prop · GQ031d26 · 2003-01-01 00:00:00 — IVA har genomfört angelägna utredningar och projekt samt lämnat värdefulla synpunkter som underlag till utformningen av regeringens politik inom området forskning och utveckling. Rymdverksamheten är långsiktig till sin karaktär och effekterna av gjorda satsningar måste bedömas i ett längre perspektiv. Regeringen bedömer att verksamheten bedrivs på ett ändamålsenligt sätt Forskningsprojekten bidrar till en ökad förståelse för de komplexa konkurrensfrågorna. lägger också ut mindre forskningsuppdrag rörande frågeställningar där verket har ett direkt behov av att ta till sig existerande forskning eller undersöka en avgränsande fråga. SGU:s forsknings- och utvecklingsverksamhet är viktig för utveckling av metoder och för teknikspridning. Det geovetenskapliga forskningsanslaget skall fokusera på för samhället viktiga geologiska problem och komplettera SGU:s egen forskning. Verksamheten bidrar till att utveckla SGU:s samarbete med universitet och högskolor. Verksamhetens prioritering av yngre forskare bidrar till kompetensutveckling. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Upprätthållande av nationell metrologi Det nationella metrologisystemet har stärkts genom bättre samordning, uppgradering av utrustning och ökade FoU-insatser. Satsningen har varit nödvändig för att säkerställa en hög mätnoggrannhet inom landet. Metrologisk verksamhet är långsiktig och kräver långsiktiga investeringar och FoU. Det är även ett område som är generellt och har tillämpningar inom breda sektorer. Spridning av mätteknisk kunskap sker oftast i samband med kalibreringsuppdrag. Inom givna ramar bör deltagande i internationellt FoU-samarbete öka, liksom kunskapsspridningen till små och medelstora företag om mätteknikens betydelse. skall även vara rådgivande för alla projekt inom metrologisk FoU, vilket även inkluderar mätteknisk FoU. Regeringen anser att det behövs en tydligare styrning av forskningsområdet experimentell teknik. För att uppnå en ökad samordning av statens resurser ges i uppdrag att fördela befintliga medel avsatta för forskning och utveckling inom experimentell teknik. Re- geringen bedömer att detta kommer att leda till ett effektivare resursutnyttjande. SP bör vidare, inom givna ramar, stärka sin omvärldsorientering och fördjupa samarbetet med bl.a. fler institut och högre lärosäten. Det är regeringens bedömning att den svenska standardiseringen i huvudsak lyckats uppfylla det övergripande målet för standardiseringsarbetet. Riktlinjebeslutet innehåller en nyordning för statens stöd till bl.a. konsumentorganisationers medverkan i standardiseringsarbetet. vunna erfarenheter tyder på att dessa organisationers medverkan underlättats. Regeringen avser att närmare behandla de små och medelstora företagens möjligheter att dels medverka i standardiseringsarbetet, dels tillgodogöra sig resultatet av arbetet. Regeringens bedömning är att IVA:s verksamhet bidrar till att stärka och utveckla industriella kompetens och konkurrenskraft. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 3.9Statistik, uppföljning och utvärdering , , förser och andra beslutsfattare med kunskapsunderlag i frågor inom närings- och innovationspolitiken samt den regionala utvecklingspolitiken. ITPS arbetar fortlöpande med att utveckla kompetensen och metoderna för samhällsekonomiska analyser av insatser inom dessa områden, samt effekterna av andra faktorer som påverkar förutsättningarna för en hållbar tillväxt. I enlighet med uppdrag i regleringsbrevet har ITPS bl.a. studerat hur andra länder stödjer kapitalförsörjningen i småföretag. Ett annat uppdrag var att utvärdera tillväxteffekterna av och den samhällsekonomiska lönsamheten för AB:s finansieringsverksamhet. genomförde myndigheten även en enkätundersökning om de regionala tillväxtavtalen. ITPS har dessutom gjort en samlad bedömning av den statistik som behövs för att beskriva och analysera den ekonomiska utvecklingen. Särskild vikt skulle enligt uppdraget läggas vid behovet av statistik på t.ex. region-, bransch-, företags- och individnivå och sambandet däremellan. Uppdraget slutredovisades till regeringen och utmynnade i ett antal förslag på hur omfattningen av och kvaliteten på statistiken kan förbättras. Exempel på utvärderingar som skall genomföras är en utvärdering av de näringspolitiska effekterna av stöd till start av näringsverksamhet samt en utvärdering av programmet för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder, som finansieras inom utgiftsområde 19. skall myndigheten även lägga fram ett förslag till en bred utvärdering av IT-utvecklingens och IT-politikens effekter med avseende på målet om ett informationssamhälle för alla. ITPS arbetar också med en redovisning av hur ett metodiskt lärandesystem bör utformas inom ramen för närings- och innovationspolitiken samt den regionala utvecklingspolitiken. ITPS bildades och är fortfarande en ung myndighet. Sedan bildandet har ITPS slutfört ett antal uppdrag givna i regleringsbrev och andra regeringsbeslut, varav flera beskrivits i andra avsnitt. Nära hälften av verksamhetens kostnader ligger inom verksamhetsgrenen omvärldsanalys. Resterande kostnader är jämnt fördelade mellan verksamhetsgrenarna utvärdering och statistik. Enligt årsredovisningen har ITPS 2001 avslutat totalt 54 projekt. var 41 projekt pågående. ITPS har bl.a. genomfört projektet and skills. Studien var en del i en större EU- studie med syfte att öka kunskapen om hur IT- användningen kan utvecklas i små och medelstora företag. Ett annat projekt behandlade under- och överutbildning arbetsmarknad. Det delfinansierades av och . ITPS redovisade , tillsammans med , och , ett förslag till en myndighetsgemensam utlandsbaserad verksamhet. Omvärldsbevakningen får dels en grundläggande basfinansiering, dels en programfinansierad verksamhet vars inriktning bestäms av förslagsställarna. Den nya organisationen gäller från . En viktig del av utlandskontorens verksamhet var att bistå regeringen i samband med ordförandeskap i EU. Det innebar bl.a. att leda den samarbetsgrupp av vetenskapsråd från EU-länderna som finns i . Washingtonkontoret anordnade fem möten med och företrädare för myndigheter och organisationer i . En pilotstudie av svenska bioteknikföretags utbyte med har genomförts. Kontoret i har medverkat i rapportering om forskningspolitiska frågor. ITPS har haft regeringens uppdrag att slutföra de forskningsprogram som tidigare bedrivits av , . Forskningsprogrammet har integrerats i ITPS verksamhet och ett antal projekt som initierats av pågår fortfarande. Bland de avslutade projekten behandlar flera regionernas förändrade förutsättningar som en följd dels av en ökad internationalisering, dels av introduktionen av ny teknik. Utvärderingar av närings- och regionalpolitiken är en av ITPS huvuduppgifter. genomfördes en sammanställning över tidigare utvärderingar av såväl näringssom regionalpolitiska insatser . ITPS har också bidragit till uppföljningen av hur hanterat . ITPS har vidare gjort en samlad bedömning av den statistik som behövs för att göra kvalificerade tillväxtpolitiska analyser, samt även påbörjat ett program för att kvalitetssäkra den statistik som myndigheten producerar. ITPS har också vidtagit åtgärder för att öka tillgängligheten till den officiella statistiken. har ITPS i egen regi genomfört fyra seminarier och konferenser med 190 deltagare. ITPS har vidare medverkat vid andra arrangörers seminarier och konferenser, som har tillväxtpolitisk relevans, . Av dessa har 19 hållits utomlands. ITPS har under sitt första verksamhetsår slutfört verksamhet som inleddes inom ramen för andra myndigheter . ITPS har också genomfört eller påbörjat uppdrag och projekt, av betydelse för tillväxtpolitiken, inom omvärldsanalys, utvärdering och statistik. Regeringen bedömer att myndigheten på ett tillfredsställande sätt har uppfyllt de mål som satts upp för verksamheten. introducerade regeringen den regionala näringspolitiken och därmed ett nytt sätt att bedriva regionalt utvecklingsarbete. Under 19981999 har tillväxtavtal utarbetats i alla delar av landet. Av- sikten är att bättre kunna ta tillvara den tillväxtpotential som finns i alla delar av landet. Regionernas prioriteringar skall kunna påverka inriktningen av verksamheter inom olika politikområden. Arbetet med tillväxtavtal sker i regio- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Partnerskapens sammansättning består av en blandning av offentliga och privata aktörer. Avtalens inriktning, utformning, deltagare och genomförare varierar. Regeringen följer kontinuerligt arbetet med regionala tillväxtavtal. granskade en arbetsgrupp inom alla tillväxtavtal. Iakttagelserna presenterades i Ds 2000:7 Rapport om tillväxtavtalen. sammanställdes den första nationella uppföljningen av genomförandefasen (Ds 2001:15 Rapport om tillväxtavtalen Första året). färdigställdes en motsvarande uppföljning av tillväxtavtalsarbetet 2001 (Ds 2002:34 Rapport om tillväxtavtalen Andra året). De nationella uppföljningarna bygger på rapporter från nationella och regionala myndigheter som deltar i arbetet. Uppföljningarna kompletteras dessutom av årliga enkätundersökningar för att fånga in erfarenheter från enskilda deltagare i den regionala partnerskapen. Regeringen har en löpande dialog med företrädare för de regionala partnerskapen. har regeringen i samarbete med , och genomfört en dialogturné i 19 län. Under dessa besök har länens erfarenheter och synpunkter på tillväxtavtalsarbetet tagits till vara. Erfarenheter och lärdomar från tillväxtavtalsarbetet har utgjort underlag till propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU2, rskr. 2001/02:118). Av propositionen framgår att tillväxtavtalen förlängs och därefter ersätts av regionala tillväxtprogram som skall utgöra basen i det långsiktiga arbetet för en hållbar regional utveckling. Politikområdet Regionalpolitik och verksamhetsområdet regional näringspolitik inom politikområdet Näringspolitik har slagits samman och bildat ett nytt politikområde: Regional utvecklingspolitik. Skälet till sammanslagningen är främst att det finns så starka kopplingar mellan dessa att en samlad politik blir mer effektiv. Deltagarna i de regionala partnerskapen är mycket positiva till grundidén med de regionala 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 råder det delade meningar om hur väl genomförandet av tillväxtavtalen fungerat i olika län. I vissa län har arbetsformen fått rejält fotfäste och tillväxtavtalen har där fungerat som ett viktigt verktyg för samordning och samverkan mellan sektorer och aktörer som har till uppgift att främja en hållbar tillväxt och sysselsättning. I andra län är arbetsformen än så länge svår att värdera i sin helhet. Den finansiella redovisningen av tillväxtavtalen 2001 bygger på information från samtliga 21 län. Av redovisningen framgår att den totala summan beslutade medel uppgår till . Detta motsvarar en ökning med jämfört med då beslutade medel uppgick till totalt . Statliga medel utgör den i särklass största finansieringskällan. Den statliga finansieringen av tillväxtavtalen ökade från 2000 till 2001. Främst handlar det om arbetsmarknads-, nä- rings-, utbildnings-, och transportpolitiska medel. Arbetsmarknadspolitiska medel utgör närmare hälften av beslutade statliga medel 2001. EU-finansieringen av tillväxtavtalen uppgår till , privata företags del av medfinansieringen motsvarar och kommuner och landsting bidrar med . Arbetet med tillväxtavtalen har bidragit till ett utvecklat klusterperspektiv på lokal och regional nivå. Klusterperspektivet har i själva verket blivit den viktigaste metoden för offentliga aktörer att närma sig privata aktörer. En viktig fråga är hur offentliga aktörer från olika politikområden i samverkan med näringslivet kan synliggöra och stödja utvecklingen av innovationssystem och kluster. Lärande process samt miljö och jämställdhetsmål Tillväxtavtalsarbetet har bidragit till ett aktivt och medvetet lärande, och ett intresse för att öka kunskapen kring frågor om hållbar tillväxt. En majoritet av de individer som aktivt tagit del i arbetet anser att de har ökat sina kunskaper om såväl andra aktörer i regionen som kring frågor om tillväxtproblematik i allmänhet och i sin region i synnerhet. Flera länsorgan uppger att intresset för och kunskapen om miljöfrågor har ökat. 2000 utsåg regeringen , och till pilotlän för att utveckla arbetet med att integrera ekologisk hållbarhet i tillväxtavtalen. Resultatet av uppdraget presenterades i form av rapporten ! miljöintegration i tillväxtarbetet (nr. Rapporten, som utgör en viktig källa i utvecklingen av tillväxtavtalen, har spridits till aktörer på nationell, regional och lokal nivå. indikeras ett fortsatt svagt genomslag för jämställdhetsperspektivet i tillväxtavtalsarbetet. För att stimulera integrationen av ett jämställdhetsperspektiv i tillväxtavtalen utsåg regeringen , och till pilotlän. kommer dessa piloter presentera en strategi för jämställdhetsintegrationen i kommande regionala tillväxtprogram. Ambitionen att jämställdhet och ekologiskt hållbar utveckling skall vara inarbetade i alla regionala tillväxtavtal är inte uppnådd. Det finns ett starkt stöd för arbetsformen med regionala tillväxtavtal bland såväl företrädare från det offentliga som det privata. Arbetet med tillväxtavtalen har medfört en ökad samordning av befintliga regionala resurser som främjar en hållbar tillväxt och sysselsättning. Arbetsformen har medfört en ökad insikt om olika aktörers verksamhet och uppdrag. Därmed ökar möjligheterna för gemensamma överenskommelser och tydliga prioriteringar av regionala utvecklingsmedel. Den regionala mobiliseringen har även medfört ökade kontakter i tillväxtorienterade nätverk. Universitet och högskolor, kommuner, landsting och nationella myndigheter har i ökad utsträckning involverats i angelägna utvecklingsfrågor. Förtroendet och förståelsen för andra organisationers verksamhet har ökat. Detta är särskilt tydligt på regional nivå. Tillväxtavtalen har medverkat till en ökad systemsyn i frågor som berör regionernas konkurrensförmåga. Detta avspeglas inte minst av det ökade intresset att arbeta med utveckling av innovationssystem och kluster. Klusterperspektivet har i praktiken blivit det tydligaste uttrycket för detta. Syftet är att jobba mer systematiskt utifrån klusteransatsen och därmed ställa människor och företag som bidrar till en hållbar tillväxt i fokus. Den nationella uppföljningen av tillväxtavtalen begränsas till själva arbetsformen och offentliga aktörers uppfattning om denna. Re- gionernas egna uppföljnings- och utvärderingsarbetet utgör ett betydelsefullt underlag för att få en hög kvalitet i kommande nationella utvärderingar. Att utveckla tillväxtarbetet mot en mer hållbar inriktning är ett långsiktigt arbete. har insatser för miljö- och jämställdhetsperspektiven gjorts separat. Den nationella uppföljningen (Ds 2002:34) visar på behovet av att nu ta steget till ett helhetsperspektiv och utarbeta en tvärsektoriell metodik för hållbar utveckling. Regeringen bedömer att processen med tillväxtavtalen har medfört många positiva effekter. Det finns ett stort intresse hos många olika intressenter att mobilisera gemensamma krafter för den egna regionens utveckling. Uppslutningen kring tillväxtfrågorna och viljan att förstärka förutsättningarna för näringslivet utifrån ett helhetsperspektiv är stor. Regeringen har i flera sammanhang betonat vikten av uthållighet och långsiktighet i arbetet. De regionala tillväxtavtalen och kommande regionala tillväxtprogram är en viktig hörnsten i en samlad nationell tillväxtpolitik. 3.11Statliga insatser utanför politikområdet Inom politikområde Forskningspolitik har Verket för innovationssystem () som uppgift att initiera och finansiera behovsmotiverad forskning och utveckling till stöd för innovationssystemen. Målet är en hållbar utveckling och tillväxt. Myndigheten främjar behovsmotiverad forskning, både på nationell och internationell nivå. Verksamheten präglas av en nära samverkan mellan forskningsutförare och avnämare och utgår från en systemsyn. Regeringen tillsatte en kommission för analys av behovet av åtgärder som säkerställer förtroendet för det svenska näringslivet, (dir. 2002:115). Kommissionens uppdrag spänner över flera politikområden, inklusive näringspolitiken. Även i de delar som uppdraget är direkt knutet till andra 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 politikområden, såsom finanspolitiken, kommer de frågar som behandlas att vara av stor betydelse för näringspolitiken. Skatteområdet är ett av de områden utanför näringspolitiken som är av störst betydelse för näringslivet. Förändringar inom skatteområdet är likvärdigt med förändringar av de grundläggande förutsättningarna för företagandet. har bl.a. två från näringslivssynpunkt mycket viktiga kommittéer avslutat sina arbeten. (dir. 1996:78) överlämnade sitt slutbetänkande Ny handelsbolagsbeskattning (SOU 2002:35) och överlämnade 3:12-ut- redningen (dir. 1999:72) sitt betänkande Be- skattning av företagare (2002:52). En fortsatt beredning av de frågor som betänkandena behandlar sker inom . Frågan om 3:12-reglerna och reglerna om andelsbyten, som omfattas av 3:12-utred- ningens förslag, har emellertid också behandlats i en promemoria från (Fi 2002/1588). Regeringen har lämnat en lagrådsremiss med förslag till lösning på de problem med samtidig kapitalförlust och vinstbeskattning som dessa regler inneburit i vissa fall. Av stort intresse är också det arbete som utförts av (dir. 2000:51). Det arbetet beräknas vara avslutat . Bland nya initiativ kan nämnas den parlamentariska kommitté, som skall se över reglerna om fastighetsskatt på småhus m.m., förmögenhetsskatt samt arvs- och gåvoskatt. Kommittén, som har antagit namnet , skall enligt sitt uppdrag bl.a. särskilt uppmärksamma möjligheterna till förenklingar och en utformning av reglerna som främjar företagande och tillväxt. En annan utredning av stort intresse som påbörjades är Utredningen om vissa företagsskattefrågor (dir. 2002:28). Utredaren har till uppgift att se över vissa företagsskattefrågor vid omstruktureringar m.m. Uppdraget omfattar även sådana omstruktureringsfrågor som föranleds av den förestående reformen med slopad kapitalvinstbeskattning av näringsbetingade andelar som aviserades i budgetpropositionen . Sedan trädde i kraft har miljösanktionsavgifterna fått mycket upp- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Avgifterna har framför allt beslutats i de fall administrativa överträdelser begåtts av små företag. presenterade den parlamentariska miljöbalkskommittén sitt delbetänkande (under utveckling, ett principbetänkande, SOU 2002:50). Betänkandet innehåller förslag om att begränsa möjligheterna för åklagare att väcka åtal när det gäller överträdelser där miljösanktionsavgift kan tas ut. Vidare föreslår kommittén att den nedre gränsen för avgifterna skall sänkas. Immaterialrätten (patent, varumärken, mönster m.m) är av mycket stor betydelse för näringslivet. Lagstiftningen på detta område ligger under . har dock ett stort ansvar för dessa frågor ur ett näringspolitiskt perspektiv. Förändringar inom det immaterialrättsliga området påverkar i mycket hög grad förutsättningarna för företagandet. Betänkandet om Förslag till formskyddslag (SOU 2001:68) har remissbehandlats och bereds i . Lagrådsremiss och proposition planeras . (Ju 1997:11) förslag har varit på remiss och bereds i . Lagrådsremiss och proposition till planeras . Arbete pågår med syfte att skapa en ny och enhetlig immaterialrättslig skyddsform, gemenskapspatentet. Detta är mycket viktigt för svensk och europeisk industri för att skapa ett konkurrenskraftigt patentsystem i . En särskild utredare (dir. 2002:32) skall ta fram underlag för att bedöma om bör tillträda den reviderade versionen av den europeiska patentkonventionen (EPC). Utredaren skall även ta fram underlag för att bedöma om bör tillträda den s.k. Londonöverenskommelsen, som är en frivillig tilläggsöverenskommelse för EPC-staterna. Londonöverenskommelsen reglerar vilka språk som ett beviljat europeiskt patent måste finnas på för att bli giltigt. Inom den europeiska patentorganisationen (EPO) pågår också ett arbete med att förbättra rättsverkan och rättssäkerheten hos europeiska patent genom att inrätta ett enhetligt domstolssystem för sådana patent. Medlemsstaterna i organisationen har enats om att man skall ta fram ett förslag till domstolssystem, European Patent Litigation Protocol, EPLP, vilket medlemsstaterna skall kunna tillträda om de så önskar. Arbetet har drivits och drivs inom olika arbetsgrupper. Förslaget skall slutbehandlas och senare eventuellt antas vid en diplomatkonferens. gav regeringen i uppdrag att se över den arbetsrättsliga lagstiftningen i vissa hänseenden. Uppdraget skall redovisas . Uppdraget syftar till att se över den arbetsrättsliga lagstiftningen så att den uppfyller kraven på trygghet och inflytande för de anställda inom ramen för en flexibel och effektiv arbetsmarknad. Översynen skall ta sin utgångspunkt i ett antal faktorer, däribland ett gynnsamt företagsklimat. Särskilt skall små och medelstora företags situation beaktas. Stadga för europabolag- och europeiska kooperativa föreningar antogs förordningen 2157/2001 om stadga för europabolag. Förordningen träder 2004. har ett arbete inletts med att ta fram förslag till svensk lagstiftning som skall komplettera EG-förord- ningen. godkände inremarknadsrådet ett utkast till en förordning om stadga för europeiska kooperativa föreningar. Rådet beslutade även om förnyad konsultation av . har avgivit revisionsberättelse med invändning för ITPS. Invändningen avsåg ITPS anslagsredovisning. Enligt revisionsberättelsen är utgående överföringsbelopp på ITPS förvaltningsanslag (38:03) för lågt på grund av en felbokföring. En- ligt den vidhängande revisionsrapporten har anslaget belastats med lönekostnader som egentligen skulle ha finansierats av bidragsmedel. Anslagssparandet blev därmed för lågt. RRV anser att ITPS bör se över sina rutiner för hantering av bidragsmedel och införa en kvalitetskontroll som säkerställer att lönekostnader påförs rätt finansieringskälla. I övrigt anses års- redovisningen vara upprättad i enlighet med gängse krav. I EA- värdering erhöll ITPS omdömet tillfredsställande. Med anledning av revisionsinvändningen har ITPS till regeringen inkommit med dels en korrigerad anslagsredovisning, dels en åtgärdsplan. Regeringen anser inte att ytterligare åtgärder är nödvändiga med anledning av revisionens iakttagelser. RRV har inte haft någon invändning i revisionsberättelsen för övriga myndigheter inom politikområdet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3.13.138:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader 1Varav 4 000 tkr på förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 205 677 tkr prisnivå. Anslaget täcker förvaltningskostnader för Verket för näringslivsutveckling () och (). Finansiering sker genom en överföring från utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. 3.13.2 38:2 Näringslivsutveckling m.m. 1 Inklusive en minskning med 30 000 tkr på förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Beloppet i Årsredovisning för staten 2001 (skr. 2001/02:101) bilaga 7 avseende utgående reservation och ramöverföringsbelopp 2001 har korrigerats. Anslaget får användas till näringslivsfrämjande åtgärder. Anslaget tillförs från utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder.