prop · GQ031d18 · 2003-01-01 00:00:00 — I den övergripande resultatbedömningen för det utbildningspolitiska området sammanfattas här dels regeringens bedömning av den aktuella utvecklingen i med avseende på detta mål i ett internationellt perspektiv, dels en sammanfattning av resultaten för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, barn- och ungdomsutbildning, vuxenutbildning, högskoleverksamhet och studiestöd i kapitel 4 8. Under respektive avsnitt ges en utförligare beskrivning av resultatet i förhållande till uppsatta mål. Regeringen har som mål för utbildningspolitiken att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. EU har lyft fram tre strategiska mål för utbildningspolitiken: Bättre kvalitet och effektivitet i utbildningssystemen i EU. Att underlätta tillträde för alla till utbildningssystemen. Att öppna utbildningssystemen mot om- EU betonar inom ramen för de strategiska målen vikten av att utveckla färdigheter för kunskapssamhället, öka antagningen till naturvetenskapliga och tekniska studier, främja en öppen inlärningsmiljö, stödja aktivt medborgarskap, stärka kopplingen till arbetsliv samt öka rörligheten och det internationella utbytet för lärare och studerande. har den föreslagit ett flertal förändringar av utbildningssystemen som ligger i linje med de nationella 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 målen och EU:s mål. Effekter av dessa insatser kommer att kunna avläsas framöver. I avsnittet ges en bedömning av utbildningens resurser, kvalitet och resultat i i jämförelse med andra länder och i relation till nationella mål och EU-mål för utbildning. 3.6.2Resurser i internationell jämförelse Utbildningsområdet har utgjort ett av regeringens viktigaste reformområden perioden 19982002. har satsningar skett inom hela utbildningsväsendet. Insatserna i bör även bedömas med hänsyn till att utbildningsverksamheten i hög grad finansieras av medel från kommuner. De totala offentliga kostnaderna inklusive studiestöd och offentligt finansierad forskning, men exklusive kostnader för , försvarsmaktens utbildningar, arbetsmarknads- och personalutbildning, uppgick i löpande priser till . Detta innebar en ökad resursförbrukning i löpande priser med . Det motsvarar i fasta priser en reell ökning (). Diagram 3.6.1 Sammanlagd kostnad för stat, kommun och landsting *, 19982001, löpande priser utlands-, sär- och * inkl. studiestöd och offentligt finansierad forskning I ett internationellt perspektiv framstår som ett av de länder som satsar mest resurser på utbildning. Parallellt med den ekonomiska tillväxten fortsatte de sammanlagda utgifterna för utbildning på för-, grund-, gymnasie- och högskolenivå att öka i vårt land. Utbildningsområdets andel av BNP utgjorde 1999 vilket var ungefär samma andel som 1998 och en I flera EU-länder skedde i stället en minskning av utbildningsutgifterna i förhållande till BNP 1998 jämfört med och en ytterligare minskning 1999. Diagram 3.6.2 Offentliga och privata medel för utbildning i procent av BNP 1990, 1995 och 1999 (Källa: ) har haft en svag ökning av utgifterna . och övriga nordiska länder har satsat mycket på utbildning och ligger i nivå med eller t.o.m. högre. Det finns flera skäl till att hamnar högt vid dessa jämförelser. har genomfört kraftfulla satsningar på utbildningsområdet i samband med som genomförts . Expansionen av högskolan fortgår och resurserna till skola och förskoleverksamhet har ökat. En grundläggande resurs för hög kvalitet i undervisningen är tillgång till välutbildade lärare. Hög lärartäthet är gynnsamt för inlärningsklimatet och forskning visar att detta är speciellt viktigt under de tidigare åren i skolan. Regeringen har beslutat om långsiktiga mål för antalet examinerade lärare. Dessa mål står fast. Avsikten är att långsiktigt säkerställa tillgången på personal i förskola och fritidshem samt lärare i förskoleklass, grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning hävdar sig väl i internationella jämförelser när det gäller lärartätheten i skolan. I har exempelvis lärartillgången minskat något i övriga under den senare delen av , men har lyckats bibehålla samma lärarresursnivå i förhållande till antalet elever. Diagram 3.6.3 Antalet elever per lärare * inom , 1995 och 1999 (källa: ) * lärare avser heltidsekvivalenter Denna tendens fortsätter enligt preliminära siffror . Likaså ligger den genomsnittliga lärartätheten i EU och enligt dessa siffror kvar på samma nivå (preliminära siffror, antal elever per lärare, : 17,9; 12,8; 15,8; 12,9; EU 15,8). En klar majoritet av eleverna i skolan tycker att skolmiljön generellt sett är bra och denna andel har inte förändrats (Attityder till skolan 2000, ). De tydligaste förändringarna när det gäller elevernas egna upplevelser av skolan är i positiv riktning. Elevernas förtroende för lärarna har ökat med tjugo procentenheter mellan 1993/94 och 2000, och andelen elever med stort engagemang i skolan har ökat med . I undersökningar framkommer problem med stökig klassrumsmiljö. I en studie genomförd inom kommittén Välfärdsbokslut (Välfärd och skola SOU 2000:39) betonades miljöns betydelse för lärande. Generellt sett anser svenska elever i åldern att bråkiga eller stökiga lektioner är det allra värsta problemet. Nära hälften av eleverna svarar nej, inte så ofta eller nej, aldrig på frågan om det brukar 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 vara lugnt i klassrummet. Denna bild bekräftas också i en ny undersökning från , Programme for International Student (2000). I 2000 befinner sig bland de länder i OECD-området som har störst problem med upplevd dålig ordning i klassrummet. Uppenbarligen är dock upplevd ordning ett problematiskt mått då det saknas samband mellan rangordning i detta mått och rangordning i exempelvis läsförståelse. De centraleuropeiska och de har god ordning, de anglosaxiska medelgod och de nordiska länderna och har dålig ordning i klassrummen. Det indikerar möjligen att det finns grundläggande skillnader i samhället som återspeglas i klassrummet och givetvis skillnader i pedagogisk inriktning. Andra frågor i studien från kommittén Välfärdsbokslut rör huruvida eleverna tycker att de får den hjälp de behöver av lärarna i skolan samt om de får gå fram i den takt de själva vill. Enligt siffrorna i studien tycker åtta av tio skolbarn i åldrarna 1018 att de får gå fram i den takt de vill och nio av tio upplever att de får hjälp av en lärare vid behov. Uppenbart är dock att skolarbetet blir svårare i högre årskurser; i gymnasieskolan är det så många som var fjärde elev som vill gå långsammare fram och tycker inte att han eller hon får tillräcklig hjälp av lärare. Framför allt upplever kvinnliga elever på gymnasieskolans naturvetenskaps- och samhällsvetenskapsprogram att de är stressade. Hela två tredjedelar av dessa uppger att de alltid eller ofta känner sig stressade i skolan. Elevers stress tycks vara relaterad till upplevelsen av för höga krav och att arbetstakten inte passar dem. Internationella jämförelser av mobbning är sällsynta då problemet först har uppmärksammats utanför . PISA- studien visar dock att av har lägst andel elever som känner sig socialt utanför i skolan. Både i attitydundersökningar och i Välfärdsbokslutet finns information om omfattningen av mobbning i svenska skolor. Det finns ingen vedertagen definition eller avgränsning av mobbning och därför skall procentsatser tolkas med försiktighet. I undersökning angav att de kände sig mobbade vilket var en ökning med två procent- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 enheter jämfört med . Välfärdsbokslutet har valt att fråga efter olika typer av kränkningar för att nå ett mer objektivt mått som inte är lika känsligt för den dagsaktuella debatten. De finner att är utsatta och är mycket utsatta. I båda studierna finns också med frågor om hur eleverna blev behandlade av lärarna. I studie ansåg sig av eleverna bli kränkta av lärare och i Välfärdsbokslutet ansåg av eleverna att någon lärare behandlade dem illa, särskilt omfattande var problemet i årskurserna 79. För att öka kunskapen om sexuella trakasserier i skolmiljö har genomfört en nationell undersökning Allvar eller på skämt (, 2002). Bortfallet i undersökningen var vilket gör resultaten mindre tillförlitliga, men problembilden är så entydig att den knappast kan ifrågasättas. Över hälften av flickorna och en tredjedel av pojkarna hade blivit utsatta för verbala kränkningar och/eller fysiska eller andra kränkningar. Problemen är inte avgränsade till skolan. I en nyligen genomförd studie av mäns våld mot kvinnor framgår att sexuella trakasserier är ett betydligt vanligare problem för kvinnor som läser på universitet och högskola än bland förvärvsarbetande kvinnor. Internationella studier har visat att sexuella trakasserier bland anställda är vanligare i andra studerade länder än i , men det finns ingen jämförbar statistik om omfattningen av sexuella trakasserier i skolor och högskolor. Elevers läskunnighet och kunskaper i matematik och naturvetenskap Investeringarnas resultat kan avläsas genom internationella jämförelser av elevers kunskaper och kompetens. Att svenska 15-åringar står sig väl i en internationell jämförelse när det gäller läsförståelse, matematik och naturvetenskap visas i 2000 från . Diagram 3.6.4 Svenska elevers kunskaper i läsning, matematik och naturvetenskap jämfört med (Källa: , 2000) testresultat (medelvärden) Elever i presterar signifikant över OECD-genomsnittet på alla de tre områdena och allra störst är skillnaden till svenska elevers fördel i läskunnighet. Det kan dock finnas en potential för förbättring. klarar sig bäst av de nordiska länderna trots ländernas likartade välfärdssystem och ekonomiska utvecklingsgrad. Rangordningen mellan länderna är liknande oavsett om det gäller läsförmåga, matematiskt eller naturvetenskapligt kunnande. De länder som fått bättre resultat i studien är de asiatiska och de anglosaxiska; de centraleuropeiska länderna och får sämre resultat. De genomgående skillnaderna i resultat tyder på att det finns grundläggande skillnader i ländernas utbildningssystem som bidrar till dessa tydliga mönster. Antagligen har även språkstrukturen, BNP-nivån och typ av välfärdsmodell ett stort genomslag. Regeringen strävar efter att den svenska skolan skall vara likvärdig, och 2000 ger underlag för en bedömning av likvärdigheten. Totalvariationen mellan elevers resultat är liten i , framför allt ser den svenska skolan till att de som har sämst förutsättningar ändå klarar sig bra. En av förklaringarna till detta är den sammanhållna skolformen. I länder där elever delas upp i olika utbildningsvägar tidigt är det vanligare med riktigt låga resultat. En annan förklaring är den relativt lilla skillnaden mellan olika skolor i . Diagram 3.6.5 Totalvariation i läskunnighet uppdelat per inom- och mellanskolvariation (Källa: , 2000) 2000 indikerar att vilken skola en elev går i har i inte någon avgörande betydelse för prestationen. I andra länder kan den enskilda skolan vara direkt avgörande. Detta beror antagligen både på att segregeringen är mindre mellan skolor i och att resurser styrs till skolor med de största behoven. Brister i likvärdighet i skolsystemet är inte slumpmässigt fördelade utan är framför allt fördelade efter social klass (och även etnicitet). Det finns två huvudsakliga skäl till att social snedrekrytering betraktas som ett samhällsproblem. För det första kan det anses som en individuell orättvisa att barns livschanser till en del beror på de omständigheter till vilka de fötts. Ett sådant beroende av uppväxtfamiljens villkor står i motsats till målet om jämlikhet i möjligheter. En tidig uppdelning av eleverna kan leda till mindre förståelse mellan människor från olika samhällsklasser och till social instabilitet. För det andra innebär social snedrekrytering att alla människor inte kommer till sin rätt, inte kan uppnå sin potential, något som kan antas begränsa effektivitetsvinsterna i samhället i stort. Snedrekryteringen kan ses som uppbyggd av två samverkande effekter. Den ena är att barn från högre socialgrupper i genomsnitt presterar bättre i skolan i form av högre betyg. Den andra är att bland barn på samma betygsnivå fortsätter de från högre socialgrupper oftare än andra till teoretiska studier. De två effekterna har ungefär samma styrka och verkar , såväl i och gymnasie- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skolan, som på universitetsnivå (, , 1993). I 2000 finns dataunderlag som ger kunskap om hur den sociala bakgrunden påverkar prestationen i olika länder. Föräldrarnas socioekonomiska status redovisas på en kontinuerlig skala där högre värde betyder högre status. har klart minst skillnad i prestation mellan elever med lägsta och högsta socioekonomiska status. I skiljer särskilt och ut sig, men även har förhållandevis små skillnader. Stora skillnader finns framför allt i de centraleuropeiska länderna, särskilt i och men också i och . Den sociala snedrekryteringen till högskolan är stor och uppenbar i alla länder, vilket exempelvis har illustrerats i en rapport från och i Education Policy Analysis 1999. Av ungdomar i i åldern vars föräldrar hade en högskoleutbildning deltog drygt hälften i en högskoleutbildning . Bland ungdomar vars föräldrar hade högst grundskoleutbildning var denna andel bara . I många länder är denna skillnad mellan ungdomsgrupperna betydligt mindre. Diagram 3.6.6 Andel av deltagande i högre utbildning i åldern fördelat per föräldrarnas utbildningsnivå (Källa: och 2001) I ett internationellt perspektiv är snedrekryteringen förhållandevis låg i , på ungefär samma nivå som i och och lägre än i t.ex. och . Mer anmärkningsvärt är det faktum att det i finns en tendens till minskad snedrekrytering vilket är ovanligt i ett internationellt perspektiv. Inverkan av socioekonomiska skillnader mellan skolor är alltså mycket mindre i än i 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Sammantaget har de nordiska länderna de lägsta värdena och de centraleuropeiska de högsta. Denna skillnad mellan skolor är ett resultat av både sortering av elever till olika skolor, segregerat boende och olika resurstilldelning till olika skolor (och huruvida resurstilldelning följer särskilda behov). relativt begränsade skillnad hänger antagligen samman med att har en resurstilldelning som tar hänsyn till elevernas skilda behov samt en sammanhållen grundskola och en gymnasieskola för alla. Genom vuxenutbildning har många människor med kort utbildning getts möjlighet att studera till gymnasiekompetens. Det har gett dem behörighet till högre studier vilket troligtvis bidragit till minskad snedrekrytering. Det svenska studiestödssystemet har givit vuxenstuderande förutsättningar att studera som i en internationell jämförelse är närmast unika. Detta har sannolikt bidragit till ökad etnisk och social mångfald i högskolan. Historiskt sett har kvinnor fått mindre tillgång till formell utbildning än män vilket gjort att den politiska prioriteringen i de moderna demokratierna har varit att minska utbildningsgapet mellan kvinnor och män. har dock utbildningsgapet ändrats så att kvinnor har uppnått en högre utbildningsnivå än män. Redan i åldersgruppen finns det fler kvinnor än män med eftergymnasial utbildning (mot ) och skillnaden är ännu större i åldersgruppen (mot ). Statistik över studiedeltagandet i befolkningen visar att skillnaden inte ser ut att minska. Men den stora skillnaden mellan könen finns inte i studiedeltagandet utan i valet av studieinriktning. Med tanke på svårigheterna att bryta könssegregeringen på arbetsmarknaden är dock minskningen av könssegregeringen på gymnasienivå anmärkningsvärd. Könsfördelningen på gymnasieskolans olika program är fortfarande stor. Den nivåmässiga segregeringen inom högskolan är fortsatt hög. Sex av tio studerande på och examinerade från grundutbildningen är kvinnor medan nästan två av tre av dem som tog en doktorsexamen är män (1999/2000). professorerna är kvinnor även om andelen ökat . Diagram 3.6.7 Utbildningsnivå bland kvinnor och män i befolkningen, 2544 och (Källa: SCB) Ett växande problem har blivit pojkars sämre skolprestationer, särskilt beträffande läsförmåga. I 2000 presterar flickor bättre än pojkar i läsförståelse i alla undersökta länder. Det finns ingen signifikant könsskillnad när det gäller matematik eller naturvetenskap i som helhet även om det varierar mellan länderna. När det gäller läsförmåga tillhör den tredjedel av de deltagande som har de största prestationsskillnaderna mellan flickor och pojkar. Flickorna presterar bättre än pojkarna på samtliga delskalor. När det gäller matematiskt eller naturvetenskapligt kunnande finns dock inga signifikanta skillnader mellan genomsnitten för pojkar och flickor i . Utländsk bakgrund och läsförmåga 2000 problematiserar också utländsk bakgrund mot bakgrund av att tyngdpunkten i studien ligger på läsförståelse. Förmåga att läsa och förstå är en språklig aktivitet. Att läsa på ett språk som inte är modersmålet gör för de flesta att läsningen blir svårare. Ordförrådet är mer begränsat och ordens alla innebörder och nyanser är inte kända. En främmande meningsbyggnad kan också utgöra hinder för en korrekt förståelse av textens budskap. Svårigheterna tycks vara lika uppenbara vid läsning av vanliga texter som vid läsning av texter och uppgifter med ett naturvetenskapligt eller matematiskt innehåll. Elever med utländsk bakgrund presterar betydligt sämre än elever med svensk bakgrund. båda kategorierna presterar flickor bättre än pojkar men pojkar med svensk bakgrund presterar bättre än flickor med utländsk bakgrund. Även om man tar hänsyn till övriga sociala bakgrundsfaktorer återstår en betydande skillnad mellan elever med utländsk bakgrund och andra elever. Detta är dock inte unikt för , utan en liknande skillnad finns generellt i OECD- länderna, men skillnaden är signifikant större i än i som helhet. Integrering är centralt för OECD-området, inte minst för , om utbildningsresultaten skall förbättras. Så länge detta inte uppnås kommer andelen invandrare att i viss mån förklara skillnader mellan länder i prestation. Den högre utbildningens öppenhet internationellt utbyte EU verkar för att lärares och studenters rörlighet och internationella utbyten skall öka. Bakgrunden är en strävan att förbättra högskoleutbildades chanser på arbetsmarknaden, förstärka utbildning, forskning och kunskapsöverföring samt att främja en europeisk dimension i utbildningen. En ökad internationalisering av högskolan motiveras också av det växande ömsesidiga beroendet mellan länder och kräver ökat internationellt samarbete för att globala problem skall kunna lösas. Universitet och högskolor spelar en viktig roll i denna process både som utvecklare och spridare av kunskap. utveckling mot ett mångkulturellt samhälle med ett allt större tillflöde av olika invandrargrupper till universitet och högskolor är ytterligare ett argument för att förstärka den internationella dimensionen i den högre utbildningen. En bedömning av den svenska högskolans öppenhet och internationalisering kan göras genom att studera antalet in- och utresande i relation till den totala volymen av högskole- och universitetsstuderande eller forskarstuderande vilket i stort sett spänner över den period som har varit medlem i EU. Generellt kan konstateras att intresset för att förlägga en del av studierna utomlands har ökat bland svenska studenter. Den största ökningen skedde framför allt i samband med generösare studiemedelsregler och inträde i EU. Efter de första årens ökning har utveck- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 lingen stannat av och antalet utresande visar tendenser till att gå tillbaka. Däremot har antalet inresande studenter stadigt ökat sedan inträde i EU. Diagram 3.6.8 Utresande och inresande studenter per 1000 högskolestuderande, /962000/01 (källa: HSV) antal per 1000 studerande Antalet in- och utresande forskarstuderande steg också kraftigt direkt efter att blev medlem i EU. Före inträdet i EU stod utländska forskarstuderande för den största delen av det internationell utbyte. har antalet utresande doktorander dock stigit markant och ligger nu på samma nivå som antalet inresande forskarstuderande (omkring 700 personer ). Diagram 3.6.9 Utresande och inresande forskarstuderande per registrerade i forskarutbildning, /96 - 2000/01 (källa: HSV) antal per 1000 studerande De flesta utresande studenter () är s.k. free movers, dvs. de åker ut på egen hand och inte genom ett etablerat program. En övervägande majoritet av dessa åker till ett annat land i . Bland dem som väljer ett program föredrar de flesta () 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Erasmusprogrammet, men intresset ökar också för andra program t.ex. utbytesprogram för samarbete mellan utvecklingsländer och svenska universitet och högskolor. Bland utresande doktorander har valt EU-länderna eller övriga . 3.6.5Utbildning, arbetsmarknad och tillväxt Rekrytering och befolkningens utbildningsnivå I ett internationellt konkurrensperspektiv är befolkningens kompetens betydelsefull. Effekterna av de satsningar som har gjorts inom utbildningsområdet kan successivt avläsas i form av en allt mer välutbildad befolkning. Den svenska befolkningen är vid internationell jämförelse välutbildad. I åldern hade en högskoleutbildning enligt senast publicerade mätning som avsåg 1999. Detta tillhör de högre värdena bland . Endast , , och hade en högre andel. hade inte en längre utbildning än grundskola eller motsvarande. Bland EU-länderna i genomsnitt var denna andel . I åldersgruppen , i vilken de flesta skaffat sig sin utbildning , hade av befolkning slutfört minst en gymnasieskoleutbildning vilket är en höjning från strax . Nivåhöjningen är snabbare inom EU i genomsnitt, men långsammare i förhållande till . hade, enligt SCB:s senaste mätning, andelen i denna ålderskategori som uppnått minst gymnasienivå ökat till i . Tillväxten av högskoleutbildade i befolkningen har inneburit att bland personer som är födda är nu andelen högskoleutbildade i , om alla former av högskoleutbildning inkluderas, högre än i någon annan åldersgrupp. av dessa årskullar hade genomgått någon form av högskoleutbildning. Här räknas även personer utan examen som fullföljt minst 20 högskolepoäng. Bland personer som föddes är denna andel strax enligt SCB:s senaste redovisning. An- delen med minst treårig högskoleutbildning är emellertid ungefär lika stor i dessa båda generationsgrupper och motsvarande nivå har inte uppnåtts av födda . Diagram 3.6.10 Andel av åldersgruppen som har uppnått minst gymnasienivå (Källa: och ) Regeringens politik syftar till att på samma gång stimulera fler unga och möjliggöra för stora grupper äldre personer att studera. Detta har bidragit till att utbildningsnivån i arbetskraften har kunnat höjas, som ineffektiva utbildningsklyftor har kunnat motverkas. Regeringen skrev i budgetpropositionen att en större andel av en årskull skall kunna gå vidare till högskolan. ekonomiska vårproposition fastställde sedan regeringen det långsiktiga målet att hälften av en årskull skall ha börjat läsa på högskola . Ungdomsgrupperna i uppvisar en lägre övergångsfrekvens till högskolan direkt efter gymnasieskolan än i flera jämförbara länder, men ytterst få länder i världen har en lika hög övergångsfrekvens om vi räknar in ytterligare några åldersgrupper. En övergångsfrekvens på är således en hög målsättning i ett internationellt perspektiv. Enligt beräkningar från SCB var övergångsfrekvensen till högskolan bland 25-åringar i t.o.m. . Om vi dessutom inkluderar de studenter som fått svenskt studiemedel för att skaffa sig en högskoleutbildning utomlands, men som inte studerat vid svensk högskola, var andelen . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 3.6.11 Övergångsfrekvens till högskola * (Källa: SCB) * övergång till svensk och utländsk högskola enligt nationell definition samt därutöver kvalificerad yrkesutbildning enligt internationell klassificering