prop · GQ03101D3 · 2003-04-03 00:00:00 — bestod posten bl.a. av nedskrivning av värdepapper med 52 miljoner kronor.Affärsverket Statens järnvägars finansiella kostnader består bl.a. avskulduppräkning leasing, räntor på leasingskulder på lok och vagnar ochräntekostnader för en skuld till SJ AB.Noter till balansräkningen (13-52)Not 13Balanserade utgifter för utvecklingMiljoner kronor20022001Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna1 3881 001Rikspolisstyrelsen156156Riksskatteverket15264Centrala studiestödsnämnden147127Domstolsverket10671Totalförsvarets pliktverk6679Verket för högskoleservice5440Regeringskansliet5020Lantmäteriverket448Migrationsverket3634Riksdagsförvaltningen3220Patent- och registreringsverket29-Arbetsmarknadsverket27-AffärsverkSvenska kraftnät8-Sjöfartsverket4-Övriga myndigheter312166Summa2 6111 786Balanserade utgifter för utvecklingsverksamhet har totalt ökat med 800 miljonerkronor. Detta beror delvis på att myndigheterna i ökad omfattning aktiveratutvecklingskostnader till följd av att reglerna för aktivering av immateriellatillgångar ändrats (se Redovisningsprinciper).Riksförsäkringsverkets balanserade utgifter avser utveckling av IT-system, varav IT-stöd för det nya pensionssystemet utgör den största delen.Rikspolisstyrelsens (RPS) balanserade utgifter avser utveckling av datorsystemsåsom systemet med den nya kommunikationscentralen, en gemensam plattform förvapen och delgivningssystemen samt system för Schengenarbetet. RPS har haftdispens från de nya reglerna för redovisning av immateriellaanläggningstillgångar varför ingen förändring skett jämfört med 2001.Riksskatteverkets post avser utveckling av IT-system varav IT-stöd förfolkbokföring, punktskatter, elektronisk inkomstdeklaration samt ett gemensamtärendehanteringssystem hör till de största balanserade utgifterna under året.Centrala post utgörs av systemstöd för studiemedel beviljade , vilket har tagits i bruk.Domstolsverket aktiverar kostnader för det nya verksamhetsstödet , somtagits i drift vid vissa domstolar under 2002.Totalförsvarets pliktverks balanserade utgifter utgörs i huvudsak av utvecklingav informationssystemet PLIS, vilket enligt regeringsbeslut ska vara avskrivetsenast den 31 december 2007.Not 14Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångarMiljoner kronor20022001Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna7857Riksskatteverket2836Statistiska centralbyrån7-Skogsstyrelsen60Statens fastighetsverk54AffärsverkSvenska kraftnät10174Luftfartsverket240Sjöfartsverket1-Övriga myndigheter4719Summa297190Riksförsäkringsverkets (RFV) med de allmänna försäkringskassorna post avserköpta licenser. Ökningen beror på att nya licenser köpts in av under2002 till ca 15 000 användare.Även post avser köpta licenser.Svenska kraftnäts post har ökat med vilket beror påomklassificering av långfristiga förskott till nyttjanderättigheter föroptoförbindelser. I övrigt består posten av markrättigheter.Luftfartsverkets har anskaffat ett nytt ekonomisystem som tas i brukfr.o.m. 1 januari 2003.Egenutvecklade system redovisas som balanserade utgifter förutvecklingsverksamhet, se not 13.Not 15Förskott avseende immateriella anläggningstillgångarMiljoner kronor20022001Smittskyddsinstitutet1-Övriga myndigheter1-Summa2-Not 16Statliga väganläggningarMiljoner kronor20022001Vägverket70 20768 987Vägverket redovisar investeringar i statliga väganläggningar. Redovisade beloppär nettovärden efter avskrivning och avskrivningstiden är 40 år.Under 2002 har många vägprojekt öppnats för trafik och därmed har avskrivningpåbörjats. De största är i och sträckan - Överum.Not 17Statliga järnvägsanläggningarMiljoner kronor20022001Banverket60 66159 238Banverket redovisar investeringar i järnvägsanläggningar som tillgång ibalansräkningen. Anskaffningskostnad för mark för järnvägsändamål ingår också iredovisat värde för järnvägsanläggningen. Avskrivningstiden förjärnvägsanläggningar är 40 år.Exempel på större investeringsprojekt är banupprustning av Blekingekustbana, ny bro och linjeomläggning vid och spårupprustningVännäs-Bastuträsk.Not 18Byggnader, mark och annan fast egendomMiljoner kronor20022001Statens fastighetsverk10 75910 854Fortifikationsverket9 4759 727Naturvårdsverket2 5752 257Riksdagsförvaltningen1 0141 057AffärsverkLuftfartsverket7 0835 510Sjöfartsverket444380Svenska kraftnät196205Statens järnvägar155169Övriga myndigheter1 1941 232Summa32 89531 391Statens fastighetsverk förvaltar den del av statens fasta egendom som regeringen bestämmer. Större delen av fastigheterna tillhör det nationella kulturarvet.Exempel på fastigheter är de kungliga slotten, ett trettiotal fästningar,nationalteatrarna, museerna, regeringens byggnader, landshövdingarnas residensoch ambassadbyggnader i utlandet. De markegendomar som redovisas av består till stora delar av markområden väster om odlingsgränsen i och samt renbetesfjällen i . Imellersta och förvaltas främst ett antal kungsgårdar som avkulturella skäl ägs av staten.Naturvårdsverket redovisar nationalparksfastigheterna och naturreservat. Dessaär ibland upptagna till ett lågt värde beroende på att de olika objekten, ienlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag, ärbokförda till anskaffningsvärde. Konsekvensen för mark som anskaffats för längesedan är att det bokförda värdet är lågt mätt i dagens penningvärde. Vissamarkområden har också donerats, i vissa fall , och ärbokförda till värdet noll. som inköptes har anskaffats tillmarknadsvärde. redovisade innehav ökade 2002 med 318 miljonerkronor. Förvärvsobjekten utgörs i huvudsak av skyddsvärda skogar och skogs-myrmosaikobjekt.Mark skrivs i regel inte av utan anses ha ett bestående värde.Fortifikationsverket förvaltar fastigheter avsedda för försvarsändamål.Riksdagsförvaltningen förvaltar riksdagsbyggnaderna.Av affärsverket post utgör drygt hälften byggnader. I posteningår även fältanläggningar och en mindre del avser mark. SkyCity-anläggningenär exempel på anläggningstillgång som tas upp som byggnad.Ökningen beror främst på anläggning av Bana 3 och en ny pir på Arlanda.Not 19Förbättringsutgifter på annans fastighetMiljoner kronor20022001Rikspolisstyrelsen684653Kungliga tekniska högskolan270261Lunds universitet149136Kriminalvårdsverket121131Uppsala universitet116123Göteborgs universitet11595Stockholms universitet10580Riksskatteverket7262Regeringskansliet6773Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna6455Försvarsmakten6314Sveriges lantbruksuniversitet5654Domstolsverket5455Övriga myndigheter708586Summa2 6442 378Förbättringsutgifter på annans fastighet avser sådana utgifter som myndighetenhar haft för att anpassa hyrda lokaler till den egna verksamheten, exempelvisom- och tillbyggnationer, kabeldragningar för nätverk och larmanordningar samtreparationer och underhåll om utgifterna uppgått till väsentliga belopp.Rikspolisstyrelsens förbättringsutgifter avser till största delen om- ochtillbyggnationer av kvarteret i , ombyggnationer avGarnisonen i och av polishögskolorna i och i samtombyggnationer av diverse närpolisstationer och polishus.Kungliga tekniska högskolans (KTH) post avser främst förbättringsutgifter påKTH:s bibliotek och Forum i Kista.Not 20Maskiner, inventarier, installationer m.m.Miljoner kronor20022001Rikspolisstyrelsen1 3261 178Försvarsmakten1 2551 259Vägverket885877Banverket672648Försvarets materielverk659791Kustbevakningen653664Göteborgs universitet553580Lunds universitet543561Uppsala universitet498521Riksskatteverket452453Karolinska institutet411372Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna399358Regeringskansliet382396Domstolsverket311289Kungliga tekniska högskolan300296Försvarets radioanstalt284277AffärsverkSvenska kraftnät6 2186 421Luftfartsverket2 3911 439Sjöfartsverket618658Statens järnvägar147170Övriga myndigheter4 8744 588Summa23 83122 796Datorer och kringutrustning, möbler, maskiner, installationer, bilar, fartyg,flyg och andra transportmedel är exempel på tillgångar som redovisas under denna post. Även tillgångar som innehas genom finansiell leasing ingår.Rikspolisstyrelsens post har ökat med vilket främst beror på investeringar i nya helikoptrar, förnyelse och utökning av bilparken samt inköp av datorer.Svenska kraftnäts tillgångar består till största delen avställverksutrustningar, kraftledningar, sjökablar, kontrollanläggningsdelar,optoverksamhet och tele- och informationssystem.Luftfartsverket redovisar huvudsakligen elanläggningar, teleutrustningar,fordon, maskiner m.m. under denna post. Samtliga tillgångar har ökat jämfört med föregående år, bl.a. till följd av att gammal utrustning kasserats och ersattsmed ny.Not 21Pågående nyanläggningarMiljoner kronor20022001Vägverket, väganläggningar15 52811 685Banverket, järnvägsanläggningar10 8308 259Försvarets materielverk1 0822 448Fortifikationsverket640836Statens fastighetsverk358218AffärsverkLuftfartsverket3 9605 339Svenska kraftnät387237Sjöfartsverket9583Övriga myndigheter744521Summa33 62429 626Vägverkets pågående större investeringsprojekt avser i ,i , i , E6 , Väs-by, förbifart och är den största pågående nyanläggningen för . Andrastora projekt är dubbelspår , nya spår S-Årstabergoch i materielverks (FMV) pågående nyanläggningar avser beställningar avkrigsmateriel från Försvarsmakten. FMV "bygger" på uppdrag och vidfärdigställandet överförs de till Försvarsmakten. Minskningen av pågåendearbeten syns som en ökning av beredskapstillgångar (se not 22), vilka visar enökning hos Försvarsmakten. Största delen av pågåendeinvesteringar avser , där terminalkapaciteten byggs ut och dentredje rullbanan är under färdigställande. Ett nytt trafikledningssystem ärunder arbete. Minskningen här beror på färdigställda byggnationer, som ingåri tillgångarna (se not 18).Not 22BeredskapstillgångarMiljoner kronor20022001Försvarsmakten85 70482 354Statens räddningsverk, räddnings- tjänst och varningsmateriel m.m.1 0131 044Krisberedskapsmyndigheten197-Socialstyrelsen, läkemedel och sjukvårdsförnödenheter7690Rikspolisstyrelsen2120Banverket46Överstyrelsen för civil beredskap, metall, verkstads- och kemiskaprodukter-232Summa87 01583 746Beredskapstillgångar avser tillgångar både för civil- och militär beredskap.Från och med 1998 har Försvarsmakten invärderat sina beredskapstillgångar ochposten omfattar därför främst tillgångar för militär beredskap. Tillgångar förcivil beredskap omfattar t.ex. andningsskydd och brandskyddsutrustning.Försvarsmakten delar in sina beredskapstillgångar i dels beredskapsinventarier,dels beredskapsvaror. Bägge redovisas som anläggningstillgång.Beredskapsinventarierna uppgår till och utgörs av t.ex.flygplan, fartyg och stridsvagnar. Beredskapsvaror som t.ex. ammunition ochdrivmedel uppgår till drygt 15 miljarder kronor.Årets förändring förklaras i huvudsak av Försvarsmaktens ökning. Nyanskaffningav militära beredskapsinventarier uppgår till ochavskrivningar uppgår till . Beredskapslagret harminskat med 1 miljard kronor.Statens räddningsverks beredskapstillgångar är på relativt oförändrad nivå ochbestår av materiel för räddningstjänst, andningsskydd och anläggningar förvarningssignaler.Överstyrelsen för Civil Beredskap har avvecklat sitt innehav på 0,2 miljarderkronor genom försäljning och överföring till Krisberedskapsmyndigheten.Not 23Förskott avseende materiella anläggningstillgångarMiljoner kronor20022001Vägverket582545Banverket8138Rikspolisstyrelsen819Arbetslivsinstitutet22Kungl. tekniska högskolan11AffärsverkLuftfartsverket24-Summa698605Under denna post redovisas de förskott som myndigheten lämnat för anskaffning av materiella anläggningstillgångar.Vägverkets post avser förskott av väganläggningar.Not 24Andelar i dotter- och intresseföretagAndelar i dotterföretagMiljoner kronor20022001Vattenfall AB41 34738 399Förvaltningsaktiebolaget (inklusive )12 90010 621Civitas Holding AB8 6867 468Luossavaara-Kiirunavaara AB ()8 5408 630Statliga Akademiska Hus AB7 2486 646Venantius AB5 6194 388SBAB4 4654 140Almi Företagspartner 1744 316Vin & Sprit AB4 1503 160Posten AB3 671893AB Svensk Exportkredit2 3612 272Vasallen AB2 2372 224Apoteket 6381 788AB Swedcarrier1 4621 625Systembolaget 4611 255Specialfastigheter AB1 2901 349Samhall AB1 0111 332Swedfund International AB930882TERACOM, Svensk Rundradio AB7761 070Svenska ()4037Svenska Skogsplantor AB31111Kungliga Dramatiska Teatern AB2834Statens Väg- och , AB1414A-Banan Projekt 602Svenska Spel AB00Telia AB-43 690Svenska Lagerhus AB-89SGAB, (i likvidation)-52AffärsverkLuftfartsverket - LFV Holding AB176235Svenska kraftnät - m.fl.3927Övriga andelar108128Summa116 654150 985Med dotterföretag avses företag där statens ägarandel överstiger 50 procent.Andelsvärdet ovan är baserat på det justerade egna kapitalet hos bolagen enligtdelårsbokslut , utom i några fall då ett tidigare hel-eller delårsbokslut använts.Andelar i dotterföretag har minskat med . svarar för en väsentlig del av förändringen med en minskning med dåinnehavet konverterats till aktier i , som ingår som intressebolagnedan.Vattenfall har ökat genom periodens resultat på 5,7miljarder kronor, utdelning av och omräkningsdifferenser på -1,(vilket redovisas direkt i balansräkningen).Civitas Holding har ökat , vilket är nettot av periodensvinst på och utdelning på 0,5 miljarder kronor.Venantius har ökat med främst på grund av periodenspositiva resultat.Posten har ökat andelsvärdet med genom periodensresultatandel på och påverkan av ny redovisningsprincipgällande pensionsförpliktelser med -0,8 miljarder kronor.Andelsvärdet för Förvaltningsaktiebolaget har ökat med 2,3 miljarderkronor främst beroende på ändringar i bolagsstrukturen.SJ AB har minskat med , dels genom årets resultatandel på-0,, dels genom omvärdering med -0,av denbalansräkning förvärvade av Statens järnvägar.Svenska Spel bokförs till värdet av aktiekapital och reservfond. Resultatettillförs statsbudgeten när utdelningen betalas.Svenska Lagerhus AB har sålts under året.Andelar i intresseföretagMiljoner kronor20022001TeliaSonera AB35 671-Nordiska investeringsbanken (NIB)5 2205 014SAS Sverige AB3 2993 584SOS ()7880AB AB78Norrland Center AB55Dom Shvetsii113AffärsverkSvenska kraftnät - m.fl.300150Summa44 6348 908Med intresseföretag avses företag där statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst 20 procent.Andelar i intressebolag har ökat med främst p.g.a. attaktieinnehavet i inför sammangåendet med redovisas somTeliaSonera AB bland intressebolagen. Andelen har minskat i värde med 8,0miljarder kronor, vilket till största delen beror på periodens resultatandel-7,5 miljarder kronor.Andelar i dotter- och intresseföretag - totaltMiljoner kronor20022001Andelar i dotterföretag116 654150 985Andelar i intresseföretag44 6348 908Riksbankens grundfond1 0001 000Summa162 288160 893Förutom de ovan nämnda förändringarna är postens totala förändring en följd avförändringar i bolagens justerade egna kapital, utbetalda utdelningar samtförvärv och avyttringar.Not 25Andra långfristiga värdepappersinnehavMiljoner kronor20022001Riksgäldskontoret, Bostadsobligationer18 16525 366Regeringskansliet, Europeiska investeringsbanken 6771 677Regeringskansliet, , Europeiska , , utvecklingsbank CEB3434Allmänna arvsfonden, andelar iaktie- och räntekonsortium997998Karolinska institutet, aktier, andelar och obligationer620594Fiskeriverket127129Göteborgs universitet108130AffärsverkStatens järnvägar3 9733 727Övriga myndigheter153191Summa27 64235 347Under andra långfristiga värdepappersinnehav redovisas bl.a. långsiktigaaktieinnehav i företag där staten har en mindre andel än 20 procent.Andra långfristiga värdepappersinnehav har minskat med ,främst på grund av minskade innehav av bostadsobligationer.Obligationerna ingick i föregående års överföring från AP-fonderna. Detursprungliga nominella värdet var och således har 49,3miljarder kronor lösts in, varav under året.Statens Järnvägars innehav avser till största delen nollkupongobligationer isyfte att möta betalningsströmmar vid förfall av leasing- och leaseholdkontraktför anläggningstillgångar uthyrda till och aktier i har skrivits ned med 0,8 miljarderkronor till marknadsvärdet 0,3 miljarder kronor.Not 26Långfristiga fordringarMiljoner kronor20022001Exportkreditnämnden-Försäkringstekniskt beräknatnettovärde på skadefordringar5 1125 930-Återförsäkrares andel av försäkringstekniska avsättningar488314Summa Exportkreditnämnden5 6006 244Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete307299Statens bostadskreditnämnd217290Göteborgs universitet164168Verket för näringslivsutveckling143172Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna2022AffärsverkStatens järnvägar8 3388 666Sjöfartsverket139151Luftfartsverket9575Svenska kraftnät6526Övriga myndigheter3331Summa15 12116 144Affärsverket redovisar fordringar, leasing- och leaseholdavtal på . Dessa uppgick till , inklusiveriskavgift, kundfordran och upplupen ränta. Enligt Statens järnvägarsårsredovisning har staten med beaktande av SJ AB:s finansiella ställning en risk som innebär betalningsansvar för leasinglånen. Det samma gäller ävenräntebetalningar (se även bilaga 2 Redovisningsprinciper). Staten har dock ävenskulder till på (1 522 avser långfristig del ochredovisas i not 44). Statens järnvägars nettofordran på var vidbokslutstidpunkten 4 690 miljoner kronor.Dessutom redovisar affärsverket en fordran på lokaltrafik (SL)avseende kapitalkostnadsersättning på 1 552 miljoner kronor.Kapitalkostnadsersättningen utgör en nuvärdesberäkning av förväntadeersättningar för investeringar som affärsverketStatens järnvägar gjort för () redovisar försäkringstekniskt beräknat nettovärde påskadefodringar. Fordringarna utgår från de skadebelopp som betalats ut. Avdraggörs för återvunna eller avskrivna belopp. Kapitaliserade, förfallna, obetaldasamt upplupna, ej förfallna räntor tillkommer. Värderingen av EKN:s fordringargörs utifrån olika kriterier. En utgångspunkt vid bedömning av fordringar påandra länder är det aktuella landets totala skuldsättning och inkomstnivå samthur landet skött sina utbetalningar. Detta kompletteras med det allmännariskläget för landet vad gäller krediter och på den återstående löptiden avEKN:s utestående fordran. Värdet före reservering av förlustrisker m.m. på EKN:s fordringar uppgår till . Reserveringen uppgår till 10miljarder kronor. Dessutom redovisas återförsäkrares andel av EKN:sförsäkringstekniska avsättning som en långfristig fordran i årsredovisningen för staten.Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) garanterar ochsubventionerar u-landskrediter i projekt som Sida bedömer kan få betydandeutvecklingseffekter i landet. Vid värdering av fordringarna tas hänsyn tillförväntade förluster orsakade av bl.a. skuldavskrivningar och en särskildreservering för riskkoncentration då fordringarna innehas mot ett begränsatantal länder.Statens bostadskreditsnämnd () redovisar regressfordringar till följd avutbetalade ersättningar för infriade garantier.Not 27UtlåningMiljoner kronor20022001Centrala () studielån beviljade efter 1988 samthemutrustningslån97 549101 901CSN, äldre studielån beviljade t.o.m. 198817 03018 240CSN, Studiemedel beviljade fr.o.m. 3635 591CSN, återkrav på lån och bidrag249218CSN, skuldsaneringslån och övrigt4743Summa Centrala studiestödsnämnden132 238125 993Riksgäldskontoret (RGK), löpande krediter och rörelsekapital med fast löptidtill - Sveaskog AB-12 000 - Jernhusen AB3 8254 900 - Botniabanan AB1 4001 030 - Övriga6721 000RGK, investeringslån till - Svensk-Danska broförbindelsen AB3 1902 470 - A-train AB1 0001 000 - Jernhusen AB250 - - Botniabanan AB250 -RGK, utlåning till Premiepensionsmyndigheten1 6971 431RGK, utlåning till AP-fonden9222Summa Riksgäldskontoret12 37623 853Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete¨262265Kammarkollegiet, näringslån113150Statens energimyndighet, Baltikumlån m.m.102110Nutek, villkorslån och lokaliseringslån95116Övriga myndigheter79103Total summa145 265150 590Centrala () administrerar ett flertal lånetyper som kandelas in i två huvudkategorier. Den ena typen är lån finansierade med lån iRiksgäldskontoret. Det avser främst studielån beviljade . Den andrakategorin är lån som ursprungligen finansierades via anslag på statsbudgeten,främst studielån beviljade . CSN:s fordringar uppgår till totalt 132miljarder kronor, efter det att hänsyn tagits till reservationer för osäkrafordringar.Två huvudprinciper ligger till grund för CSN:s beräkning av osäkra fordringaroch de nedskrivningar som görs på grundval av beräkningarna. Dessa principer ärbetalningsbenägenhet och betalningsförmåga. Med bristande betalningsbenägenhetmenas att inga eller få inbetalningar gjorts trotspåminnelser och kravåtgärder. Vid bedömning av betalningsförmågan beaktas deekonomiska förutsättningarna för individen i förhållande till skuldstorleken med hänsyn till reglerna om nedsättning, avskrivning och inkomstrelateradbetalning. tog CSN ett nytt administrativt system för återbetalning i bruk och tog fram nya rutiner för beräkning av osäkra fordringar. Under1999-2001 gjorde CSN reservationer för osäkra fordringar på sammanlagt cirka 20miljarder kronor, efter införande och vidareutveckling av modellen för värdering av fordringarna. har CSN reserverat ytterligare netto 2,3 miljarderkronor. Av detta avser lån tagna ochövrig del en minskning av reserverat belopp för osäkra fordringar avseende låntagna tidigare. Den totala reserveringen är vid utgången av 2002 därmed knappt23 miljarder kronor eller på en total lånefordran uppgående till 155miljarder kronor. Av reserverat belopp avser lån upptagnafram till 1988 och lån tagna . Iresultaträkningen ingår årets nedskrivning på i postenTransfereringar: Lämnade bidrag m.m. (se not 4). För de nya annuitetslån sominfördes , går det ännu inte att bedöma osäkerheten eftersomingen återbetalningsskyldighet inträtt, och där har ingen värdereglering gjorts.Riksgäldskontoret är den myndighet utöver CSN som har omfattande utlåning.Förändringen i kontorets utlåning avser främst att det tillfälliga lån på 12miljarder kronor som tog i samband med köpet av AssiDomän i slutetav återbetalades . utlåning tillPremiepensionsmyndigheten ingår också i denna post, eftersomPremiepensionsmyndigheten inte konsolideras i årsredovisningen för staten.Styrelsens för internationellt utvecklingssamarbete utlåning avserbiståndskrediter och villkorslån.Not 28Varulager och förrådMiljoner kronor20022001Banverket336286Försvarsmakten174181Försvarets materielverk160181Vägverket9278Rikspolisstyrelsen7471Statens räddningsverk7070Kriminalvårdsstyrelsen7069Fortifikationsverket2833AffärsverkLuftfartsverket4441Sjöfartsverket3224Statens järnvägar33Övriga myndigheter195196Summa1 2781 233Med varulager och förråd avses råmaterial, råvaror, halvfabrikat och färdigaprodukter samt förnödenheter som förbruknings- och tillsatsmaterial.Not 29Pågående arbetenMiljoner kronor20022001Lantmäteriverket163156Försvarsmakten5640Banverket397Fortifikationsverket3528AffärsverkStatens järnvägar -3Övriga myndigheter1826Summa311260Lantmäteriverkets pågående arbeten avser i huvudsak fastighetsbildning, vilkett.ex. innebär avstyckning och reglering av gränsdragning mellan fastigheter.Not 30FastigheterMiljoner kronor20022001Länsstyrelsen i län10298Länsstyrelsen i län2222Länsstyrelsen i län1013Övriga länsstyrelser2120Summa155153Länsstyrelsen i innehar ett stort antal fastigheter i den s.k.Jordfonden, lokaliserade till omarronderingsområden, där bytesprojekt pågåreller är planerade.Not 31Förskott till leverantörerMiljoner kronor20022001Försvarets materielverk12 3799 938Övriga myndigheter93106Summa12 47210 lämnar förskott till i huvudsak ,, och . Förskotten avser främst materiel och tjänster.Leveransförseningar finns inom varför förskotten ökat med 2,4miljarder kronor.