prop · GQ0389 · 2003-03-20 00:00:00 — Utredningen skall genomföras i samråd med den försäkrades arbetsta- garorganisation, om den försäkrade medger det. skall överta ansvaret för rehabiliteringsutredningen, om det finns skäl till det. 1.Denna lag träder i kraft . 2.16 kap. 8 och 18 §§ i deras äldre lydelse samt den upphävda 16 kap. 17 § skall fortsätta att gälla under tid för vilken förtidspension eller sjuk- ersättning före ikraftträdandet förklarats vilande enligt 16 kap. 17 §. 3.16 kap. 1 § i dess äldre lydelse skall fortfarande tillämpas vid sjuk- fall där sjukanmälan gjorts tidigare än före ikraftträdandet. 11 Senaste lydelse 1991:1040. Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen (prop. 2001/02:1, utgiftsområde 10, av- snitt 2.6.2) presenterade regeringen ett åtgärdsprogram i 11 punkter för ökad hälsa i arbetslivet. Som en punkt i programmet angavs att formerna för sjukskrivningsprocessen skulle utvecklas. Regeringen redogör i budgetpropositionen (prop. 2002/03:1, utgiftsområde 10, avsnitt 2.6.3) för den fortsatta strategin för ökad hälsa i arbetslivet. Vad gäller sjukskrivningsprocessen anser regeringen att sjuk- skrivningsinstrumentet är utomordentligt kraftfullt. Det är därför ytterst angeläget att vidta åtgärder för att begränsa den negativa utvecklingen vad gäller främst de långa sjukskrivningarna. I propositionen anges ett antal områden inom vilka regeringen avser att återkomma med mer detal- jerade förslag. Det gäller bl.a. förbättrad utbildning i försäkringsmedicin för intygsskrivande läkare, ett ökat antal försäkringsläkare hos försäk- ringskassorna samt olika åtgärder för att öka antalet deltidssjukskriv- ningar. Arbetet med sjukskrivningsfrågorna i har fortsatt . Olika förslag till åtgärder på området redovisas i promemorian Åtgärder för ökad precision vid sjukskrivning som presen- terades . Promemorian har remissbehandlats. En förteck- ning över remissinstanserna finns i bilagan till denna proposition. Re- missvaren finns tillgängliga i (dnr S2003/541/SF). En av åtgärderna i 11-punktsprogrammet för ökad hälsa i arbetslivet som redovisades i budgetpropositionen har varit att genomföra trepartssamtal mellan regeringen och arbetsmarknadens parter. I slutrap- porten från trepartssamtalen redovisas bl.a. olika syn- punkter på sjukskrivningsprocessen. med promemorian Åtgärder för ökad precision vid sjuk- skrivning presenterades bl.a. promemorian Utbyte av sjukpenning mot sjukersättning eller aktivitetsersättning. Den remissbehandlades vid samma tillfälle. De frågor som berörs i den promemorian utvecklas när- mare i avsnitt 7.1. I denna proposition lämnar regeringen även ett förslag om en skärp- ning av reglerna om arbetsgivares skyldighet att göra rehabiliteringsut- redningar. Förslaget presenteras i avsnitt 6. Det utgår från det förslag presenterade i sitt slutbetänkande Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (SOU 2002:5). Betänkandet har tidigare remiss- behandlats. En sammanställning över remissvaren finns tillgänglig i So- cialdepartementet (dnr S2002/137/SF). Regeringen föreslår vidare att den försäkrade skall lämna in en särskild försäkran när begär det. Regeringens förslag bygger på ett förslag från . Dessutom föreslår regeringen att kostnader som en försäkrad kan ha med anledning av ett avstämningsmö- te bör ersättas. Dessa frågor har beretts inom samt med . Förslaget att tiden för vilande sjukersättning för att pröva förvärvsarbe- te skall förlängas utan att förmånen dras in eller minskas har utarbetats inom . Förslaget har beretts inom samt med . Denna proposition bygger på en överenskommelse mellan den social- Prop. 2002/03:89 demokratiska regeringen, och . Förslaget i lagen (1962:381) om allmän försäkring avseende arbetsgiva- res rehabiliteringsutredning är av sådan karaktär att det bör granskas av Lagrådet. Ändringen är dock av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hö- rande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande över förslaget har därför inte inhämtats. 4.1Utvecklingen av sjukfrånvaron och sjukförmånerna Sjukfrånvaron har ökat kraftigt . Utvecklingen framgår av följande diagram: Antal sjukpenningdagar1, miljoner dagar netto dagar med rehabiliteringspenning, m.m. Av diagrammet framgår att det totala antalet sjukpenningdagar (netto) uppgick till 2002. var ca 45 miljoner dagar. Kvinnor har en väsentligt högre sjukfrånvaro Det framgår även att ökningstakten i sjukfrånvaron har minskat Andelen deltidssjukskrivningar har ökat . svarade dessa sjukskrivningar för av antalet ersatta dagar. var motsvarande andel . Den genomsnittliga andelen under motsvarande perio- Detta innebär att andelen deltidssjukskrivningar har ökat påtagligt. Av de sjukskrivna hade 124 300 varit sjuk- Prop. 2002/03:89 skrivna . Det var 12 400 fler än , vilket inne- bär en ökning . Av de långtidssjukskrivna var kvinnor och män. Sjukpenning i fall som varat längre än svarar för av det totala antalet sjukpenningdagar netto. Det genomsnittliga antalet sjukpenningdagar per person som får ersättning har ökat kraftigt. Enbart ökningen av ersatta dagar i fall längre än svarade för av den totala ökningen av antalet sjukpenningdagar . Ökningen av kvinnornas långa sjukfall svarade för närmare hälften av den totala ökningen. som de långa sjukfallen blivit väsentligt fler ökar antalet ny- beviljade förtidspensioner och sjukbidrag (numera benämnda sjukersätt- ning och aktivitetsersättning). Antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag har ökat kontinuerligt , huvudsakligen beroende på den kraftiga ökningen av de långa sjukskrivningarna. övergick drygt 45 000 sjukskrivna till förtidspension eller sjukbi- drag. Antalet personer som uppbär förtidspension har ökat från ca 417 000 till närmare 488 000 . Detta innebär en ökning med ca 70 000 personer eller . Antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag uppgick till ca 67 000, vilket innebär en ökning jämfört med . Detta antal är historiskt sett mycket högt. Det är till stor del en följd av försäkringskassornas satsning på att säkerställa att rätt förmån utges i de enskilda fallen. Den stora gruppen långtidssjukskrivna och den alltjämt pågående ökningen av denna grupp i kombination med den de- mografiska utvecklingen det närmaste decenniet leder med största sanno- likhet till en fortsatt successiv ökning av antalet sjukersättningar och ak- tivitetsersättningar , oavsett vidtagna och avise- rade åtgärder. I praktiken innebär detta bl.a. att antalet personer som upp- bär sjukersättning eller aktivitetsersättning kommer att passera 500 000 . De sammanlagda utgifterna för nämnda ersättningar från sjukförsäk- Det innebär en ökning Utgiftsutvecklingen fram- går av följande diagram: Sammanlagda utgifter för ersättningar från sjukförsäkringen 1.I utgifterna för förtidspension (sjuk- och aktivitetsersättning) ingår statliga ål- derspensionsavgifter . 2.Utgifterna är beräknade enligt budgetunderlag för 20042006. 3.En del av ökningen av sjuk- och aktivitetsersättningen 2003 beror på reforme- ringen av förtidspensionssystemet. 4.2Regeringens program för ökad hälsa i arbetslivet För att möta den kraftiga ökningen av antalet sjukskrivna och förtidspen- sionerade presenterade regeringen i budgetpropositionen ett åtgärdsprogram i elva punkter för ökad hälsa i arbetslivet (se även av- snitt 3). Programmet tar bl.a. upp punkter som rör mål för ökad hälsa i arbetslivet, ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare att förebygga ohälsa, trepartssamtalen samt formerna för sjukskrivningsprocessen. De förslag som lämnas i denna proposition om ökad precision vid sjukskrivning är en del av detta arbete. I budgetpropositionen redogör regeringen för den fortsatta strategin för hälsa i arbetslivet. Regeringen föreslår bl.a. att ett mål sätts upp som innebär att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning- ar exklusive sjuklöneperioden skall halveras . Att bryta ohälsoutvecklingen är en av regeringens största utmaningar under man- datperioden. Regeringen framhåller även att det är nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder på följande områden: ekono- miska drivkrafter för arbetsgivare, sjukskrivningsprocessen, rehabiliter- ing, sjuk- och aktivitetsersättning samt förstärkt förebyggande arbete m.m. Ökad precision vid sjukskrivning I detta avsnitt redovisar regeringen olika förslag som avser att öka preci- sionen vid sjukskrivning. De föreslagna åtgärderna innehåller aktiva moment som på olika sätt främjar kontakten med den försäkrades arbets- plats. 5.1.1Kort beskrivning av problemen Det finns enligt regeringens uppfattning flera förklaringar till den ökande sjukfrånvaron. Mycket talar för att en stor del av ökningen kan ha sam- band med de ökade krav som har ställts i arbetslivet . Orsakssambanden är dock komplexa. Denna proposition tar sikte endast på de problem som är förknippade med sjukskrivning. Problem som kan tänkas ha samband med eller orsakas av t.ex. brister i arbetsmil- jön kommer att tas upp i annat sammanhang. Det finns inslag av slentrianmässiga och mindre genomtänkta sjuk- skrivningar som måste förändras. Det olämpliga i dessa sjukskrivningar kan bestå i att hel sjukskrivning tillgrips i stället för deltidssjukskrivning eller att sjukskrivningar blir för långa. Det kan även förekomma att per- soner som har full arbetsförmåga blir sjukskrivna. De slentrianmässiga sjukskrivningarna avser i många fall sjukfall där diagnoserna är oprecisa, s.k. symtomdiagnoser (t.ex. smärta, ryggbesvär eller lättare psykiska besvär). Dessa diagnoser är mycket vanliga, i syn- nerhet hos långtidssjukskrivna () där de utgör ca 30 pro- cent av fallen. Den bristande precisionen vid sjukskrivning ökar risken för att den för- säkrade inte får det individuellt anpassade stöd som är nödvändigt för rehabiliteringen. Dessutom ökar risken för att den försäkrade passiviseras och därmed får svårt att komma tillbaka till arbete. Det blir även ett pro- blem för hela samhällsekonomin, eftersom många människor i onödan ställs utanför arbetslivet. I detta avsnitt lämnas endast en översiktlig och kortfattad beskrivning av problemen vid sjukskrivning. Problemen beläggs samt utvecklas när- mare i de följande avsnitten. Annat än sjukdom leder till sjukskrivning ändrades reglerna för bedömning av när sjukdom förelig- ger (prop. 1994/95:147, bet. 1994/95:SfU10, rskr. 1994/95:343). För att tydliggöra sjukdomsbegreppet beslöts att man skulle bortse från arbets- marknadsmässiga, ekonomiska, sociala eller liknande förhållanden när arbetsförmågan bedöms. I propositionen nämndes problem av s.k. exis- tensiell art som exempel på sådana liknande förhållanden. Problem som i grunden inte är medicinskt betingade bör således i första hand hanteras med arbetsmarknads- eller socialpolitiska medel. den gjordes med verkan (prop. 1996/97:28, bet. 1996/97:SfU6, rskr. 1996/97:125). Enligt regeringens uppfattning tyder Prop. 2002/03:89 mycket på att dessa förändringar inte har fått tillräckligt genomslag. farande pågår en förskjutning i tillämpningen av sjukdomsbegreppet hos patienter, läkare och inom socialförsäkringsadministrationen. Som påpe- kats i prop. 1994/95:147 (s. 21) är det angeläget att motverka att ersätt- ning från sjukförsäkringen utges för sociala och generella livsproblem. Som även påpekats i denna proposition skall dock givetvis sjukdomstill- stånd som har utlösts av de nämnda problemen eller förhållandena kunna ge rätt till sjukpenning. Den förskjutning som har skett innebär emellertid vidare att sjukförsäkringen riskerar att utvecklas i riktning mot en allmän inkomstbortfallsförsäkring, något som befarades redan i början av 1990- talet (prop. 1990/91:141, bet. 1990/91:SfU16, rskr. 1990/91:303). Den intygsskrivande läkaren kan ha svårt att bedöma arbetsförmågan Intygsskrivande läkare har på grund av tids- och resursbrist ofta ett starkt tryck på sig att prioritera behandlingen av patienterna. Intygsskrivandet får därför komma i andra hand. Detta problem har accen- tuerats genom att antalet läkarbesök som resulterar i sjukskrivning har ökat dramatiskt och genom att längden på sjuk- skrivningarna har ökat. I de flesta fallen saknar den intygsskrivande läkaren närmare kunskap om den enskildes arbetsförhållanden. Läkaren har därför i regel svårare att intyga sambandet med arbetsförmågan än att intyga att sjukdom före- ligger. Den tid som läkaren har till sitt förfogande att närmare utreda ar- betsförmågan är dessutom sällan tillräcklig. Det finns därför risk för slentrianmässiga sjukskrivningar och bedömningar av arbetsförmågan. Den stora och ökande ärendemängden hos försäkringskassorna har medfört att utbetalningarna av sjukpenning har prioriterats. Kvalitetssäk- ringen av underlagen har kommit i andra hand. Många läkare har inte tillräcklig utbildning i försäkringsmedicin I budgetpropositionen (utgiftsområde 10, avsnitt 2.6.3) konsta- teras att de intygsskrivande läkarnas utbildning i försäkringsmedicin be- höver förbättras. Den nuvarande utbildningen inom ramen för grund- och vidareutbildningen har en mycket begränsad omfattning. Den otillräckli- ga utbildningen i försäkringsmedicin samt tids- och resursbristen leder till att alltför många läkarintyg och läkarutlåtanden är ofullständiga eller bristfälliga i övrigt. Ändrat förhållningssätt hos försäkrade och läkare Undersökningar visar på en viss attitydförändring bland försäkrade. Nu- mera anser fler att det är legitimt att sjukanmäla sig trots att man inte är sjuk. Dessutom förekommer det fortfarande att sjukskrivning eller hot om sjukskrivning används som medel för att uttrycka missnöje med ar- betsförhållanden. Vidare kan läkare värna om patientens försörjningsbe- hov när de inte finner andra tillfredsställande lösningar. förhållningssättet hos både försäkrade och läkare kan i vissa fall leda till Prop. 2002/03:89 att det i praktiken blir patienten som sjukskriver sig själv. Den ovanstående problembeskrivningen överensstämmer med den som finns i den remitterade promemorian Åtgärder för ökad precision vid sjukskrivning. De remissinstanser som kommenterat problembeskriv- ningen instämmer i huvudsak i denna. konstaterar att det i promemorian görs en mycket belysande beskrivning av problemen inom sjukskrivningsprocessen. De problem som beskrivs utgör enligt verkets uppfattning förmodligen en stor del av förklaringen till att utgif- terna för sjukfrånvaron har ökat så kraftigt . Sveri- ges läkarförbund påpekar att läkarna har en viktig roll i sjukskriv- ningsprocessen men att den inte får överskattas när det gäller möjlighe- terna att påverka den ökande sjukfrånvaron. Läkarna arbetar under pres- sade förhållanden och ges inte rätta förutsättningar för att göra om- fattande arbetsförmågebedömningar. Förbundet påpekar även att befolk- ningens värdering av sjukdom och rätten till sjukpenning inte är i linje med vad regelverket föreskriver. Sjukförsäkringssystemet har ibland fungerat som ett försörjningsstöd. anser att det sak- nas drivkrafter för läkarna att försöka bidra till så korta sjukskrivningar och så precisa sjukskrivningsintyg som möjligt. Kostnaderna för sjuk- skrivningarna drabbar inte landstingen utan arbetsgivarna och staten. Verket anser att det skulle behövas en tydligare koppling mellan läkarnas sjukskrivningar och kostnadsansvaret för dessa. Hur problemen kan lösas Att definiera sjukdomsbegreppet kan innebära svåra avvägningar mellan vad som skall anses som sjukdom eller inte. finns det dock inte anledning att tro att den utvidgning genom domstols- praxis som har skett sedan det nuvarande sjukdomsbegreppet infördes har inneburit att det generellt sett är för generöst. sjukdomsbegreppet som utvecklats genom denna domstolspraxis utgör inte heller en tillräcklig bestämning av vad som skall avses som sjukdom. En precisering av begreppet sjukdom torde inte heller mer än i vissa undantagsfall underlätta situationen för de läkare som har att göra be- dömningen om sjukdom föreligger eller inte. En förändring av sjuk- domsbegreppet skulle troligtvis endast skapa nya gränsdragningspro- Förskjutningen i tillämpningen av sjukdomsbegreppet innebär som nämnts ovan att sociala och generella livsproblem i vissa fall kan leda till Regeringen anser att detta inte är något som det går att i första hand lösa genom ytterligare förändringar i regelsystemet utan det måste göras främst genom förstärkta utbildnings- och informationsinsat- ser samt genom ändrade former för intygsskrivande och genom fördjup- ning av beslutsunderlagen. Sammanfattningsvis har regelsystemet enligt regeringens uppfattning riksdagsbesluten i anslutning till prop. 1994/95:147 och 1996/97:28 förtydligats i en utsträckning som egentligen borde Prop. 2002/03:89 vara tillräcklig. Trots detta är tillämpningen av reglerna fortfarande brist- En åtgärd är att göra ytterligare motivuttalanden i propositioner kopplade till smärre regeländringar för att försöka uppnå en större preci- sion vid sjukskrivning. Innehållet i föreliggande proposition avser att utgöra en grund för detta. Det är dock svårt att se att det går att komma tillräckligt långt enbart med detta. I stället bör huvudinriktningen vara att på ett konkret sätt förverkliga de intentioner som har kommit till uttryck i de nämnda propositionerna. Tanken är således att de nuvarande bristerna i tillämpningen av regelsystemet skall avhjälpas. Dessutom bör vissa av aktörerna i sjukskrivningsprocessen ges tydligare roller. Det är viktigt att mycket noga följer upp effekterna av de i denna proposition framlagda förslagen om ökad precision vid sjukskrivning. Regeringen bedömer att vissa av problemen vid sjukskrivning har samband med administrationen av socialförsäkringen. I den pågående översynen av socialförsäkringsadministrationen skall det enligt direkti- ven (dir. 2002:166) prövas hur en förstärkt lednings- och samord- ningsfunktion på nationell nivå skulle kunna utformas. I denna översyn skall även tillsynsrollen för förtydligas. 5.2Ökad användning av deltidssjukskrivning Regeringens bedömning: En försäkrads återstående arbetsförmåga bör tas till vara i ökad utsträckning. Uppmärksamheten bör vara riktad främst mot den arbetsförmåga en försäkrad har inte arbetsoförmå- gan. Därför bör sjukskrivning på heltid inte bli ett förstahandsalterna- tiv. I stället bör deltidssjukskrivning användas i ökad omfattning. Det- ta synsätt ligger till grund för de åtgärder som regeringen föreslår i denna proposition, t.ex. förstärkt utbildning för intygsskrivande läkare samt olika informationssatsningar. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Nästan samtliga remissinstanser har yttrat sig över bedömningen i promemorian och stöder denna. ket påpekar att deltidssjukskrivning använts i relativt liten ut- sträckning och att den sällan förekommer i början av en sjukskrivning. Verket anser att deltidssjukskrivning måste diskuteras inledningsvis i samband med varje ställningstagande om sjukskrivning. För att tidigt ta till vara den återstående arbetsförmågan antar verket att sjukskrivning till oftare kan vara ett alternativ till heltidssjukskrivning. lämpningen skall främja en successiv återgång i arbete och inte perma- Verket påpekar vidare att det finns en uppenbar risk att sjukskrivning till blir en väg till långsiktig arbetstids- Denna farhåga delas av flera remissinstanser. läkarförbund påpekar att det ofta är svårt och tidskrävande att övertyga en patient som inte anser sig kunna återgå i arbete att hel sjukskrivning inte alltid är den bästa lösningen. deltidssjukskrivning som norm bör gälla alla diagnoser, inte enbart sjukskrivning på deltid kan vara bra särskilt vid besvär från på deltid kan vara bra särskilt vid besvär från rörelseorganen. Vid ut- brändhet kan dock deltidssjukskrivning vara direkt olämplig. Föreningen påpekar att det i vissa branscher och för vissa arbets- givare är mycket svårt att erbjuda möjligheter till deltidsarbete. Flera remissinstanser påpekar att möjligheterna till deltidsarbete förutsätter byte av arbetsplats eller arbetsuppgifter. Skälen för regeringens bedömning: För många försäkrade är kräm- por och besvär vanliga inslag i tillvaron. Dessa märks mer vid ökad ål- der. av medicinsk metodik (SBU) har i sitt remissyttrande påpekat att smärta i ländryggen och i nacken är myck- et vanligt förekommande. Ländryggssmärta drabbar av alla människor under livet och nacksmärta drabbar av befolkningen. För den helt dominerande andelen männi- skor som får ryggsmärtor är det inte någon signal på en allvarlig sjukdom eller ett tecken på att man bör avstå från sina normala dagliga aktiviteter. Tvärtom visar tillgängliga vetenskapliga studier att det gynnar tillfrisk- nandet att fortsätta att vara aktiv, återgå till sitt arbete och motionera i lagom och ökande omfattning. När arbetsförmågan är nedsatt är det viktigt att be- hålla kontakten med arbetsplatsen. Om man inte gör det blir det svårare att komma tillbaka i arbete. De förändringar i sjukskrivningsprocessen som regeringen föreslår i denna proposition innehåller aktiva moment som på olika sätt främjar kontakten med arbetsplatsen. De föreslagna åtgärderna kan även bidra till att uppnå regeringens sysselsättningsmål att av befolkningen skall vara sysselsatt . Den eventuella återstående arbetsförmåga som finns skall tas till vara. Det finns med stöd i forskningsresultat om självläkning anledning att anta att den försäkrade bör kunna vara deltidssjukskri- ven, såvida inte särskilda skäl talar för motsatsen. Således bör särskilda skäl finnas för att hel ersättning skall komma i fråga i sådana situationer. Det ligger i linje med regeringens uppfattning i budgetpropositionen (utgiftsområde 10, avsnitt 2.6.3) att läkarintyget vid hel nedsättning av arbetsförmågan utförligt skall motivera vari den hela arbetsoförmågan består. är det mest typiska sjukskrivningsmönstret följande. Heltidsarbete hel sjukskrivning heltidsarbete. Regeringen anser att följande mönster i stället bör stimuleras. Heltidsarbete deltidssjuk- skrivning heltidsarbete. Arbete i viss omfattning bör således ses som en del av tillfrisknandet. Om hel sjukskrivning trots detta blir aktuell bör tiden för denna förkortas. Den hela sjukskrivningen bör i slutet av perio- den ersättas med deltidssjukskrivning inför återgången till heltidsarbete. Om en försäkrad inledningsvis arbetar t.ex. endast bör det i många fall finnas förutsättningar att successivt öka arbetstiden inför återgången till heltidsarbete. Många av de längre hela sjukskrivningarna avslutas . Initiativ bör tas till att uppmärksamma de olika aktörerna i sjukskrivningsprocessen på möjligheten att den försäkrade som en avslutning av sjukfallet i stället börjar arbeta deltid på t.ex. tors- dagen och fredagen i samma vecka. För att andelen deltidssjukskrivningar skall öka i någon större omfatt- ning behöver enligt regeringens uppfattning arbetsgivaren i större ut- sträckning än ta ett aktivt ansvar för att anpassa den anställdes ar- Prop. 2002/03:89 betsuppgifter med hänsyn till hans eller hennes förändrade förutsättning- ar eller finna andra lämpliga arbetsuppgifter. För att ytterligare betona vikten av att deltidssjukskrivningar bör användas i ökad utsträckning bör arbetsgivarens rehabiliteringsutredning innehålla uppgifter om möjlighe- terna att vidta sådana åtgärder. I budgetpropositionen (utgiftsområde 10, avsnitt 2.6.3) fram- hålls att deltidssjukskrivning bör vara utgångspunkten i samband med eventuell sjukskrivning. Syftet är att återstående arbetsförmåga skall tas till vara i ökad utsträckning. Uppmärksamheten bör vara riktad främst mot den arbetsförmåga den försäkrade har inte arbetsoförmågan. Där- med blir sjukskrivning på heltid inte ett förstahandsalternativ. Detta syn- sätt ligger till grund för de åtgärder som regeringen föreslår i denna pro- position, t.ex. förstärkt utbildning för intygsskrivande läkare samt olika informationssatsningar. Avsikten är således att deltidssjukskrivning i många fall bör framstå som ett lämpligare alternativ än hel sjukskrivning. Deltidssjukskriv- ningen bör naturligtvis inte användas utan den måste ses som en tillfällig lösning.