prop · GQ0390 · 2003-03-14 00:00:00 — undertecknade de nordiska kulturministrarna en ändring av fondens överenskommelse. Ändringen är utsänd till de nordiska länderna för ratificering. De fyra konstkommittéerna; Nordiska litteratur- och bibliotekskommittén (), (Nomus), för samtidskonst (NIFCA) och Teater & i , har genom sina nätverk, seminarier och olika stödformer verkat för att sprida kunskap om kultur i de nordiska länderna. museikommittén har ett förlängt mandat för perioden 2004. Efter omstruktureringen av NIFCA och sammanslagningen med NKKK (Nordiska konst- och konstindustrikommittén), som skedde år 1999, har verksamheten inriktats mot aktivt deltagande som initiativtagare och/eller samarbetspartner i olika nordiska konstprojekt. Syftet är att synliggöra bildkonst av hög kvalitet i och I fokus för verksamheten är en fortgående dialog om innehållsmässiga frågor i konsten och det sätt och de former den kan Speciell vikt ska läggas vid mötet mellan bildkonst, design och arkitektur. NIFCA driver också ett omfattande gästateljéprogram i och fungerar som sekretariat för resestipendieprogrammet Sleipnir, som ger stöd till yngre nordiska konstnärers resor till de nordiska grannländerna. huvudsakliga verksamhet är inriktad på att stödja och utveckla samarbetet på litteratur- och folkbibliotekens område. del av verksamheten är att stödja översättning av skönlitteratur mellan språken i de nordiska länderna. Detta stöd uppgick till att sekretariatet för , som administrerats av Biblioteksstyrelsen i , fr.o.m. ska skötas av den nyinrättade myndigheten i . Nomus har bl.a. till uppgift att fördela bidrag till musiklivet i . Medel har beviljats till 22 kompositionsbeställningar, 9 konsertframträdanden/festivaler, 16 turnéer samt ett antal konferenser, symposier och seminarier. Orkester , som får stöd via Nomus, har bl.a. turnerat i och medverkat i 50- Nomus administrerar också , som utdelas en gång och uppgår till , samt fungerar som bedömningskommitté för priset. Aktuella EU-frågor anmäls regelbundet på ministerrådets och ämbetsmannakommitténs möten. Det nordiska samarbetet på medieområdet är viktigt i förhållande till EU:s mediesamarbete. avser under sitt ordförandeskap att bjuda kulturministrar från de baltiska kandidatländerna till en diskussion med de nordiska kulturministrarna angående en eventuell revidering av EU:s TV-direktiv. Inom ramen för verksamheten Kulturprojekt i utlandet har projektet fortsatt med bland annat ett nätgalleri, folkmusik och filmfestivaler i och . Pragsymfonikerna har givit ett flertal konserter med nordisk musik. The North Saga har visats i bl.a. . Utställningen handlar om vikingarnas resor västerut och visar exempelvis arkeologiska utgrävningar från och . kommer en stor utställning av nordisk design att öppnas i . Kulturförmedling är ett av fyra prioriterade områden. Inom ramen för programmet ges bl.a. bidrag till Sleipnir Närområdena, vilket är ett stipendieprogram inom vilket yngre ryska och baltiska konstnärer kan söka stöd för resor till . Vidare ges stöd till översättning av baltisk litteratur till nordiska språk och till olika typer av kulturutbyten mellan och /nordvästra . planeras nordiska kulturevenemang i samband med firandet av . Nordiskt utbildnings- och forskningssamarbete har i den strategiplan som ska styra samarbetet satt som överordnat mål att profilera som en föregångsregion för utveckling av mänskliga resurser. ska därmed framstå som en intressant utbildnings- och forskningsregion för både och resten av världen. För att markera betydelsen av det målet har utbildnings- och forskningssektorn tilldelats närmare en fjärdedel av den gemensamma nordiska budgeten. Utbildnings- och forskningssamarbetet är därmed resursmässigt sett det största nordiska samarbetsområdet. övergripande delen av medlen går till generella mobilitets- och stödordningar, gemensamma nordiska institutioner och tidsbegränsade inledde ministerrådet arbetet med att utforma nästa generation mobilitets- och stödordningar. Den nya programstrukturen, bestående av de fem programmen Nordplus Junior, Nordplus, Nordplus Vuxen, Nordplus Nabo och Nordplus Språk, kommer att gälla från och Vidare har ministerrådet påbörjat arbetet med uppföljningen av rekommendation om utbyggnad av ett nordiskt De gemensamma nordiska institutionerna har också granskats och dess framtid diskuterats. Uppföljningen av rapporten om nordbornas rättigheter har likaså upptagit stora delar av ministerrådets I syfte att effektivisera samarbetet på området har en översyn av rådgivningsstrukturen mellan ministerrådet och ämbetsmannakommittén å ena sidan och de rådgivande lednings- grupperna å andra sidan genomförts. har också påbörjat en juridisk granskning av de nordiska avtalen som förekommer på De nordiska avtalens status i förhållande till EU/EES är komplex och är inte tidigare helt utrett. Det nordiska skolsamarbetets (NSS) överordnade mål är att genom att dra nytta av skolutvecklingen i de nordiska länderna och på den internationella arenan i övrigt göra skolan bättre i . Demokrati i skolans vardag Värdegrundsfrågor i ur ett barn- och ungdomsperspektiv, har ett antal konferenser genomförts, en i vart och ett av de nordiska länderna samt ett avslutande arrangemang i samband med i Även temat Mobbning och våld har behandlats, bl.a. av en nordisk arbetsgrupp men också via det nordiska skoldatanätet. ramen för det livslånga lärandet har NSS verkat för att detta perspektiv präglar redan första utbildningsår. Kvalitet i skolan är ett högt prioriterat område i det nordiska skolsamarbetet. utveckling av kvalitetsindikatorer har därför påbörjats och beräknas Etableringen av den nya organisationen för det Nordiska skoldatanätet har även genomförts. har även de nordiska länderna arbetat med att bidra till att alla elever i de baltiska länderna ges de främsta möjligheterna till Det nordiska folkbildnings- och vuxenundervisningssamarbetet (FOVU) har som uppgift att arbeta för förnyelse och utveckling på sitt område samt att utveckla samarbetet med närområden. Samarbetet har, i likhet med föregående år, varit fokuserat på det livslånga lärandet. Bland annat har en konferens med ett internationellt fokus på temat genomförts. Vidare har FOVU genomfört en kartläggning av förhållandet vuxna och informations- och kommunikationsteknik samt utarbetat en studie om invandrares integration och kompetensutveckling på arbetsmarknaden. beskrivning av de nordiska ländernas vuxenundervisning har påbörjats. Det har också inletts ett arbete med syfte att få till stånd en ökad grad av samstämmighet mellan FOVU:s prioriteringar och dess stödordning. Inom utbildningssektorn finns det en ledningsgrupp som har till uppgift att främja nordiskt samarbete inom högre utbildning samt utveckla och stärka den nordiska utbildningsgemenskapen (HÖGUT). Det webbaserade (), syftande till att förbättra språkförståelsen inom högre utbildning i Även arbetet med framtagandet av en nordisk-baltisk antagningsmanual för högre utbildning har initierats. () är ministerrådets rådgivande organ för övergripande forskningspolitiska frågor. FPR ska främja nordiskt samarbete om forskning och forskarutbildning. rapport om de forskningsaktiviteter som finansierats över Nordiska ministerrådets budget samt ger ett förslag på nya initiativ till fokuserade FPR samarbetet på of Excellence (NCoE), nordisk forskarutbildning, nordiska forskningsprogram och en om att utbygga till en internationellt ledande region för forskning och innovation. dessutom ett huvudansvar för arbetet med utvärdering av de nordiska forskningsinstitutionernas roll i det nordiska samarbetet samt för utvecklingen av Nordiska (NorFA). språkpolitiska referensgrupp har till uppgift att stärka de nordiska språkens ställning. Uppmaningen att skapa sammanhang, synergi och helhet inom det nordiska språksamarbetet har beaktats i utvecklingsarbetet med de nordiska mobilitets- och stödordningarna och i samband med utredningen om Nordiska språkrådet och dess förhållande till den språkpolitiska referensgruppen. temat Språkpolitik i ett mångkulturellt har också genomförts samt i ljuset av tio forskarrapporter om de nordiska språken har nordiska språkens förhållande till det engelska språket utgivits. IT-policygruppen bistår ministerrådet i IT-relaterade frågor. 2002 har policygruppen koncentrerat sitt arbete kring att undersöka möjligheterna till att etablera ett NORDUnet 3, ett utvecklingsprogram för avancerade Internetapplikationer och nätverkstjänster. policygruppen studerat förutsättningarna för att stärka relationen mellan det nordiska samarbetet inom IT och det som görs på området inom , den s.k. Northern eDimension. De nordiska ministerrådsmötena tjänar tillbaka som fora för utbyte av information inför och efter ministrarnas deltagande i möten i Informations- och erfarenhetsutbytet syftar till att identifiera möjliga nordiska perspektiv i förhållande till EU:s strategier och projekt men också till att utröna möjligheterna att lägga ett nordiskt Skr. 2002/03:90 perspektiv på kommande EU-initiativ. har bland annat haft en nordisk arbetsgrupp som har analyserat ländernas arbete med validering av realkompetens med sikte på att kvalificera ländernas insatser också i förhållande till EU:s arbete på området. I samarbete med de nordiska ländernas EU- programkontor har FOVU arrangerat ett seminarium för nordiska koordinatörer i EU:s Grundtvigprojekt, ett projekt som syftar till europeiskt samarbete inom vuxenutbildningsområdet. Mot bakgrund av den nya närområdesstrategin för , har utbildnings- och forskningsministrarna inlett arbetet med att utforma en handlingsplan för samarbetet med närområdet inom utbildnings- och forskningssektorn. Ett inslag är insatser för utbildning med inriktning på en hållbar utveckling. Inom FOVU:s ansvarsområde har tre projekt avslutats : frivilligorganisationernas vuxenutbildningsprogram i , vuxenpedagogik och inlärningsprogram för ryska NGO:s. Erfarenheterna från vuxenutbildningssatsningarna i kommer att vidareföras i en ny satsning för frivilligorganisationer inom vuxenutbildning i nordvästra . Det nordiska samarbetet inom miljöområdet styrs av miljöhandlingsprogrammet för och i tillämpliga delar av strategin för hållbar utveckling i . En indikatorrapport om hållbar utveckling förelåg vid toppmötet i . har tillsatt en särskild förhandlingsgrupp som ska revidera strategin för hållbar utveckling. Miljöhandlingsprogrammet ska följas upp i nära samarbete med arbetsgrupperna för hav- och luft, kemikalier, natur friluftsliv och kultur, miljöövervakning och data, jord, skog och fiske, produkter och avfall, produktorienterad miljöstrategi, ekonomi, klimat och genom genresursrådet. tas beslut om hur nästa program ska utformas. ordförandeprogram för miljösektorn fokuserar på närområdet och miljöteknik. En konferens om nordiskt samarbete om miljöteknik ska hållas. Miljöministrarna förväntas anta en nordisk deklaration om miljöfrågorna i Nordliga dimensionen på ett möte . Detta möte kommer att hållas i direkt samband med miljöministermöten i och Östersjöstaternas råd. Närområdesfrågorna kommer att behandlas separat på varje miljöministermöte . Det finns också planer på att bjuda in , och att delta i möte med EU-frågorna kommer att behandlas mer selektivt och fokuserat än tidigare och fördjupade diskussioner ska hållas på miljöministermötena. Det gäller bl.a. inom områdena Nordliga dimensionen, hållbar utveckling, bekämpningsmedel, kvicksilver och På mötena diskuterade miljöministrarna framförallt EU- frågor: sjätte miljöhandlingsprogrammet, strategin för hållbar utveckling, sektorsstrategierna och integration av miljöfrågor i andra sektorer, och Nordliga dimensionen, EU- förberedelserna inför , klimatfrågor och ratificering av Kyotoprotokollet, kemikaliestrategin, integrerad produktpolicy, genmodifierade organismer samt gränsvärden för dioxiner i fisk. Övriga internationella frågor har framförallt varit världstoppmötet i om hållbar utveckling, och Östersjösamarbetet, finansieringsfrågor relaterade till och Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) samt förberedelser inför inom ramen för det pan-europeiska miljösamarbetet. natur- och miljöpris för utdelades på session i till för hans särskilda insatser för och kritiska reflexioner om den moderna människans villkor och samhällets förhållande till naturen. Målet med det nordiska energisamarbetet är att främja en effektiv, konkurrenskraftig, säker och bärkraftig energiförsörjning. Energiresurserna bör användas på ett effektivt sätt för att stärka sysselsättningen och ekonomin som man tar miljöhänsyn. Vid sitt årliga möte godkände de nordiska energiministrarna ett ministerrådsförslag om det framtida nordiska energipolitiska samarbetet. I enlighet med förslaget ska prioriterade kärnområden vara den öppna elmarknaden, klimatpolitiska frågor samt samarbete i och med närområden. Arbetet med utvecklingen av den nordiska elmarknaden liksom samarbetet i klimatfrågor har haft fortsatt hög prioritet . Elsamarbetet mellan de nordiska länderna har bedrivits och är unikt både i ett europeiskt och i ett globalt perspektiv. En gemensam nordisk elmarknad har vuxit fram genom en stegvis utvecklingsprocess. Ett prioriterat område för elsamarbetet är den långsiktiga försörjningstryggheten där hantering av effektbalansen och flaskhalsproblem liksom behovet av gemensamma nätinvesteringar utgör viktiga delar. Integrationen mellan länderna har stärkts genom ett tätare samarbete inom och mellan de systemansvariga. Klimatfrågan är en viktig del av det nordiska energisamarbetet och har i första hand inriktats på studier av kostnader för åtgärder och förutsättningar för gemensamt genomförande av åtgärder, särskilt i de baltiska staterna, mot klimatförändring. Klimatgruppen för energi- och miljöområdena har arbetat med bl.a. gröna certifikat och förutsättningarna för en gemensam marknad för handel har arbetet med att etablera till ett testområde för Kyotoprotokollets flexibla beslutade att etablera regionen som försöksområde för flexibla mekanismer med fortsatt kapacitetsuppbyggnad, regelutveckling, erfarenhetsutbyte och även med genomförande av konkreta investeringsprojekt som syfte. Vidare beslöt de nordiska energiministrarna att etablera en investeringsfond för klimatprojekt i Under det nordiska energiforskningsprogrammets programperiod 1999-2002 genomfördes omfattande arbete för att utveckla verksamheten mot ett ökat fokus på problemlösning inom områden av stor nordisk betydelse när det gäller utvecklingen av ekonomiskt och ekologiskt hållbar energiteknik. Förberedelsearbetet är i full gång för att möjliggöra en effektiv start på den nya programperioden som sträcker Aktuella energifrågor inom EU och EES utgör numera en stående punkt på dagordningen vid nordiska möten på ministernivå. energimarknaderna och energipolitik gäller det även frågor om den inre marknaden, klimat och miljö som är betydelsefulla för energiområdet. Regionalt energipolitiskt samarbete är ett av de prioriterade En särskild regional energiarbetsgrupp ansvarar för att bygga upp det nordiska samarbetets relationer till , de baltiska staterna, och . Vid sitt möte i bekräftade energiministrar sin vilja att fortsätta och intensifiera samarbetet inom det regionala energisamarbetet Baltic Sea Regional Energy Co-operation (BASREC). De nordiska länderna har huvudsakligen finansierat samarbetet men har delfinansiering erhållits från SYNERGY-program. träffades en överenskommelse mellan Nordiska ministerrådet och om samarbete rörande utvecklingen av en gemensam baltisk elmarknad, erfarenhetsutbyte och finansiering av de baltiska samarbetskontoren. Det övergripande målet för det nordiska samarbetet på det näringspolitiska området är att bidra till att främja näringslivets konkurrenskraft och på detta sätt skapa goda villkor för tillväxt och sysselsättning. Samarbetet koncentreras till aktuella näringspolitiska problemställningar i de nordiska länderna, främst på områden där ett samarbete kan ge nordisk nytta utöver vad enskilda nationella insatser kan ge. En stor del av det nordiska näringspolitiska samarbetet är inriktat på att utreda gemensamma problem och möjligheter samt att utbyta erfarenheter och synpunkter beträffande frågor av gemensamt intresse. Liksom föregående år har stor vikt fästs vid de små och medelstora företagen. Aktiviteterna har fokuserats främst kring följande områden: -fortsatta insatser för att förbättra den nordiska konkurrenskraften i syfte att skapa goda villkor för tillväxt, sysselsättning och välfärd, -att säkra och vidareutveckla det nordiska samarbetet avseende elektronisk handel och andra näringspolitiskt relaterade IT-frågor, -att säkra och vidareutveckla det nordiska samarbetet på turistområdet, -att säkra och vidareutveckla det nordiska samarbetet avseende en strategi för hållbar utveckling inom näringslivssektorn. Den för ämbetsmannakommittéerna näringspolitik och konsumentpolitik gemensamma arbetsgruppen för elektronisk handel och IT-frågor fick vid det gemensamma närings- och konsumentministermötet bl.a. i uppgift att ta fram en gemensam nordisk strategi för elektronisk handel. har arbetsgruppen inlett arbetet med strategin, vilken planeras att slutföras under det svenska ordförandeskapet. har även ett projekt kring framgångskriterier för Internethandel genomförts. Ett projekt om betalningslösningar vid elektronisk handel ur ett nordiskt perspektiv har också påbörjats och kommer att slutföras under det svenska ordförandeskapet. , pågående och eventuellt ytterligare nya projekt kommer att samlas i den nordiska strategin för elektronisk handel. Vid näringsministermötet beslutades att resta problemställningar i rapporten ska följas upp och koordinering med sektorer säkras. Detta gäller särskilt frågor som rör den inre marknaden i och samarbetet för att ta bort gränshinder. Ministrarna har också beslutat att förslag och idéer ska tas fram för att stärka och synliggöra det nordiska innovationsarbetet samt att en överenskommelse om arbetsordning för nordiskt informationsutbyte om regelförenkling med relation till näringssektorn bör tas fram. Vidare ska arbetsgruppen för turism i förlängningen av arbetet med strategin för en hållbar turismutveckling utarbeta en självständig strategi för hållbar turismutveckling i . Det svenska ordförandeskapet prioriterar åtgärder för att eliminera gränshinder på näringslivsområdet. är tidigare gjorda nationella analyser samt de målsättningar om gränshinder som presenteras i Nordiskt Näringspolitiskt Samarbetsprogram 2002-2005 och Ny Nordisk Dagsorden. Målsättningen är att ska kunna utvecklas till en intimt sammanflätad hemmabasmiljö där kunskap, innovationer, kapital och möjligheter till deltagande i allehanda strategiska nätverk kan flöda fritt. En konferens om innovationssystem anordnas gemensamt av det svenska ordförandeskapet och Nordisk Industrifond. konferensen är tänkt att leda till stärkt nordiskt samarbete för en konkurrenskraftig miljö för företagsutveckling genom kan detta samarbete ge förutsättningar för utvecklingen av en gemensam innovationspolitik för en integrerad nordisk kunskapsmarknad. innovationsverksamhet kommer särskilt att beaktas. Det svenska ordförandeskapet anordnar också en konferens om entreprenörskap och regelförenkling i syfte att stärka den nordiska konkurrenskraften på detta område samt en konferens om företagens erfarenheter av gränshinder i . för IT-frågor antog en strategi- och handlingsplan för 2002-2004. Planen har fem fokusområden: -Ett informationssamhälle för alla -Indikatorer för och riktmärkning av informationssamhället -Bredband och digitalt innehåll -IT-säkerhet och tillit I syfte att förverkliga strategi- och handlingsplanen har ämbetsmannakommittén för IT-frågor tagit initiativ till flera projekt (bredbandsstudie, språkteknologiutveckling samt digitala signaturer). Det svenska ordförandeskapet prioriterar främst att: -initiera ett projekt kring informationssäkerhet (mer specifikt inom interoperabilitet mellan digitala signaturer i och ), -verka för att ta tillvara synergier mellan det nordiska IT-samarbetet och den nordliga e-dimensionen. Det överordnade målet för det nordiska regionalpolitiska samarbetet är att understödja de nordiska ländernas nationella regionalpolitik genom kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Arbetet har genomförts i enlighet med samarbetsprogrammet för regionalpolitik för perioden 2001- 2005. Programmet innebär en ökad inriktning mot erfarenhets- och kunskapsutveckling samt mot förbättrad målstyrning och uppföljning. Samarbetet mellan regioner har sin tyngdpunkt i medfinansiering av projekt inom EG:s olika Interregprogram. Samarbetet har fortsatt varit den budgetmässigt högst prioriterade verksamheten. Interreg syftar till att stärka samarbetet över nationsgränserna och stimulera den ekonomiska utvecklingen i regionerna. Vid en konferens som stod för i togs initiativ till att skapa ett nätverk mellan de nordiska länderna och de baltiska staterna i syfte att bl.a. koordinera dessa länders kommande medlemskap i . Samarbetet har fortsatt och inom nätverket har bildats en styrgrupp med representanter från de nordiska ministerierna som arbetar med . har, under Nordregios (för regional forskning) ledning, även ett flertal möten hållits inom den regionalpolitiska seminarieserien Nordisk verkstad för regionalpolitik, som initierades 2001 och som syftar dels till att fördjupa den gemensamma kunskapen om förnyelseprocesser inom de nordiska ländernas nationella regionala politik, dels till att bredda samarbetet och involvera fler yngre handläggare i de olika länderna. En konferens i , inom ramen för det Nordisk- skotska regionalpolitiska samarbetet, resulterade i ett gemensamt handlingsprogram. Förberedelser pågår för den konferens med deltagare från de nordiska länderna och som planeras till . Arbetsgruppen för samordning av EU-frågor har haft en omfattande verksamhet. Frågor om konsekvenser av har varit av särskilt intresse i sammanhanget. Verksamheten inom området jord- och skogsbruk bedrivs inom ramen för handlingsprogrammet för jord- och skogsbrukssamarbete 2001- 2004. Handlingsprogrammet baseras på visionen om en målinriktad och resurseffektiv nordisk samverkan som bidrar till att konkretisera och förverkliga hållbar utveckling inom de areella näringarna. Stor vikt läggs vid att samarbetet ska vara politiskt relevant. Handlingsprogrammet operationaliserar de målsättningar som lagts fast i strategin för ett Handlingsprogrammets betoning på hållbarhet verkar som en länk mellan de fem prioriterade insatsområdena jordbruk, skogsbruk, genetiska resurser och biologisk mångfald, livsmedelssäkerhet samt landsbygdsutveckling. Det nya ministerrådet för sektorerna fiske, jord- och skogsbruk samt livsmedel, som inrättades har haft sitt första möte . De tre sektorerna under ministerrådet arbetar med många gemensamma frågor och fortsätter att vidareutveckla sina samarbetsformer. I det nordiska samarbetet för jord- och skogsbruksfrågor spelar bevarandet av de genetiska resurserna en central roll och över hälften av jord- och skogsbrukssektorns budget satsas på detta område. Frågan om rättigheter och tillträde till det genetiska materialet i de nordiska genbankerna är, mot bakgrund av pågående internationella förhandlingar, en starkt prioriterad fråga. Som en uppföljning av förhandlingarna har ett antal konklusioner om de genetiska resurserna antagits av ministrarna. Ministrarna var överens om att genetiska resurser som bevaras av Nordiska genbanken (NGB) betraktas som gemensamt nordiskt material som är fritt tillgängligt och att dessa står under offentlig förvaltning och kontroll under förutsättning av att inga juridiska hinder föreligger. Arbetet med att analysera och föreslå åtgärder för bevarande av och tillträde till de genetiska resurserna fortsätter. Nordiska genbanken för husdjur (NGH) har bl.a. lagt ner ett stort arbete på informationsspridning dels genom olika informationsblad, dels genom en ny hemsida om husdjursgenetiska resurser.