsystemet föreslås i propositionen särskilda åtgärder för vindkraften. Dessa åtgärder består av tre delar; stöd till teknikutveckling och marknadsintroduktion, ett nationellt planeringsmål för vindkraft och ett övergångsstöd i form av en avtrappad miljöbonus. Syftet med teknikutveckling och marknadsintroduktion i samverkan med näringslivet är att minska kostnaderna för nyetablering av vindkraft i havs- och fjällområden. Stödet kommer att regleras i förordning som träder i kraft /2003. Stödet har anmälts till EGkommis- sionen för godkännande. I propositionen 2001/02:143 gör regeringen bedömningen att den s.k. miljöbonusen behålls som en successiv nedtrappning sker. Ett sådant stöd förutsätter godkännande från EG-kommis- sionen. Regeringen avser därför att bibehålla nivån om per kWh till dess att den exakta utformningen och godkännande av det kompletterande stödet är klart. I en lagrådsremiss beslöt regeringen att inhämta Lagrådets yttrande över förslaget till lag om elcertifikat. Lagrådets sammanfattande bedömning av lagförslaget var att lagen om elcertifikat inte borde antas på det föreliggande underlaget, utan bli föremål för ytterligare beredning.