prop · GQ0349 · 2003-02-19 00:00:00 — 4.Skulle ändringarna i denna lag, om de tillämpades , ha medfört att ett företagshypotek jämte övriga säkerheter inte längre hade utgjort betryggande säkerhet och ställer gäldenären inte inom efter anmodan kompletterande säkerhet som borgenären skäligen kan åtnöjas med, får denne före säga upp den fordran för vilken företagshypoteket upplåtits till betalning utan hinder av att längre uppsägningstid kan ha avtalats eller uppsägning inte får ske. Har borgenären före väckt talan om betalning och anmält detta till inskrivningsmyndigheten för företags- inteckning, gäller äldre bestämmelser i fråga om förmånsrätt som följer med företagshypotek i en konkurs som har beslutats på grund av en ansökan som inkommit till rätten innan förflutit från det att domstolen skilt sig från målet genom dom eller beslut som har vunnit laga kraft. 5.Om det i lag eller i en författning som har beslutats av regeringen hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en föreskrit i denna lag tillämpas i stället den nya föreskriften. 3 Förslag till lag om företagsinteckning 1 kap. Allmänna bestämmer 1 § Företagsinteckning beviljas med visst belopp i svenska kronor i all Bevis om inteckningen kallas företagsintecknings- 2 § Om ägaren av den egendom i vilken företagsinteckning beviljats överlämnat ett företagsinteckningsbrev till säkerhet för en fordran, som uppkommit när ägaren bedrev eller skulle börja bedriva näringsverk- samhet, åtnjuter borgenären intill inteckningsbrevets belopp förmånsrätt enligt förmånsrättslagen (1970:979) till betalning för fordringen. I den mån inteckningsbrevets belopp inte räcker till betalning har borgenären rätt att få betalt genom ett tillägg. Tillägget får inte överstiga femton procent av inteckningsbrevets belopp jämte ränta på detta belopp från den dag då egendomen utmättes eller konkursansökan gjordes. Räntan beräknas för år enligt en räntefot som motsvarar det av fastställda, vid varje tid gällande diskontot ökat med fyra Har flera inteckningsbrev överlämnats som säkerhet för fordran och har inteckningarna samma företrädesrätt eller gäller de efter varandra, skall bestämmelserna i första stycket om inteckningsbrevets belopp avse inteckningsbrevens sammanlagda belopp. En borgenärs rätt till betalning omfattar inte tillägget, om företags- inteckningsbrevet utgör säkerhet för honom i andra hand. Förmånsrätt för företagsinteckningsbrev upphör om fordringen preskri- berats eller inte har anmälts av borgenären efter kallelse på okända 3 § En företagsinteckning ger företräde i förhållande till annan företags- inteckning i den tidsföljd i vilken inteckningarna söks. söks på samma inskrivningsdag ger lika rätt. 4 § Ett konkursbo har inte rätt att få företagsinteckning eller att upplåta förmånsrätt i företagsinteckningsbrev. 5 § Om borgenären har tillerkänts betalning i konkurs på grund av företagsinteckning, är företagsinteckningen utan verkan till ett belopp som motsvarar vad som har erhållits på företagsinteckningsbrevets 1 § Inskrivning enligt denna lag sker i ett särskilt inskrivningsregister (företagsinteckningsregistret). Detta förs med hjälp av automatisk 2 § Ärenden om företagsinteckning eller annan införing i företagsinteck- ningsregistret på grund av föreskrift i denna lag eller annan författning (inskrivningsärenden) handläggs av en för landet gemensam inskriv- Regeringen bestämmer vilken myndighet som skall förestås av en inskrivningsdomare som skall 3 § För behandlingen av inskrivningsärenden gäller bestämmelserna om tvistemål i i tillämpliga delar, i den mån inte något annat följer av denna lag. Ansökningar och anmälningar i inskrivningsärenden skall vara skrift- 4 § Inskrivningsärendena tas upp på en inskrivningsdag. hålls , tisdag, som inte är helgdag. Lika med helgdag anses , Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan besluta att en inskrivningsdag skall ställas in, om det finns särskilda skäl till det. En ansökan eller anmälan som har kommit in en viss dag anses gjord på nästföljande inskrivningsdag. 5 § Hos inskrivningsmyndigheten förs dagbok över inskrivningsären- Handlingarna i sådana ärenden förs samman i akter. Har sökanden eller någon annan lämnat en uppgift eller förklaring av betydelse för ärendets prövning eller har en särskild utredning gjorts i ärendet, skall detta antecknas i akten. I akten tas även upp förelägganden och andra beslut som inte skall föras in i företagsinteckningsregistret. 6 § Om det är nödvändigt för utredningen, får ett inskrivningsärende skjutas upp till en senare inskrivningsdag. Om ett ärende skjuts upp, får sökanden föreläggas att lägga fram den utredning som behövs. Ansökningen får förklaras förfallen, om sökanden inte följer föreläggandet. Föreläggandet skall innehålla en upplysning om Ett inskrivningsärende får vidare skjutas upp till en senare inskriv- ningsdag, om ärendet med hänsyn till beskaffenhet eller omfattning inte lämpligen kan prövas . Ett ärende som har skjutits upp av denna anledning skall tas upp till prövning senast på femte inskrivningsdagen efter den inskrivningsdag då ansökningen gjordes. 7 § Beslut skall föras in i företagsinteckningsregistret om beslutet innebär att en ansökan i inskrivningsärende bifalls, avslås eller förklaras förfallen eller att ett ärende skjuts upp. Skälen för beslutet skall antecknas i akten eller i dagboken, om beslutet innebär att ansökningen Beslut som skall föras in i registret meddelas genom införandet och skall anses ha det innehåll som framgår av registret. 8 § Om ett beslut i inskrivningsärende har gått emot sökanden eller någon annan som har hörts i ärendet, skall denne genast underrättas om I underrättelsen skall anges de skäl för beslutet som har antecknats i akten eller i dagboken och vad den som vill överklaga beslutet har att iaktta. 9 § Om ett inskrivningsärende enligt beslut av högre rätt skall tas upp till ny handläggning av inskrivningsmyndigheten, skall det ske utan dröjsmål efter det att beslutet har kommit myndigheten till handa. 10 § En ansökan om företagsinteckning skall innehålla uppgift om det belopp i svenskt mynt på vilket inteckningen skall lyda. lämna styrkt uppgift om namn och person eller organisationsnummer. sökanden ett dödsbo skall den avlidnes personnummer anges. 11 § En ansökan om företagsinteckning skall avslås, om 1.bestämmelserna i 3 § andra stycket och 10 § inte har iakttagits, 2.sökanden är i konkurs eller försätts i konkurs den inskrivningsdag då inteckningen söks eller 3.en företagsinteckning som begränsats till näringsverksamhet av viss art eller visst giltighetsområde gäller i sökandens egendom. 12 § Om det inte finns något hinder skall företagsinteckning beviljas och företagsinteckningsbrev utfärdas på grund av inteckningen. Bestämmelser om utfärdande av nytt företagsinteckningsbrev i stället för inteckningsbrev som har dödats finns i lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling. 13 § En företagsinteckning som skulle medföra lika företrädesrätt som en annan företagsinteckning skall vid inskrivningen förklaras gälla efter den andra inteckningen, om sökanden begär det. En inteckning som sätts efter en annan inteckning gäller också efter en inteckning med lika rätt som eller bättre rätt än den andra inteckningen, även om detta inte anges i beslutet. 14 § Ett företagsinteckningsbrev får på ansökan av den vars egendom intecknats och efter medgivande av inteckningsbrevets innehavare bytas ut mot två eller flera nya inteckningsbrev (utbyte). I fråga om de nya inteckningsbrevens inbördes företrädesrätt gäller 13 §. 15 § Företagsinteckningar som besvärar samma verksamhet och har inbördes lika rätt eller gäller efter varandra får på ansökan av ägaren av den intecknade egendomen och efter medgivande av företagsinteckningsbrevens innehavare föras samman till en inteckning (sammanföring). Denna inteckning skall gälla med den förmånsrätt som tillkommer den av de i sammanföringen ingående inteckningarna som har sämsta rätt. En inteckning som avses i första stycket skall förklaras gälla för ett lägre belopp än det som de sammanförda inteckningarna sammanlagt uppgår till, om sökanden begär det och inteckningsbrevens innehavare 16 § En företagsinteckning får på ansökan av den vars egendom intecknats och efter medgivande av företagsinteckningsbrevets inne- havare sättas ned efter en annan inteckning (nedsättning). som sätts ned efter en annan inteckning gäller också efter en inteckning med lika rätt som eller bättre rätt än den andra inteckningen, även om detta inte anges i beslutet. 17 § På ansökan av den vars egendom intecknats och efter medgivande av företagsinteckningsbrevets innehavare får en företagsinteckning dödas (dödning). Bestämmelser om dödning av inteckning när företagsinteckningsbrevet har förkommit finns i lagen (1927:85) om dödande av förkommen hand- 18 § I fall då medgivande krävs enligt 1417 §§ skall inteckningsbrevet ges in till inskrivningsmyndigheten. 19 § På ansökan av den som innehar ett företagsinteckningsbrev skall innehavet antecknas i företagsinteckningsregistret. meddelas sökanden att visa upp hypoteksbrevet, om det finns anledning att anta att han inte innehar detta. Om någon annan redan är antecknad som innehavare, skall inskrivningsmyndigheten sedan det nya innehavet har antecknats föra av den tidigare anteckningen och underrätta den vars innehav var antecknat. En anteckning om innehav skall avföras, om den vars innehav har antecknats anmäler att innehavet har upphört. Anteckning och rättelse i företagsinteckningsregistret 20 § I företagsinteckningsregistret skall antecknas när det har anmälts till inskrivningsmyndigheten att betalning vid konkurs har utfallit på ett Det kan även i andra fall följa av lag eller annan författning att ett visst förhållande skall antecknas i registret. En anteckning i registret skall avföras, om den uppenbarligen inte längre kan vara av betydelse. 21 § En införing i företagsinteckningsregistret skall rättas, om införingen innehåller någon uppenbar oriktighet till följd av inskrivningsmyndig- hetens eller någon annans skrivfel eller liknande förbiseende eller till följd av något tekniskt fel. Det inbördes företrädet mellan inteckningar som berörs av en rättelse skall bestämmas efter vad som är skäligt, om rättelsen kan skada den vars egendom intecknats eller någon innehavare Tillfälle att yttra sig skall lämnas den vars rätt berörs, om han är känd, samt den myndighet som avses i 3 kap. 3 §. En anteckning om ärendet skall göras i registret, om inte beslut meddelas som ärendet har tagits upp. 22 § Beslut i ärenden om rättelse meddelas genom införing i registret. Skälen för beslutet antecknas i akten eller i dagboken. I stället för bevis eller handling som har utfärdats i enlighet med den tidigare införingen skall en ny sådan handling utfärdas. Den tidigare handlingen skall fordras in, göras obrukbar och behållas Den som innehar handlingen är skyldig att ge in den för detta ändamål. I föreläggande att fullgöra en sådan skyldighet får vite sättas ut. Vitet döms ut av inskrivningsmyndigheten. 23 § Ett beslut i inskrivningsärende får överklagas hos hovrätten. Skrivelsen skall ges in till inskrivningsmyndigheten. Klagotiden i fråga om slutligt beslut är från den inskrivningsdag till vilken beslutet är att hänföra. tillämpas i övrigt bestämmelserna i om överklagande av Ett överklagande av ett beslut som har förts in i företagsintecknings- registret, skall antecknas där. När det slutliga beslutet med anledning av överklagandet har vunnit laga kraft, skall beslutets innehåll antecknas. 24 § Beslut i ärenden om rättelse får överklagas även av den myndighet som avses i 3 kap. 3 §. 3 kap. Rätt till ersättning i vissa fall 1 § Om någon lider skada till följd av tekniskt fel i företagsinteck- ningsregistret eller i någon anordning som hos inskrivningsmyndigheten eller annan statlig myndighet är ansluten till registret, har han rätt till ersättning av staten. Ersättningen skall efter skälighet sättas ned eller helt falla bort, om den skadelidande har medverkat till förlusten genom att utan skälig anledning underlåta att vidta åtgärd för att bevara sin rätt eller genom eget vållande på annat sätt. 2 § En rättsägare som avses i 4 kap. 22 § har rätt till ersättning av staten, om han lider skada till följd av ett beslut i ärende om rättelse. utgår dock inte, om den skadelidande med hänsyn till felets beskaffenhet eller andra omständigheter borde ha insett att fel förekommit. 3 § Staten företräds i ärenden om ersättning enligt 1 eller 2 § av den myndighet som regeringen bestämmer. 4 § Om den som enligt 1 eller 2 § är berättigad till ersättning av staten har haft rätt att kräva beloppet som skadestånd av någon annan, träder staten in i rätten mot denne. Ersättning enligt 1 eller 2 § på grund av domstols dom betalas ut sedan domen har vunnit laga kraft. 1.Denna lag träder i kraft . Genom lagen om företags- inteckning upphävs, med de begränsningar som följer av denna lag, lagen (1984:649) om företagshypotek. 2.Om det i lag eller annan författning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en bestämmelse i denna lag, tillämpas i stället den nya bestämmelsen. 3.Denna lag gäller även i fråga om företagsinteckningar som har meddelats eller sökts före ikraftträdandet av lagen om företagsinteckning. Vad som föreskrivs i denna lag i fråga om företagsinteckningar gäller även förlagsinteckningar och inteckningar i jordbruksinventarier. 4.I fråga om företagshypotek vid utmätning eller konkurs som har beslutats på grund av en ansökan som har gjorts före ikraftträdandet av denna lag, gäller äldre bestämmelser. 5.En inteckning, som har beviljats eller sökts före ikraftträdandet av denna lag och som begränsats till näringsverksamhet av viss art, verksamheten på en eller flera fastigheter eller verksamhet som hänför sig till ett eller flera koncessionsområden, får på ansökan av närings- idkaren och efter medgivande av företagshypoteksbrevets innehavare utsträckas att gälla i all gäldenärens egendom. Om en sådan ansökan gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i denna lag angående ansökan om inteckning. Utsträckning får inte ske så att inteckningen i fråga om omfattningen avviker från en annan inteckning som är beviljad eller sökt isamma gäldenärs egendom. 4 Förslag till lag om ändring i lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva Härigenom föreskrivs att 3 a § lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva skall upphöra att gälla. Denna lag träder i kraft . 5 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1996:764) om företags- rekonstruktion att 2 kap. 3 §, 3 kap. 3, 8, 14 och 16 § skall ha följande lydelse. En ansökan av gäldenären skall innehålla 1.en kortfattad redogörelse för gäldenärens ekonomi och orsaker- na till betalningssvårigheterna 3.en redogörelse för hur gälde- nären avser att verksamheten skall bedrivas i fortsättningen och en uppgörelse nås med borgenärerna, och 4.ett förslag till rekonstruktör samt behövliga uppgifter om dennes lämplighet för uppdraget. En ansökan av gäldenären skall innehålla 1.en kortfattad redogörelse för gäldenärens ekonomi och orsaker- na till betalningssvårigheterna, 3.en redogörelse för hur gälde- nären avser att verksamheten skall bedrivas i fortsättningen och en uppgörelse nås med borgenärerna, 4.en uppgift om huruvida gäldenären anser att lönegaranti bör utgå under företagsrekon- struktionen, och 5.ett förslag till rekonstruktör samt behövliga uppgifter om dennes lämplighet för uppdraget. endast borgenärer vilkas ford- endast borgenärer vilkas ford- borgenär som kan få täckning för borgenär som kan få täckning för sin fordran genom kvittning eller sin fordran genom kvittning eller vars fordran är förenad med för- vars fordran är förenad med för- månsrätt deltar inte i förhand- månsrätt deltar inte i förhand- En borgenär som enligt En borgenär som vid fordringsavtalet har rätt till betal- konkurs skulle ha rätt till betalning ning först efter övriga borgenärer, deltar inte heller i förhandlingen deltar inte heller i förhandlingen om inte övriga borgenärer som om inte övriga borgenärer som deltar i förhandlingen medger det. deltar i förhandlingen medger det. Om en borgenär helt eller delvis Om en borgenär helt eller delvis avstår från kvittningsrätt eller för- avstår från kvittningsrätt eller för- månsrätt, deltar han i förhand- månsrätt, deltar han i förhand- lingen i motsvarande mån. lingen i motsvarande mån. borgenärs fordran endast till viss borgenärs fordran endast till viss del täckas genom kvittning eller del täckas genom kvittning, eller understiger värdet av den egendom understiger värdet av den egendom i vilken en borgenär har särskild i vilken en borgenär har särskild förmånsrätt hans fordran, deltar förmånsrätt eller förmånsrätt på han med återstående del av grund av företagsinteckning hans fordran, deltar han med åter- stående del av fordringen. Innehåller ackordsförslaget en bestämmelse att borgenärer som inte har förmånsrätt skall få full betalning intill ett visst belopp, skall deras fordringar i ackordsförfarandet anses som förmånsberättigade i motsva- rande mån. En borgenär får delta i förhandlingen, även om hans fordran inte är förfallen till betalning eller den är beroende av särskilt villkor. Med borgenärer som har förmånsrätt likställs en borgenär som till säkerhet för sin fordran har gjort förbehåll om återtaganderätt. Ett fastställt ackord är bindande för alla borgenärer, såväl kända som okända, som enligt 3 § hade rätt att delta i ackordsförhandlingen. En borgenär som enligt ford- En borgenär som vid konkurs ringsavtalet har rätt till betalning skulle ha rätt till betalning först först efter övriga borgenärer för- efter övriga borgenärer förlorar sin lorar sin rätt till betalning av rätt till betalning av gäldenären, gäldenären, om inte alla borge- om inte alla borgenärer som enligt närer som enligt 3 § hade rätt att 3 § hade rätt att delta i ackords- delta i ackordsförhandlingen till- godoses fullt ut genom ackordet. En borgenär med förmånsrätt i En borgenär med förmånsrätt i viss egendom är bunden av viss egendom eller förmånsrätt på ackordet i fråga om belopp som inte kan tas ut ur egendomen. bunden av ackordet i fråga om belopp som enligt 16 § tredje av den egendom som omfattas av I den bouppteckning som avses i 10 § andra stycket skall tillgångarna tas upp till noggrant uppskattade värden. Om möjligt skall även lämnas specificerad uppgift om de värden som i bokföringshandlingarna har åsatts tillgångarna eller, när sådan värdering inte har gjorts, om anskaffningskostnaden. Bouppteckningen skall vidare innehålla uppgift om varje borgenärs namn och postadress. Ränta på en borgenärs fordran skall inte beräknas längre än till dagen för ansökan om företagsrekonstruktion. Fordran i utländskt myntslag skall beräknas efter den kurs som gällde nämnda dag. Har en borgenär förmånsrätt skall det anges jämte grunden till det. Förekommer anmärkning mot Förekommer anmärkning mot fordran eller bedöms värdet av egendom, vari en borgenär har särskild förmånsrätt, understiga hans fordran, skall det anges. fordran eller bedöms värdet av Prop. 2002/03:49 egendom, vari en borgenär har Bilaga 2 särskild förmånsrätt eller förmåns- rätt på grund av förmånsrätts- inteckning, understiga hans ford- ran, skall det anges. Om gäldenären eller en borgenär vill framställa anmärkning mot en fordran som skulle omfattas av ackordet, skall han göra det skriftligen hos rekonstruktören i så god tid som möjligt och i vart fall före omröstningen vid borgenärssammanträdet under ackordsförhandlingen. ning till anmärkning mot en ning till anmärkning mot en fordran som skulle omfattas av fordran som skulle omfattas av ackordet eller framställer gälde- ackordet eller framställer gälde- nären eller en borgenär sådan nären eller en borgenär sådan den borgenär vars fordran avses den borgenär vars fordran avses gäller, när värdet av egendom vari gäller, när värdet av egendom vari bedöms understiga fordringen. eller förmånsrätt på grund av I sådant fall skall rätten, på begäran av rekonstruk- borgenär, fastställa hur stor del av 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i en företagsrekonstruktion som beslutats på grund av en ansökan som gjorts före ikraftträdandet. 6 Förslag till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497) Härigenom föreskrivs i fråga om lönegarantilagen (1992:497) dels att 1, 3, 7, 9 och 28 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 7 a, 20 a och 20 b §§, av följande lydelse, dels att det skall införas en ny rubrik före 20 a § av följande lydelse. För betalning av arbetstagares fordran hos en arbetsgivare som har försatts i konkurs i eller i ett annat nordiskt land svarar staten enligt denna lag (statlig lönegaranti). För betalning av arbetstagares fordran hos en arbetsgivare, som har försatts i konkurs i eller i ett annat nordiskt land eller beträffande vilken beslut fattats om företagsrekonstruktion enligt lagen (1996:764) om företags- rekonstruktion, svarar staten enligt denna lag (statlig lönegaranti). Om arbetsgivaren har varit försatt i konkurs, betalas inte fordringar som har gjorts eller hade kunnat göras gällande i konkursen. Om arbetsgivarens verksamhet var föremål för företagsrekon- struktion enligt lagen om före- tagsrekonstruktion när arbetsgiva- ren försattes i konkurs, skall löne- garanti som uppburits på grund av företagsrekonstruktionen avräknas från arbetstagarens rätt till betal- ning enligt garantin på grund av konkursen. Betalning enligt garantin lämnas för sådan fordran på lön eller annan ersättning som har förmåns- rätt enligt 12 § förmånsrättslagen (1970:979) och för fordran på pension som har förmånsrätt enligt 12 eller 13 § samma lag. I vilken utsträckning fordran på lön eller pension får göras gäl- lande i konkurs framgår av 5 kap. 2 § konkurslagen (1987:672). Vid konkurs lämnas betalning enligt garantin för sådan fordran på lön eller annan ersättning som har förmånsrätt enligt 12 § för- månsrättslagen (1970:979) och för fordran på pension som har förmånsrätt enligt 12 eller 13 § samma lag. Vid företagsrekonstruktion läm- nas betalning efter särskilt beslut av rekonstruktören för sådan ford- ran på lön eller annan ersättning som skulle ha haft förmånsrätt enligt 12 § förmånsrättslagen om arbetsgivaren försatts i konkurs i stället för att beslut fattats om företagsrekonstruktion. Betalning enligt garantin läm- nas också för fordran på uppsäg- ningslön som belöper efter konkursbeslutet eller beslutet om företagsrekonstruktion enligt lagen om företagsrekonstruktion. Betalning lämnas dock inte till sådan arbetstagare som avses i 12 a § andra stycket förmåns- rättslagen (1970:979). Fordran på uppsägningslön om- fattas av garantin längst för upp- sägningstid som motsvarar upp- sägningstid enligt 11 § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Från fordran på uppsägningslön avräknas vad arbetstagaren upp- burit eller kunnat uppbära i egen rörelse, förvärvat eller kunnat för- värva hos rekonstruktionsgäldenä- ren, konkursboet eller annan och vad som uppburits som utbild- ningsbidrag som utgår av stats- medel vid arbetsmarknadsutbild- ning, i den mån bidraget avser som lönen eller ersätt- ningen och arbetstagaren har bli- vit berättigad till bidrag efter upp- sägningen. För rätt till betalning av uppsägningslön skall arbets- tagaren kunna visa att han har anmält sig hos offentlig arbets- förmedling som arbetssökande. Arbetstagarens rätt tillbetalning enligt garantin är oberoende av om hans fordran på grund av betalningen enligt garantin sätts ned genom ett ackord. I vilken utsträckning fordran på lön eller pension får göras gäl- lande i konkurs framgår av 5 kap. 2 § konkurslagen (1987:672). För fordran med förmånsrätt enligt 12 § förmånsrättslagen (1970:979) gäller garantin för varje arbetstagare med högst .