prop · GQ031d7 · 2003-01-01 00:00:00 — skillnaden mellan behovet av och tillgången till kompetens, att kunna identifieras. Skillnaden kommer enligt Försvarsmakten att utgöra grund för den kompetensförsörjningsstrategi som är nödvändig för att långsiktigt kunna uppnå balans mellan behövd och tillgänglig kompetens. Regeringen avser att i underlaget inför försvarsbeslutet återkomma till med en mer fyllig redovisning av Försvarsmaktens förändringsarbete. Utvärdering av lagen om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten Försvarsmakten har i fråga om skador vid tjänstgöring utomlands konstaterat att lagen om utlandsstyrkan i sin nuvarande utformning fungerar tillfredsställande. Försvarsmakten anser dock att försäkringskassornas handläggningstider och även synen i övrigt på ärendenas beredning skiljer sig avsevärt från vad Försvarsmakten skulle önska. Försvarsmakten föreslår att en dialog inleds med berörda parter för att studera problematiken. Även när det gäller andra statliga myndigheters rehabiliteringsansvar bör enligt Försvarsmakten en dialog inledas mellan berörda parter för att studera problemen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har i bet. 2001/02:FöU7 begärt att regeringen skall återkomma till med en redovisning avseende rekryteringsmål för kvinnliga officerare, förändringar av de fysiska baskraven och förbättringar av arbetsmiljön för kvinnor. Redovisningen nedan beskriver såväl rekryteringsmålen som inriktningen för Försvarsmaktens kommande arbete och utgör en komplettering av det som tidigare redovisats om kvinnliga officerare i avsnittet 3.8.3.2. Grundläggande för Försvarsmaktens förmåga att rekrytera och behålla kvinnor i officersyrket är att myndighetens arbetsmiljö är stimulerande och välkomnande för alla oavsett kön. Regeringen konstaterar därmed att en förbättring av arbetsmiljön också har en avgörande betydelse för att minska avgångarna bland kvinnliga officerare och den totala andelen kvinnor inom yrkeskåren. I linje med Försvarsmaktens strävan att bearbeta det som kan beskrivas som en föråldrad myndighetskultur och ogynnsamma attityder till kvinnliga officerare skall myndigheten ha halverat de förtida avgångar som beror på arbetsmiljö. En ny jämställdhetsplan som är gemensam för hela myndigheten utgör en av hörnpelarna i Försvarsmaktens arbete med att skapa en arbetsmiljö som är utvecklande för alla anställda oaktat kön. Planen ersätter de gamla lokala jämställdhetsplanerna och bedöms även positivt påverka rekryteringen då den ger kvinnliga sökanden som yrkes- och reservofficersaspiranter företräde förutsatt att de uppfyller utbildningarnas antagningskrav. Försvarsmakten avser att besluta huruvida de fysiska baskraven på officerare kan ersättas med ett träningskrav. Den genomförda översynen av de fysiska baskraven har utgått från en bedömning av kravens relevans i ett könsrollsperspektiv. Tillsammans med detta arbete sker också en befattningsanalys där bl.a. de fysiska förutsättningarna för att antas till en viss befattning som värnpliktig ses över. För att arbetet skall kunna ge resultat och utgöra grund för förändringar ges detta arbete hög prioritet. Enligt Försvarsmaktens bedömning kommer de åtgärder som vidtas att ge ett sådant resultat att andelen kvinnliga yrkesofficerare ökar till 2007. Enligt regeringens mening bör det vara möjligt för Försvarsmakten att öka ambitionsnivån. Det viktigaste skälet till detta är att Försvarsmakten lagt en oförändrad andel kvinnliga elever vid militärhögskolorna till grund för sin bedömning. har ca 50 kvinnliga elever påbörjat denna utbildning vilket motsvarar av det totala elevantalet. Detta relativt goda resultat har uppnåtts trots att huvuddelen av de åtgärder som redovisats ovan ännu inte gett den effekt som kan förutses. Vidare har Försvarsmakten redovisat att betydligt fler kvinnor visat intresse för officersyrket. föreslog att Försvarsmakten skulle öka rekryteringen av kvinnor till yrkesofficersutbildningen och att göra det i en ökat takt (SOU 2001:23, s. 19). De metoder för att uppnå detta som utredningen redovisade har i allt väsentligt anammats av Försvarsmakten. Enligt regeringens mening finns därmed de förutsättningar som är nödvändiga för att det skall vara möjligt att förverkliga utredningens förslag. Försvarsmakten bör därför öka sin målsättning så att den bidrar till att öka antalet kvinnliga elever vid militärhögskolorna och därmed antalet kvinnliga officerare. Regeringen vill i detta sammanhang dock påpeka att även en drastisk ökning av antalet kvinnliga elever vid militärhögskolorna kortsiktigt endast bidrar med någon procentenhet till den totala andelen kvinnor i officerskåren. Försvarsmakten har visat att om myndigheten successivt lyckas fördubbla antalet kvinnliga elever till 2007 så leder detta endast till att andelen kvinnliga officerare totalt ökar från myndighetens nuvarande ambitionsnivå till . Enligt regeringens mening får detta dock inte hämma rekryteringsansträngningarna. En fördubbling av de kvinnliga eleverna skulle påtagligt förändra de yngsta yrkesofficerarnas situation och dessutom ge den positiva signal som i allt väsentligt saknats som officersyrket varit öppet för kvinnor. Inriktningen är att utbildningsvolymen av totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt skall öka till ca 16 000 totalförsvarspliktiga. Stor vikt skall läggas vid frågor rörande de värnpliktigas medinflytande, motivation och befälens attityder. Vidare skall arbetet för att minska avgångar under grundutbildningen fortsätta samt en vidareutveckling ske avseende det civila meritvärdet av att göra värnplikten. Regeringen avser följa konsekvenserna av det nya förmånssystemet. Ett annat prioriterat område för regeringen är utbildningsmiljön för totalförsvarspliktiga. Utvecklingsarbetet ska syfta till att motverka mobbning, trakasserier samt övergrepp mot enskilda. Områden som ska belysas är bl.a. jämställdhet, sexuella trakasserier, homofobi, främlingsfientlighet samt förhållandet till droger. Varje fall av avgång under grundutbildningen bland kvinnliga totalförsvarspliktiga skall analyseras och återrapporteras i samband med årsredovisningen för att identifiera behov av ytterligare åtgärder. Som en konsekvens av det kraftigt minskade antalet ärenden för kanslifunktionen överföras till Styrelsen för psykologiskt försvar . Tjänstgöring i internationell verksamhet har utarbetats en promemoria i frågan som remissbehandlats (dnr Fö2002/1582/RS). pågår ett arbete med en lagrådsremiss. Regeringen avser att återkomma till med en proposition med lagförslag så att Försvarsmakten får en grund för att som arbetsgivare kunna införa ett system där yrkesofficerare har skyldighet att tjänstgöra i all internationell verksamhet. När det gäller den civila personalens kompetensutveckling är det enligt regeringens mening väsentligt att projektet, Kompetens i Centrum, fullföljs. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 ska vara möjligt att förverkliga den vision för den civila personalens tjänstgöring och karriärmöjligheter som regeringen beskrivit i försvarsbeslutspropositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2000/01:10) krävs bl.a. en systematiserad kompetensutveckling för den personal som redan är anställd i Försvarsmakten. För att kunna tillmötesgå de framtida behoven av kvalitetssäkrad utbildning inom totalförsvaret anser regeringen att det är av vikt att Försvarshögskolan fullföljer sin strävan att stärka den vetenskapliga grund som myndighetens verksamhet bygger på. Regeringen bedömer dessutom att det är viktigt att Försvarshögskolan parallellt med sitt kvalitetsarbete verkar för en sänkning av skolans kostnader per utbildningsplats. fattade regeringen beslut om direktiv (2002:41) till en utredning som har i uppgift att se över hur det militära försvarets utbildningssystem fortsatt bör utvecklas. Utredaren har påbörjat sitt arbete med att analysera det militära försvarets långsiktiga kompetensbehov utgående från Försvarsmaktens huvuduppgifter och avgränsat till kraven som ställs på anställd personal inom det militära försvaret. Denna analys kommer att redovisas 2002. Utredaren skall därefter klarlägga hur detta kompetensbehov bör tillgodoses. Inom ramarna för detta skall utredningen utvärdera behovet av utbildning avseende såväl längd som utformning och innehåll. Utredaren skall redovisa sitt slutbetänkande och detta kommer att utgöra en viktig grund för den fortsatta inriktningen av det militära skolsystemet. fattade regeringen beslut om direktiv till en parlamentarisk kommitté som bl.a. har i uppdrag att överväga om regler om aktiva åtgärder bör införas för att motverka diskriminering av dem som fullgör värnplikt eller civilplikt. skall kommittén redovisa uppdraget. De värnpliktigas skydd mot diskriminering 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 stärktes dock redan från . Den dagen trädde en ny bestämmelse i kraft i förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt som stärker skyddet mot trakasserier för alla de som tjänstgör med stöd av lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Försvarsmaktens arbete med att motverka olika former av diskriminering grundat på religiös eller etnisk tillhörighet och på sexuell läggning har innehållit såväl utbildningselement som kartläggningar av de problem som kan finnas inom myndigheten. Regeringen anser det mycket angeläget att såväl Försvarsmakten som de totalförsvarsgemensamma myndigheterna bedriver ett aktivt arbete för att motverka och förebygga diskriminering på grund av kön, sexuell läggning, etnisk tillhörighet eller religion. Regeringen redovisade i propositionen Frivillig försvarsverksamhet inom totalförsvaret (prop. 2001/02:159) förslag till riktlinjer för organisationsstöd och uppdrag till frivilliga försvarsorganisationer. Propositionen bifölls av (bet. 2001/02:FöU12 rskr. 2001/02:262). I propositionen anförde regeringen bl.a. att Försvarsmakten och skulle redovisa förslag på en modell för fördelning av organisationsstöd till frivilliga försvarsorganisationer samt bakomliggande kriterier med motiv. Vidare anförde regeringen att Försvarsmakten och skulle utarbeta handlingsregler och föreslå vilka organisationer som i sammanhanget skall behandlas som frivilliga försvarsorganisationer. Regeringen framhöll dessutom att , i nära samverkan med berörda myndigheter, samlat skall ge uppdrag till frivilliga försvarsorganisationer för uppgifter inom det civila försvaret och för behov under en svår påfrestning på samhället i fred. Regeringen gav Försvarsmakten och i uppdrag att utarbeta förslag i enlighet med propositionen. Regeringen avser att återkomma till med en samlad bild på genomförda förändringar inför försvarsbeslutet . Regeringen anser att Försvarsmaktens och försvarssektorns miljöarbete även fortsättningsvis skall bygga på den nordiskt gemensamma Nordisk för Försvarssektorn. Inom ramen för denna utgångspunkt bör Försvarsmakten fördjupa arbetet med det ansvar för ekologisk hållbarhet för försvarssektorn som myndigheten tilldelades av regeringen . En betydelsefull del häri är arbetet med sektorsmål, grundade på de av fastställda miljökvalitetsmålen. För Försvarsmaktens eget miljöarbete bör en ytterligare utgångspunkt vara att fördjupa arbetet inom ramen för det miljöledningssystem som infördes i hela organisationen /2002. I fråga om enskilda delar i Försvarsmaktens miljöarbete vill regeringen understryka vikten av en fortsatt adekvat miljöutbildning. Försvarsmakten bör därför utveckla sin omfattande miljöutbildning av all försvarsmaktspersonal. Det är enligt regeringens mening viktigt att avvecklingen av ämnen som bryter ned ozonskiktet fortsätter. Vidare bör fortsatta insatser vidtas för att begränsa utsläppen till luft, mark och vatten av skadliga ämnen. I detta ligger att begränsa utsläppen efter användning av fossila bränslen. Regeringen anser också att Försvarsmakten skall fortsätta arbetet med att begränsa effekterna av skott- och flygbuller, bl.a. genom bullerisolering av fastigheter runt vissa flygplatser. I fråga om miljöhänsyn vid materielanskaffningen bedömer regeringen att de riktlinjer som regeringen beslutade om 1998 nu skall kunna tillämpas fullt ut vid all anskaffning av materiel. Regeringen anser vidare att Försvarsmakten skall fortsätta åtgärderna för att återställa mark som skadats av militär verksamhet. Åtgärderna bör vidtas i enlighet med den plan och prioritering som innefattas i Försvarsmaktens inventering av skadade områden. Som en del i detta bör miljösaneringen av avvecklingsobjekt fullföljas i enlighet med den av Försvarsmakten upprättade planeringen. På det internationella planet anser regeringen att det är betydelsefullt att miljösamarbetet fortsätter. Det gäller bl.a. samarbete med och med de nordiska staternas försvarsmakter. regeringen åt Försvarsmakten att genomföra ytterligare försvarsmiljöinsatser i , och . Dessa åtgärder finansieras inom ramen för det s.k. säkerhetsfrämjande stödet. Vid sidan härom är det angeläget att miljösamarbetet med främst , men även , utvecklas. redovisade Indirekt påverkan från försvarssektorn, ett uppdrag inom ramen för forskning för regeringens behov. Institutet redovisar i rapporten att i en myndighets eller sektors totala miljöpåverkan ingår inte bara den direkta miljöpåverkan för försvarets del t.ex. buller från fordon eller skjutning utan också den indirekta påverkan. Exempel på indirekt påverkan är emissioner vid tillverkning av försvarsmateriel. För att få en uppfattning av den totala miljöpåverkan måste därför även den indirekta påverkan studeras. I rapporten kartläggs försvarssektorns indirekta miljöpåverkan och en metod för att bedöma denna påverkan redovisas. påpekar att både den direkta och den indirekta miljöpåverkan skall beaktas när ett miljöledningssystem införs. Regeringen bedömer att är värdefull. Rapporten bör därför beaktas av Försvarsmakten i dess fortsatta arbete, särskilt avseende sektorsansvaret för ekologisk hållbarhet. Regeringen vill erinra om Försvarsmaktens roll för miljön ur ett annat perspektiv avseende hållbar utveckling. Regeringen redovisade skrivelsen Nationell strategi för hållbar utveckling till (skr. 2001/02:172). Regeringen slår i skrivelsen fast att fred och stabilitet är en viktig förutsättning för hållbar utveckling. Regeringen pekar vidare på att ett huvudsyfte med det militära försvaret är att vara krigsavhållande. Härigenom medverkar Försvarsmakten till att förhindra att drabbas av den katastrof som ett krig leder till. Försvarsmakten skall också genomföra de internationella militära insatser under t.ex. FN:s, Natos eller EU:s ledning som regeringen beslutar om. Genom att medverka i internationella fredsbevarande eller fredsskapande insatser bidrar Försvarsmakten till att skapa fred och stabilitet. Försvarsmakten har därför en roll inte bara i fråga om ekologiskt hållbar utveckling i ett 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 nationellt perspektiv, utan även i den hållbara utvecklingens samtliga dimensioner ekonomisk, social och ekologisk i ett internationellt perspektiv. Regeringen konstaterade i resultatbedömningen, avsnitt 3.8.3.2, att Försvarsmaktens miljöarbete fortsätter att utvecklas positivt. Regeringen anser sammanfattningsvis att det är viktigt att Försvarsmakten fortsätter detta arbete såväl nationellt som internationellt för att på detta vis aktivt bidra till skapandet av ett hållbart samhälle. Regeringens förslag: Organisationsenheten Livgardet i /och organisationsenheten Försvarsmaktens centrum för internationell verksamhet () i /skall läggas ned eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer. Organisationsenheten Livgardet skall inrättas eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer. Verksamheten vid Operativa insatsledningen skall, med oförändrad huvudinriktning, inordnas som en del i organisationsenheten Högkvarteret. Som en följd skall organisationsenheten Operativa insatsledningen läggas ned eller vid den senare tidpunkt som regeringen bestämmer. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att grundorganisationen skall anpassas och utvecklas mot den förmåga som krävs för att kunna organisera, vidmakthålla och stödja de krigsförband och resurser som ingår i insatsorganisationen och de förband som anmälts till olika internationella styrkeregister. skall också effektivt och rationellt kunna hantera alla de åtgärder som krävs för att utveckla, vidmakthålla eller avveckla personal, förnödenheter, anläggningar, mark och lokaler vid förband, skolor och centrum. Inom ramen för denna principiella inriktning genomförs ett antal viktiga grundorganisatoriska förändringar. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Andra förändringar kommer att inledas . Regeringen bedömer att dessa förändringar kommer att få stor betydelse för Försvarsmaktens fortsatta verksamhet. Skånska flygflottiljen skall läggas ned vid utgången av innevarande år och flygflottilj skall läggas ned . Förberedelser för dessa nedläggningar pågår. Den militära flygutbildningen skall omlokaliseras till /Malmen 2002-2003. Operativa insatsledningen skall lokaliseras till . Försvarsmaktens logistik inrättades . Regeringen behandlar i det följande frågan om lokaliseringen av Operativa insatsledningen. På regeringens förslag beslutade att Operativa insatsledningen skulle lokaliseras till /(prop. 2000/01:113, bet. 2000/01:FöU9, rskr. 2000/01:214). beslutade samma vår att flygflottilj skall läggas ned (bet. 2000/01:FöU2, rskr. 2000/01:213). Regeringen föreslog i propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret att beslutet om lokalisering av Operativa insatsledningen till /skulle upphävas och att regeringen skulle besluta om organisationsenhetens lokalisering (prop. 2001/02:10). Regeringen erinrade om att terroristangreppen i belyste sårbarheten i konventionella byggnader samt riskerna för de människor som har sina arbetsplatser eller bostäder i anslutning till en angripares mål. Innan byggnationen för Operativa insatsledningen påbörjades i /borde därför ytterligare lokaliseringsalternativ utredas. Regeringen ansåg i propositionen vidare att det var angeläget att Operativa insatsledningen kunde verka samlat från en gemensam plats. godkände regeringens förslag (bet. 2001/02:FöU2, rskr. 2001/02:91). hade således inget att erinra mot att riksdagsbeslutet om att lokalisera Operativa insatsledningen till /upphävdes. Utskottet ansåg dock att regeringen i de fortsatta övervägandena även borde pröva en delad lokalisering av organisationsenheten. Jämförelse borde härvid göras, menade utskottet, vad gäller bl.a. kostnader, skyddsaspekter och tillkännagav för regeringen som sin mening vad utskottet hade anfört i frågan. På grundval av en av Försvarsmakten genomförd utredning och fortsatta överväganden inom beslutade regeringen att Operativa insatsledningen skall lokaliseras till . Regeringen beslutade vidare att arbetet med att lokalisera organisationsenheten dit skulle inledas , varvid organisationsenhetens ledning samt operationsledningen inledningsvis skulle prioriteras. Regeringen framhöll vidare att med beaktande av vad försvarsutskottet anfört i betänkandet 2001/02:FöU2 skall därefter huvuddelen av övriga delar av organisationsenheten lokaliseras till samma plats. Enligt beslutet skall lokaliseringen av Operativa insatsledningen som helhet till vara avslutad . Regeringen anförde i sitt beslut vidare följande. Det finns alltjämt starka principiella skäl för att ge huvuddelen av Operativa insatsledningen en samlad lokalisering. En gemensam lokaliseringsplats ger sålunda de bästa förutsättningarna för en nära samverkan mellan stridskrafterna i fråga om operativ och taktisk ledning. Detta är en grundläggande förutsättning för reformeringen av den militära ledningsorganisationen och för skapandet av det framtida nätverksbaserade försvaret med dess krav på kvalificerad ledning av behovssammansatta styrkor. En delad lokalisering till de nuvarande fyra platserna och de delvis provisoriska lokaler som där disponeras ger inte möjlighet till ledning från skyddade ledningsplatser. Ett viktigt kriterium för organisationsenhetens lokalisering är att detta kan uppnås. En delad lokalisering ger vidare inte samma möjlighet till rationalisering av vissa stabs- och betjäningsfunktioner som en samlad lokalisering ger. Beträffande investeringar för Operativa insatsledningen, ansåg regeringen i beslutet, att en samlad lokalisering för huvuddelen av organisationsenheten ger bättre förutsättningar för att kunna samutnyttja sambandsutrustning och annat ledningsstöd jämfört med vad en delad gruppering skulle kunna erbjuda. En lokalisering till en gemensam plats innebär även att huvuddelen av de lokaler som Operativa insatsledningen disponerar kan lämnas, med därav följande besparingar i hyreskostnader m.m. Försvarsmaktens beräkningar visar härvid att en delad lokalisering till Operativa insatsledningens nuvarande fyra platser är det alternativ som är förknippat med högst hyreskostnader av samtliga utredda alternativ. Regeringen bedömde vidare i sitt beslut att är det alternativ som till största del uppfyller de krav som bör ställas på platsen för Operativa insatsledningens samlokalisering. Flottiljområdet i erbjuder härvid berghangarer lämpliga för en skyddad ledningsplats och ett läge i utkanten av tätorten. Vidare är det flygtaktiska kommandot redan lokaliserat till denna plats. Den beslutade nedläggningen av flygflottilj innebär även att Försvarsmakten i betydande utsträckning kan utnyttja befintliga byggnader och infrastruktur i övrigt. I sin årsredovisning har Försvarsmakten bedömt att Operativa insatsledningen innefattande de armétaktiska, marintaktiska och flygtaktiska kommandona kan vara organiserad i i enlighet med den tidplan regeringen bestämt, dvs. vid utgången av 2004. Den nya skyddade ledningscentral som också behövs för Operativa ledningens verksamhet bör enligt Försvarsmakten kunna vara färdigställd senare, dvs. Regeringen har tidigare i denna proposition informerat om Försvarsmaktens utredning om myndighetens centrala ledning. I utredningen föreslås bl.a. att Operativa insatsledningen organisatoriskt blir en del av Högkvarteret. Som en följd av detta hemställer Försvarsmakten om att Operativa insatsledningen läggs ned som en egen organisationsenhet. Vidare skall den nuvarande strategiledningen i Högkvarteret förstärkas och utgöra en gemensam stab för hela den centrala ledningen, alltså både i frågor som rör insatsledning och verksamhetsledning. Därmed tydliggörs stabens avvägnings- och inriktningsroll i båda dessa ledningsformer som vissa rationaliseringsvinster kan tillgodogöras, bl.a. vad avser militärstrategisk ledning och inom den centrala utvecklingsverksamheten. Operativa insatsledningens uppgifter renodlas som en följd av detta än mer till insatsledning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Försvarsmaktens centrala ledning kommer därmed att bestå av en organisationsenhet, Högkvarteret, bestående av bl.a. en stabsenhet och fyra linjeenheter varav en för operativ och taktisk ledning, en för krigsförbandsledning, en för grundorganisationsledning samt en för militär underrättelse- och säkerhetstjänst. Regeringen anser det vara lämpligt att, som Förvarsmakten föreslår, i formellt organisatoriskt hänseende låta Operativa insatsledningen utgöra en del av Högkvarteret snarare än en egen organisationsenhet. Även om åtgärden inte syftar till att förändra verksamhetens innehåll, är den av viss betydelse för ledningen av verksamheten och utformningen av arbetsprocesserna inom den centrala ledningen. Genom att låta hela den centrala ledningen utgöra en organisationsenhet, Högkvarteret, skapas en enklare organisationsstruktur, där en gemensam stab ansvarar för att hålla samman samtliga viktiga arbetsprocesser oavsett om det rör insatsledning eller verksamhetsledning. Åtgärden ligger därmed i linje med vad regeringen tidigare anfört om att planerings-, uppföljnings- och avvägningsprocesserna inom Försvarsmaktens centrala ledningsorganisation fortlöpande bör utvecklas och förstärkas (prop. 2001/2002:10). Likaså anser regeringen det vara viktigt att fortsätta utveckla förmågan till kvalificerad insatsledning.