prop · GQ03111 · 2003-05-28 00:00:00 — gav rege- ringen i uppdrag att utreda konsekvenserna av att inklu- dera hästar i vissa delar av miljö- och landsbygdsprogrammet. Jord- bruksverket överlämnade sin rapport till regeringen . har i samverkan med och Natur- vårdsverket i uppdrag att fortlöpande följa och utvärdera miljöeffekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken. Resultatet av arbetet rapporteras fortlöpande med som samordningsansvarig myndighet. Förutom en årlig rapportering har olika redovisningar av genomförda studier gjorts såsom Ökad användning av glyfosat beskrivning och orsaker (1999:15) och Att vara lantbrukare eller inte en studie om förutsättningarna för livskraftigt lantbruk i tre nedlägg- ningsdrabbade områden i (2002:10). 3.4Halvtidsutvärderingar av miljö- och landsbygdsprogrammet och strukturfondsprogrammen Genomförandet av miljö- och landsbygdsprogrammet regleras av förord- ningen (EG) nr 1257/1999. I förordningen anges att en utvärdering skall genomföras dels efter halva programperioden dels efter avslutad programperiod. Utvärderingen efter halva perioden skall överlämnas till kommissionen . I kommissionens förord- ning (EG) nr 445/2002 av om tillämpnings före- skrifter för rådets förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGJ) till utveckling av landsbygden, ges detaljerade anvisningar om innehåll och krav för över- vakning och utvärdering. har också utarbetat gemen- samma utvärderingsfrågor med kriterier och indikatorer. Halvtids- utvärderingen skall utföras i enlighet med dessa anvisningar, kriterier och indikatorer. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppgift att genomföra en halvtidsutvärdering av miljö- och landsbygdsprogrammet 20002006 i enlighet med vad som föreskrivs av EG. I uppdraget ingår också att utvärdera måluppfyllelsen utifrån de i programmet angivna målen. Vidare skall det administrativa genom- förandet, främst gentemot stödmottagarna, bedömas. Utredaren har också möjlighet att lämna förslag på förbättringar av programmet och dess genomförande inom de beslutade ekonomiska ramarna för programmet. Betänkandet skall lämnas . För strukturfondsprogrammen och Leader+ görs motsvarande halv- tidsutvärderingar. 4Utfall och ekonomiska frågeställningar Politikområdet omfattar verksamhet för en hållbar utveckling av landsbygden. Åtgärderna är i stor utsträckning riktade till jordbruks- företag men också andra företag på landsbygden. Avgränsningen följer i huvudsak rådets förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd till utveckling av landsbygden samt åtgärder som syftar till att underlätta genomförandet av denna. Politikområdet innehåller också försöks- och utvecklings- verksamhet inom ramen för de skilda nationella handlingsprogrammen för jordbrukets miljöpåverkan. Politikområdet inrymmer verksamhet vid och läns- styrelserna. Följande anslag ingår i politikområdet Landsbygdspolitik: 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 44:3 Miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 44:5 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. I nedanstående tabell visas utgiftsutvecklingen inom politikområdet uppdelat på anslag. Utgiftsutveckling inom politikområdet Landsbygdspolitik (tkr) 4.1Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur (anslag 44:1) och från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur (anslag 44:2) Anslag 44:1 omfattar den nationella finansieringen av åtgärder för land- sbygdens miljö och struktur medan anslag 44:2 omfattar EU-finansie- ringen av i huvudsak samma åtgärder. Anslagen används för att finan- siera strukturstöd, investeringsstöd till lantbrukare, startstöd till yngre jordbrukare, stöd till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, kompensationsbidrag till jordbruk i bergsområden och mindre gynnade områden, kompetensutveckling, miljöåtgärder i jord- och skogsbruket Skr. 2002/03:111 samt åtgärder som främjar anpassning och utveckling av landsbygden. Huvuddelen av åtgärderna återfinns inom ramen för miljö- och landsbygdsprogram 20002006 och inkluderar också löpande åtaganden från den tidigare programperioden. Till anslaget 44:1 förs också den nationella finansieringen av åtgärder för landsbygdens struktur inom mål 1-programmen liksom det nationella stödet till jordbruket i norra . Under anslaget 44:2 förs även Jordbruksfondens utvecklingssektions finansiering av mål 1- och Leader+-programmen. Startstöd till yngre jordbrukare, stöd till investeringar i jordbruks- företag, stöd till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter samt miljöåtgärder och åtgärder som främjar anpassning och utveckling av landsbygden är ersättningsformer som bygger på fleråriga förpliktelser om utbetalningar. Detsamma gäller åtgärder inom ramen för struktur- fondsprogrammen i mål 1. Detta innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för de av ettårsvis anvisade anslagen. Istället bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som sträcker sig in . EU:s andel av finansiering av stöden varierar beroende på program och åtgärd. Inom miljö- och landsbygdsprogrammet medfinansierar EU av kostnaderna för miljöersättningar utanför mål 1-området och inom mål 1-området. För många åtgärder inom miljö- och landsbygdsprogrammet finansierar EU av kostnaderna. För några av åtgärderna i programmet har valt en högre nationell finansieringsandel än den som krävs enligt . Totalt uppgår anslagssparandet på anslagen 44:1 och 44:2 till respektive vid ingången av . I tabell 4.2 redovisas utvecklingen av anslagssparandet för anslagen 44:1 och 44:2 . Utveckling av anslagssparande för anslagen 44:1 (B8) och 44:2 (B9) för åren 20002003 (tkr) 44:1 (B8)2 44:2 (B9)3 har regeringen fattat beslut om indragning av delar av anslagssparandet för anslag 44:1 och 44:2. En stor del av det ingående anslagssparandet härstammar från programperioden . Anslagssparandet från programperioden 19951999 har sin bakgrund i att , inte fullt ut behövde utnyttjade de anvisade anslagen. För övrigt är storleken på anslagssparandet ett resultat av svårigheterna att för ett givet år prog- Skr. 2002/03:111 nostisera utfallet av insatser som bygger på fleråriga åtaganden. 4.1.2Miljö- och landsbygdsprogrammet 20002006 Åtgärderna inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet är upp- delade på två insatsområden och kostnadsramen för programmet är för åren 200020064 . Insatsområde I omfattar åt- gärder för en ekologiskt hållbar utveckling på landsbygden och har en beräknad kostnadsram på för hela program- perioden, inklusive kvarvarande utbetalningar från förra program- perioden. Av detta belopp omfattar miljöersättningarna för hela perioden. Totalt har utbetalats inom insatsområde I, varav avser miljöersättningar5. I nedanstående figur visas fördelningen av utbetalda medel mellan åtgärder inom miljö- och landsbygds- programmets insatsområde I. Fördelning av utbetalda medel mellan åtgärder inom miljö- och landsbygdsprogrammets insatsområde I, åren 200020026 I figur 4.2 visas den procentuella fördelningen av utbetalda medel mellan olika miljöersättningar inklusive utbetalningar för löpande miljöstödsåtaganden ingångna 1999. Inklusive nationell medfinansiering av strukturåtgärder i mål I samt utbetalningar av Inklusive utbetalningar av miliijöstöd som belastar budgeten för programperioden 20002006. Inklusive utbetalningar av miljöstöd som belastar budgeten för programperioden 20002006. Den procentuella fördelningen av utbetalda medel mellan olika Skr. 2002/03:111 miljöersättningar, åren 200020027 Insatsområde II omfattar åtgärder för en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på landsbygden och har en kostnadsram på knappt 1,4 miljar- der kronor för hela programperioden. Inom insatsområde II har totalt utbetalats . I figur 4.3 visas den procentuella fördelningen av utbetalda medel mellan åtgärder inom miljö- och landsbygdsprogrammets insatsområde II. Den procentuella fördelningen av utbetalda medel mellan åtgärder inom miljö- och landsbygdsprogrammets insatsområde II, åren 20002002 Främjande av anpassning och Eftersom budgeten för respektive åtgärd i miljö- och landsbygds- programmet kan skilja sig åt mellan olika år speglar utfallet åren 2000 2002 nödvändigtvis inte förväntat utfall under resten av program- Det finns emellertid vissa skillnader mellan utfallet åren 2000 2002 och den i programmet ursprungligen planerade fördelningen av medel mellan åtgärder . Detta beror främst på att vissa åtgärder har haft en högre anslutning än förväntat medan anslutningen till andra åtgärder varit lägre än förväntat. 7 Inklusive utbetalningar av miljöstöd som belastar budgeten för programperioden 20002006. Regeringen kan konstatera att anslutningen till åtgärderna i programmet Skr. 2002/03:111 överlag har varit hög. Detta innebär också att de ekonomiska ramarna för programmet förväntas utnyttjas fullt ut. 4.1.3Återflöde från EU:s budget har tilldelats ca från EU-budgeten till miljö- och landsbygdsprogrammet. Beloppet indexeras upp för att nå en nivå på för jordbruksfondens garantisektions budgetår 2005/20068. I tabell 4.3 framgår hur har utnyttjat den av EU tilldelade budgeten. Utnyttjande av EU:s budget för miljö- och landsbygdsprogrammet, för jordbruksfondens garantisektions budgetår 1999/20002001/2002 Som framgår i tabellen har haft ett högt utnyttjande av Detta har möjliggjorts framför allt genom en hög anslutning till programmet, tidigareläggningar av utbetalningar samt att flera andra medlemsländer inte utnyttjat sina kuvert fullt ut. Medel från EU är tilldelade i euro. Fluktuationer i valutakursen på- verkar alltså den faktiska finansieringen från EU mätt i kronor. programmet togs fram 1999 har kronan försvagats vilket medfört utökade finansiella ramar från EU mätt i kronor. Programmet planerades, och Den förändrade kronkursen har inneburit att cirka ytterligare EU-medel funnits tillgängliga under Ytterligare EU-medel på grund av en svag kronkurs kräver emellertid motsvarande nationell finansiering alternativt att den svenska finansieringsandelen sänks och EU:s finansieringsandel Utnyttjandenivån av EU-finansieringen kan, tillsammans med andra faktorer, komma att påverka tilldelning av EU-medel i kommande programperiod. Med nuvarande nationell finansiering och en oförändrad nationell finansieringsandel, kan komma att få svårt att utnyttja tilldelade EU-medel /2004 vid en En sänkt nationell finansieringsandel kan dock, utan att programmets omfattning i kronor påverkas, möjliggöra ett fullt ut- nyttjande av tilldelade EU-medel även vid en svag kronkurs. utformningen av programmets finansiering kommer osäkerheten vad gäller framtida förändringar i valutakursen att innebära svårigheter att maximera återflödet av medel från EU. 8 Budgetår för jordbruksfondens garantisektion (år 1 till år 2). Vissa lantbruksanknutna åtgärder för landsbygdens struktur inom mål 1- programmen, och , finansieras av anslagen 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 44:2 EG-finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Fram till och med har det betalats ut respektive inom programmen för dessa åtgärder, vilket motsvarar av åtgärdernas totala budget . Inom gemenskapsinitiativet Leader+ har fram till och med betalats ut från anslag 44:2 EG-finansierade åt- gärder för landsbygdens miljö och struktur, vilket motsvarar cirka 4 pro- cent av den totala EU-budgeten för programmet. Den låga andelen ut- betalda medel beror framför allt på att programmet beslutades och kom igång senare än ursprungligen planerat. 4.3Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket (anslag 44:3) Anslaget är ett reservationsanslag och disponeras av för att inom skilda nationella handlingsprogram, huvudsakligen genom för- söks- och utvecklingsverksamhet, styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammo- niakavgång, säkrare och minskad användning av bekämpningsmedel, bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden samt ökad andel ekologisk produktion. Anslaget får likaså disponeras för marknadsstödjande åtgärder för ekologisk produktion, uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken liksom effekterna av de verksamheter som finansieras under anslaget, standardiseringsarbete och verksamhet med funktionstest av lantbrukssprutor. Figur 4.4 visar utgiftsutvecklingen fördelat på områden för anslag 44:3 Miljöför- bättrande åtgärder i jordbruket . Försöks- och utvecklingsverksamhet fördelat på olika område för åren 19972002, miljoner kronor9 4.4Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. (anslag 44:4) Från anslaget betalas bidrag till jordbrukets yttre och inre rationalisering enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationali- sering (omtryckt 1988:999). disponeras anslaget i huvudsak för vissa omarronderingsprojekt i . 4.5Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. (anslag 44:5) De utgifter som belastar anslaget utgör i huvudsak bidrag till investe- ringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter, under- håll och upprustning av dessa lägenheter, avvecklingsbidrag och avträ- desersättning åt innehavare av fjällägenheter, gästgiveribestyr samt in- lösen av byggnader med mera i vissa fall. 4.6Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. (anslag 44:6) Anslaget används för att återföra uppburen skatt på bekämpningsmedel och kväve i handelsgödsel i jordbruket till jordbruksnäringen. Huvud- delen av den återförda skatten används till åtgärder för att minska växt- näringsförluster från jordbruket och minska miljöriskerna inom växt- skyddsområdet. En mindre del av beloppet återförs kollektivt till jord- bruksnäringen för bland annat informations-, utbildnings-, rådgivnings- och utvecklingsinsatser med syfte att främja hållbara produktions- metoder. Skatten på bekämpningsmedel återförs kollektivt för forsk- nings- och utvecklingsinsatser med syfte att främja en hållbar utveckling inom jordbruket och trädgårdsnäringen. 9 Åren 19972000 ingick beslut inom området biologisk mångfald i utbetalades inom anslaget. I nedanstående Skr. 2002/03:111 figur visas fördelningen av utgifter för anslag 44:6 Åter- föring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Figur 4.5 Fördelning av utgifter inom anslag 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel, Inom anslaget lämnas stöd i form av ersättning till jordbrukare som upp- rättar en växtodlingsplan i enlighet med förordning (2002:120) om natio- nellt stöd för upprättande av växtodlingsplaner. Utbetalningen för stödet kommer att ske och beräknas uppgå till . Det övergripande målet för det miljöpolitiska arbetet är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. fattade beslut om en ny struktur i arbetet med miljömål och fastställde 15 nationella miljökvalitetesmål (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99: MJU6, rskr. 1998/99:183). Miljökvalitets- målen är sektorsövergripande och beskriver den kvalitet eller det tillstånd för miljön och dess natur- och kulturresurser som är långsiktigt ekolo- giskt hållbart och som miljöarbetet skall sikta mot. antog delmål och åtgärdsstrategier i syfte att nå 14 av de 15 miljökvalitetsmålen (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36)10. Flera av de 14 miljökvalitetsmålen berör jordbruket. Jordbruket, odlingslandskapet, jordbruksmarken och natur- och kulturmiljön har särskild betydelse för att uppnå miljö- kvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Andra miljökvalitetsmål innebär krav på jordbruket att minska dess negativa miljöpåverkan. Särskilt gäller det miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Giftfri miljö. För att stärka arbetet med biologisk mångfald och tydliggöra målstrukturen har fått i uppdrag att ta fram förslag till ett sextonde miljökvalitetsmål samt preciserade delmål. Uppdraget skall redovisas . Odlingslandskapet är resultatet av människans brukande och omformning av naturen . Landskapet utgör livsmiljö för många djur- och växtarter och är en viktig del av vårt kulturarv. Ett rikt odlings- landskap förutsätter jordbruk samt skötsel av slåtter- och betesmarker och kulturhistoriska miljöer så att värdena bevaras. Stora delar av de tidigare arealerna fodermarker har lagts ner och sker den huvud- sakliga foderproduktionen på . En omistlig del av vårt kulturella och historiska arv är odlingslandskapets landskapselement. Dessa bidrar tillsammans med övriga småbiotoper till variation i landskapet. Små- biotoperna utgör också viktiga livsmiljöer för många av odlings- landskapets växter och djur och fungerar även som möjliga spridnings- vägar för arter med begränsad spridningsförmåga. För många människor har odlingslandskapet också ett stort upplevelsevärde. Förändringar genom nedläggning av jordbruk men också mot en ökad specialisering och ett intensivare utnyttjande av åkerarealerna har med- fört en betydligt minskad omfattning och skötsel av slåtter- och betes- marker. Utvecklingen har även fört med sig att skötseln av landskaps- elementen undan för undan eftersatts eller upphört, vilket minskar livs- utrymmet för arter som är beroende av dessa miljöer. 10 Mål för den svenska klimatpolitiken har fastställts i prop. 2001/02, bet. 2001/02:MJU10, 2001/02:77. Miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap innebär att odlings- landskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion skall skyddas som den biologiska mång- falden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Sex delmål har angetts för miljökvalitetsmålet. Av dessa innebär två att åtgärds- och bevarande- program för hotade arter och lantbrukets kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader skall utvecklas. Övriga delmål är följande: skall samtliga ängs- och betesmarker bevaras och skötas på ett sätt som bevarar deras värden. Arealen hävdad ängs- mark skall utökas med och arealen hävdad betesmark av de mest hotade typerna skall utökas med minst Mängden småbiotoper i odlingslandskapet skall bevaras i minst dagens omfattning i hela landet. Senast skall en strategi finnas för hur mängden småbiotoper i slättbygden skall kunna ökas. Mängden kulturbärande landskapselement som vårdas skall ökas med . skall det nationella programmet för växtgenetiska resurser vara utbyggt11 och det skall finnas ett tillräckligt antal individer för att långsiktigt säkerställa bevarandet av inhemska husdjursraser i . Våtmarker och småvatten har i stor om- fattning omvandlats till odlingsbar mark. Att i odlingslandskapet åter- skapa och dessutom anlägga nya våtmarker och småvatten liksom att sköta dessa på rätt sätt är viktiga delar för att säkra och skapa förut- sättningar för den biologiska mångfalden och kulturmiljön. Våtmarkerna och småvattnen förhöjer variationen i landskapet och berikar rekrea- tionsvärdet hos området. De bidrar också till att förlänga vattnets väg och öka retentionen av växtnäringsämnen och därmed minska tillförseln av dessa till havet. För miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker finns ett definierat delmål för våtmarker i odlingslandskapet. Fortsättningsvis diskuteras uppnådda resultat med avseende på skötsel, återskapande och anläggning av våtmarker och småvatten under miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Brukandet av naturresurserna har också påverkat fjällens natur- och kulturmiljöer och även här finns landskapselement som är värdefulla för vårt historiska och kulturella arv. Delmål för natur- och kulturmiljö- värden i fjällområdet liksom andra mål knutna till fjällområdena inne- fattas i miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. En åtgärd för att uppnå miljökvalitetsmålet är stödet till fjällägenheter. I politikområdet Lands- bygdspolitik ingår även en åtgärd för att bevara natur- och kulturmiljö- värden i fjällområdet och övriga delar av renbetesområdet. Resultaten av denna åtgärd beskrivs närmare under rubriken småbiotoper och kultur- bärande landskapselement. 11 ansvarar för uppföljning och utvärdering av det nationella programmet för odlad mångdfald under politikområdet Livsmedelspolitik. De viktigaste styrmedlen för att uppnå flera av de fastställa delmålen för miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap är bestämmelserna i miljö- balken om biotopskydd och inrättandet av natur- och kulturreservat samt miljö- och landsbygdsprogrammet för åren 20002006. Inom miljö- och landsbygdsprogrammet är målet med åtgärden Be- varande av betesmarker och slåtterängar att slåtterängar och betesmarker skall bevaras och skötas. Detta mål överensstämmer i princip med den del av det första delmålet som rör bevarande och skötsel. Inom programmet finns också möjlighet att få ersättning för restaurering av slåtterängar. Båda åtgärderna är betydelsefulla för att bevara och sköta de slåtterängar och betesmarker som finns kvar i landet. Den totala arealen slåtteräng ansluten till ersättningen har ökat från 5 2001 till . Nedanstående figur visar arealen slåtterängar och betesmarker med miljöersättning och avser den sammanlagda arealen enligt tidigare och nuvarande program. Anslutningen till åtgärden är , vilket innebär att slåtterängar och betesmarker bevaras och sköts i enlighet med de villkor som gäller för att få ersättningen. var den totala kostnaden för att bevara och sköta slåtterängar och betes- marker , varav avser arealer anslutna till motsvarande åtgärd för tidigare programperiod. Arealen slåtterängar och betesmarker med miljöersättning i hektar, Betesmarkerna är mycket ojämnt fördelade över landet. Nedanstående figur visar arealen slåtterängar och betesmarker med miljöersättning för respektive produktionsområde . En karta som anger gränserna för produktionsområdena finns i avsnitt 3. I samband härmed förklaras även förkortningarna. Uppgifterna i nedanstående figur är preliminära och för- ändringar kan komma att ske då den slutliga utbetalningen för ännu inte gjorts. Arealen slåtterängar och betesmarker med respektive produktionsområde för , hektar Den största andelen betesmarker finns i skogs- och mellanbygderna i . Alvarbeten på och utgör en betydande del i arealen betesmark i mellanbygder. I är fäbodbeten en viktig del av betsmarkerna. Både alvar- och fäbodbetena har ofta höga biologiska och kulturhistoriska värden. För betesmarker och slåtterängar med höga biologiska och kultur- historiska värden som är i behov av särskilda skötselåtgärder, lämnas utöver grundersättningen också en tilläggsersättning. Av de slåtterängar och betesmarker som är anslutna till åtgärden får något över en tredjedel också tilläggsersättningen. De speciella förutsättningar som gäller för skötsel av alvarbeten har föranlett en särskild lösning. För sådana marker kan ytterligare villkor för skötseln ställas inom ramen för grunder- sättningen. var alvarbeten på och anslutna till åtgärden, vilket var en ökning med . En indikation på att andelen värdefulla slåtterängar och betesmarker förmodligen är högst i mellanbygder är att andelen slåtter- ängar och betesmarker med tilläggsersättning är högst i detta område. Bilden av förekomsten och utbredningen av värdefulla slåtterängar och betesmarker kommer att bli tydligare när har genomfört och redovisat sitt uppdrag att inventera förekomsten av arealer ängs- och betesmarker som är värdefulla ur natur- och kultur- miljösynpunkt. Sedan starten har slåtterängar och betesmarker restaurerats och ytterligare håller på att restaureras med hjälp av det projektstöd som är möjligt att få inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet. Totalt uppskattas av dessa marker vara slåtterängar. När markerna är färdigrestaurerade är det möjligt att ansluta arealen till tidigare nämnda åtgärden för bevarande av slåtter- ängar och betesmarker. För pågående och avslutade restaureringsprojekt har beslut fattats om . Småbiotoper och kulturbärande landskapselement En betydelsefull insats för att nå två av delmålen för miljökvalitetsmålet