prop · GQ03125 · 2003-04-09 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2002/03:125 Redovisning av fördelningen av medel från Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvs- fonden och en översiktlig beskrivning av fördelningen av medel ur fon- den. Vidare redovisas hur regeringen och Arvsfondsdelegationen fördelat medlen ur Allmänna arvsfonden under . Slutligen anges några områden som enligt regeringens mening bör uppmärksammas vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Allmänna arvsfondens förvaltning m.m............................................ När arvsfonden får egendom............................................... När arvsfonden avstår från egendom .................................. Kostnader för fonden .......................................................... Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden..................... Nyskapande och utvecklande verksamhet .......................... Redovisning och utvärdering av beviljat stöd..................... 3.3Översiktlig beskrivning av hur medlen ur Allmänna Registrering och handläggning ........................................... Redogörelse för fördelade medel ...................................... Fördelat till organisationers egna initiativ....................................... 4.1Verksamhet till förmån för barn (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2) ............................................................................ 4.2Verksamhet till förmån för ungdomar (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2) ............................................................................ 4.3Verksamhet till förmån för personer med funktions hinder (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2).......................................................... Särskilda satsningar för de olika målgrupperna .............................. Gemensam satsning för alla målgrupper........................... 5.1.1 Utveckling och förnyelse av idrottsverk samhet, främst på lokal nivå (1998 2002) (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2)............................................................... Satsning till förmån för barn .......................... 5.2.1 Insatser mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (2001 ) ............... Särskilda satsningar till förmån för ungdomar 1225år .. 5.3.1 Talangsatsning inom handikappidrotten (19982002) (Förteckning med projekt- beskrivningar redovisas i bilaga 2) ..................... 5.3.2 Ungas arbete med konsumentfrågor (2001) (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2) ............................................ 5.3.3 Utveckling av arbete mot rasism, främlings- fientlighet, diskriminering och homofobi (2000) (Förteckning med projektbeskriv ningar redovisas i bilaga 2)................................. 5.3.4 Lokal utveckling av ungdomars fritidsverksam het (19992002) ................................................. 5.3.5 Stöd för att stärka flickors villkor (2001).......... Ungdomars arbete med generationsöver gripande frågor (2001)....................................... (19992002) ........................................................ 5.3.8Utveckling av ungdomars möjlighet till organisering (2002) ........................................... 5.3.9Utveckling av ungdomssamarbete inom Östersjö- och (1998)............... 5.4Särskilda satsningar till förmån för personer med funktionshinder (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2) .......................................................... 5.4.1 Alternativa stöd- och boendeformer (1997) ...... 5.4.2 Kultur för att minska fördomar om personer med funktionshinder (2000) .............................. 5.4.3 Personligt brukarstöd (2000)............................. 5.4.4 IT Handikapp (1998 2002)................................ 5.4.5 Insatser mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (2001) ................ Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden ................ Verksamhet till förmån för barn .................... Verksamhet till förmån för ungdomar ............... 6.3Verksamhet till förmån för personer med Information, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning .... Uppföljning och utvärdering............................................. Bilaga 3 Mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden ........................ Utdrag ur protokollet vid regeringssammanträde ....... Allmänna arvsfonden tillkom enligt ett beslut av riksdag i sam- band med att kusiner och avlägsnare släktingar genom ändringar i ärvda- balken uteslöts från arvsrätt. Kvarlåtenskap efter personer utan nära släktingar, och som inte har skrivit testamente, skall i stället tillfalla All- männa arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funk- tionshinder. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. beslutade i samband med att den behandlade regeringens skrivelse (1999/2000:125) om fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden under och revisorers förslag (1999/2000:RR9) angående Allmänna arvsfonden, att tillkännage för regeringen att en utredning borde tillsättas med uppdrag att ge en allsidig belysning av de olika frågeställningar som väckts i sammanhanget samt, om det behövdes, föreslå förändringar (bet. 2000/01:SoU2 och rskr. 2000/01:21). Regeringen beslutade direktiv för en särskild ut- redare med uppdrag att göra en översyn av Allmänna arvsfondens och Arvsfondsdelegationens rättsliga ställning m.m. (Dir. 2000:91). Be- tänkandet Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationen (SOU 2002:19) överlämnades till regeringen . Betänkandet har remissbehandlats. En proposition planeras överlämnas till . I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en översiktlig beskrivning av fördelningen av medel ur fonden. Vidare redovisas hur regeringen och Arvsfondsdelegationen för- delat medlen ur Allmänna arvsfonden under . Slutligen anges några områden som enligt regeringens mening bör uppmärksam- mas vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. 2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Kollegiet betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. Kollegiets kapitalförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktavkastning som önskemålet om värdebeständighet. En tiondel av de medel som tillfallit fonden läggs till fonden. Återstoden får tillsammans med direktavkastningen delas ut. Fondens bokförda värde uppgick till ca och mark- nadsvärdet till ca . Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets aktie- och räntekonsortier. Under budget- har Aktiekonsortiet haft en avkastning på att jämföra med index (Affärsvärldens general- index och världsindex). För den senaste femårsperioden har avkastningen i genomsnitt varit att jämföra med index . var avkastningen i räntekonsortiet jämfört med Skr. 2002/03:125 index (Stockholmsbörsens obligationsindex, Alla ). Avkastningen för den senaste femårsperioden var jämfört med index . Tabell 1 Fondens eget kapital vid utgången av resp. år För finns det ca att dela ut. Bokslut för för Allmänna arvsfonden bifogas som bilaga 1. 2.1När arvsfonden får egendom Om någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamente- rats till någon annan och detta testamente godkänns av Kammarkollegiet för fondens räkning. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det därutöver inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidne maken. En förutsättning är att dessa t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bl.a. förmånstagarförordnande i försäkrings- avtal, gåva eller testamente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden när dödsfall inträffar, och fonden inte uteslutits från arv genom testamente skall Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen före- träder fonden vid boutredningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När bout- redningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammarkollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Medlen tas upp i fondens redovisning de betalas in till fonden. Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. Under kom det in 1 694 arvsfondsärenden till kollegiet. Av dessa var 1 170 testamentsärenden, dvs. en begäran att kollegiet skulle godkänna ett testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamenten godkändes av kolle- giet. Antalet ärenden där dödsboets egendom skulle helt eller delvis avvecklas för arvsfondens räkning uppgick till 566. Under kom det in netto till arvsfonden. En strävan är att dödsbona skall avvecklas så snabbt som möjligt så att Skr. 2002/03:125 likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess 2.2När arvsfonden avstår från egendom I vissa fall får arv eller försäkringsbelopp, som arvsfonden fått, avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller till andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv eller försäkringsbelopp får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. Vidare får arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt, avstås till juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl får till den som tar emot egendomen ett belopp av det arv, som tillfallit fonden, avstås för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. Under kom det in 86 ansökningar om avstående till Kammarkollegiet. En sådan ansökan skall ges in till kollegiet senast efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fonden. Kollegiet beslutar om avstående när värdet av den egendom som ansökan avser inte överstiger enligt bouppteck- ningen. I övrigt beslutar regeringen om avstående. Under har beslut fattats om avstående från arv till ett bouppteckningsvärde av . Ur fonden har under betalats följande kostnader: Tabell 2 Förvaltnings- och administrationskostnader Utbetalning av beviljat stöd Totalt förvaltnings- och administrationskostnader Dessutom har kostnaderna för handläggning Skr. 2002/03:125 och information m.m. av de medel ur Allmänna arvsfonden som rege- ringen gett i uppdrag att fördela för särskilda sats- ningar uppgått till: 3Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Arvsfondsdelega- tionen eller annan myndighet beslutar om fördelningen av stöd ur All- männa arvsfonden enligt 8 § lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden (arvsfondslagen). I förordningen (1994:952) om Allmänna arvsfonden regleras Arvs- fondsdelegationens arbetsuppgifter. Delegationen skall fördela stöd ur fonden, följa upp projekt som beviljats stöd samt informera allmänheten om fondens ändamål och användningsområde. Delegationen skall över- lämna till regeringen att avgöra ärenden som är av principiell betydelse eller annars är av större vikt eller när delegationen anser att stöd bör läm- nas med mer än . Regeringen kan dock i fråga om fördel- ning av stöd för ett särskilt ändamål bestämma att Arvsfondsdelegationen får besluta om stöd överstigande . Arvsfondsdelegationen består av sju ledamöter som utses av rege- ringen. Ordföranden är statssekreterare i och vice ordförande är statssekreterare i . Övriga leda- möter är tjänstemän inom och Utbildningsdeparte- mentet. Arvsfondsdelegationens sekretariat består av dels ett kansli knu- tet till för beredning av ärenden som rör verksamhet till förmån för barn och personer med funktionshinder, dels ett kansli knutet till för beredning av ärenden som rör verksamhet till förmån för ungdomar i åldern . För be- redningen av ärenden har tjänstemän inom berörda departement förord- nats att biträda delegationen. Alla ärenden som rör Allmänna arvsfonden registreras i Arvsfonds- delegationens diarium som också fungerar som en projektdatabas. Diariet är placerat inom i . 3.1 Nyskapande och utvecklande verksamhet Stöd ur Allmänna arvsfonden skall enligt 57 §§ arvsfondslagen främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och per- soner med funktionshinder. Verksamhet som beviljas stöd skall vara nyskapande och utvecklande och kunna särskiljas från en organisations Stöd kan beviljas organisationer som bedriver Offentlig huvudman kan beviljas stöd för utvecklings- verksamhet om det finns särskilda skäl. Så kan t.ex. en kommun tillsam- mans med en brukarorganisation beviljas stöd för att genomföra ett pro- I sådana fall ställs särskilt höga krav på att projektet är nyskapande Skr. 2002/03:125 och av ideell karaktär. Utvecklingsverksamhet som redan finns som reguljär verksamhet på annan ort beviljas inte stöd. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under högst . Stöd ges inte till reguljär föreningsverksamhet. Stöd får inte ges till enskilda per- soner eller till vinstdrivande företag. Bedömningen av ansökningar om stöd ur fonden görs utifrån såväl juridiska som samhällspolitiska aspekter. Projekt som beviljas stöd skall kunna bidra till att berörda målgruppers villkor och förutsättningar för- bättras och utvecklas. Analysen och bilden av målgruppens aktuella si- tuation blir styrande för vad som bedöms vara nyskapande. Syftet är att ge stöd till projekt som kan verka framåtsyftande och inspirera andra or- ganisationer att starta liknande verksamhet. Stöd kan även lämnas till del av kostnader för om-, till- och nybyggnad av ideella organisationers lokaler för barn- och ungdomsverksamhet och för handikapporganisationernas rekreationsanläggningar om sådana åt- gärder krävs för att utvecklingsverksamhet skall kunna genomföras. Detta stöd är villkorat på så sätt att det avskrivs och återbetalas om anläggningen/lokalen används till annat ändamål . Lokalerna skall ägas av den sökande organisa- tionen eller vara förhyrda med långtidskontrakt. Den som beviljas stöd skall också bidra till finansieringen av projektet med en inte oväsentlig del. Under beredningen av sådana ansökningar inhämtas alltid uppgifter om tillgängligheten för personer med funktionshinder. 3.2Redovisning och utvärdering av beviljat stöd Varje mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden skall senast det datum som anges i beslutet om stöd ur fonden (vanligen efter tidpunkten för beslutet) lämna en skriftlig redogörelse för eller utvärde- ring av utvecklingsarbetet till Arvsfondsdelegationen. Dessutom skall en av revisor bestyrkt ekonomisk redovisning för hur det beviljade beloppet har använts lämnas. Dessa redovisningar granskas och måste godkännas innan nya beslut om stöd kan fattas. Särskilda satsningar blir vanligen föremål för mer omfattande utvärderingar (se vidare under avsnitt 7.2). 3.3Översiktlig beskrivning av hur medlen ur Allmänna arvsfonden har disponerats Totalt har ca fördelats till projekt efter ansökan till Arvsfondsdelegationen. Av dessa medel har ca 206 miljoner fördelats genom löpande handläggning av organisationernas egna initiativ och resterande medel, ca , har fördelats inom ramen för de särskilda satsningar som Arvsfondsdelega- tionen ansvarat för. hade regeringens uppdrag att fördela stöd ur Allmänna arvsfonden inom ramen för sex särskilda satsningar. har fördelats till projekt ur dessa satsningar. har regeringen även fattat beslut om att avsätta medel för Skr. 2002/03:125 särskilda satsningar. Vissa av dessa särskilda satsningar är pågående och andra nya där medel ännu inte börjat fördelas. Efter redovisningen av den faktiska fördelningen framgår dessa beslut och de aktuella beloppen. Arvsfondsdelegationens fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden Fördelade projektmedel till organisationers egna initiativ: Verksamhet till förmån för barn (se 4.1) Verksamhet till förmån för ungdomar (se 4.2) Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder (se 4.3) Fördelade projektmedel ur särskilda satsningar: Verksamhet för alla målgrupper (se 5.1) Verksamhet till förmån för barn (se 5.2) Verksamhet till förmån för ungdomar (se 5.3) Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder (se 5.4) fördelning av stöd ur särskilda satsningar 2002 Verksamhet till förmån för ungdomar (se 5.3) Beslut om att avsätta medel ur Allmänna arvsfonden för särskilda satsningar Beslut tagna om att avsätta medel för särskilda satsningar där Arvsfondsdelegationen fördelar stöd: Verksamhet till förmån för ungdomar 12-25 år Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder Beslut tagna om att avsätta medel för särskilda satsningar där annan myndighet/organisation fördelar stöd: Verksamhet till förmån för ungdomar 12-25 år har till Arvsfondsdelegationen inkommit 2 153 ärenden. Av dessa var 1 594 ansökningar om stöd ur fonden, 539 redovisningar av beviljat stöd samt 20 s.k. övriga ärenden (förfrågningar m.m.). Sammanlagt har 1 549 beslut fattats under budgetåret enligt följande: 1)Ett av besluten avser ej beslut om medel 2)Tre av besluten avser ej beslut om medel Redogörelse för fördelade medel I genomsnitt har av ansökningarna (exkl. ansökningar från enskilda personer) beviljats stöd. Av beslutade ärenden har 49 ärenden lagts ad acta (25 har återkallats eller ersatts av annan ansökan, 11 har lagts ad acta med brevsvar, 13 av- ser förfrågan m.m.) 3 har överlämnats till annan myndighet. Arvsfondsdelegationen har beslutat avslå 1 019 ansökningar. Orsaker- na till avslag har bl.a. varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt nyskapande, att ansökan kommit från offentlig huvudman utan samarbete med ideell organisation, eller avsett verksamhet som redan finns som reguljär verksamhet på andra orter. Andra ansökningar har avslagits på grund av att de avsett kostnader för vanlig föreningsverksamhet, att de gällt enstaka arrangemang som tidigare finansierats med andra medel, att de gällt internationell verksamhet eller att ansökan kommit från enskilda personer eller nystartade föreningar. Dessutom har 571 redovisningar (från såväl ) granskats och godkänts. 4 Fördelat till organisationers egna initiativ Nedan redovisas hur arvsfondsmedlen fördelats till projekt för att ut- veckla verksamhet till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Projekten har ofta sammansatta syften och omfattar flera av fondens målgrupper. Projekten är redovisade i den ändamålskategori som bäst motsvarar projektets huvudinriktning. Verksamhet till förmån för barn (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2) 99 projekt beviljats stöd med totalt med syfte att utveckla och förnya verksamhet till för- mån för barn . Barn 0 12 år Summa (kr) Förebyggande av brott/ Utsatta barn och ungdomar Här nedan beskrivs ett urval av de projekt som fått stöd . Grosshandlare . Ågrens Donationsfond har fått fortsatt stöd för att på Hälsocentret utanför utveckla verksamheten för barn genom att göra det möjligt för familjer, familjemedlemmar och personalgrupper på hemmaplan att via Internet och annan IT kunna följa bl.a. föreläsningar och diskussioner vid familjeveckor. Ut- vecklingsarbetet genomförs tillsammans med och , , Tekniska högskolan. och genomför sitt tredje och sista projektår med ett brett förankrat arbete för en alkoholfri uppväxt. Målgrupperna är barn och ungdomar i idrotts- och IOGT-rörelserna, för- äldrar samt barnens och ungdomarnas ledare och tränare. Man utvecklar bl.a. en verktygslåda med mål att alla barn och ungdomar i idrottsrörel- sen minst en gång under projektet skall ha fått möjlighet att arbeta med sina värderingar i alkoholfrågor, man använder sig av vuxna förebilder, arrangerar föräldrautbildningar samt ledarutbildningar. Makalösa Föräldrar har startat ett projekt mot bakgrund av att vara ensam eller delvis ensam med ansvar för barn och ekonomi. utvecklar i projektet en barnvaktspool som har tre syften avlastning, utökat kontaktnät och samarbete på olika nivåer. Man vill samarbeta med förebyggande verksamhet för barn som finns inom kommunens social- Föreningen menar att detta är ett möjligt arbetssätt även i övriga som är en ekumenisk organisation för socialt arbete på grund, arbetar med att ta fram arbetssätt som kan ge stöd till barn vars föräldrar missbrukar alkohol eller andra droger. Projektet avser en samordning och utveckling av verksamhet för barn och ungdomar i familjer med beroendeproblematik i samarbete med Barn till frihetsberövade är en utsatt och bortglömd grupp. Kriminellas Revansch i Samhället () har tillsammans med Före- ningen Bryggan startat ett projekt för att utveckla och stödja aktiviteter som direkt kan hjälpa barnen i deras vardag. , i Samhället och lättillgängligt stöd till föräldrar genom de tre rikstäckande föräldratele- foner som finns ; Vuxentelefon om barn, Rädda Barnens Organisationerna tar i ett gemensamt projekt fram och distribuerar en informationsfolder där mottagaren får informa- tion inte bara om vilken organisation som står bakom föräldratelefonen utan även vilken typ av stöd respektive föräldratelefon erbjuder. samarbetar med , Habilitering och hjälpmedel samt och för att förverkliga en modell av skogslekplats särskilt för barn och ungdomar med funktionshinder och deras syskon/familjer. tillämpar balans mellan trygghet och utmaning, dynamiska miljöer som ger barnen plats att växa m.m. I projektet i Natur Mobil lägerplats konstruerar Forslunda gymnasium i i samarbete med HSO , lant- bruksuniversitet (SLU), , samt i en mobil lägerplats avsedd för användning vid praktisk utbildnings-, förmedlings- och försöksverksam- het kring lokal natur- och kulturhistoria. även att utarbeta ett studiematerial för barn och ungdomar med eller utan driver tillsammans med , hörsel- skadade och språkstörda barn (DHB) ett projekt med mål att sprida kun- skap och information om barn med språkstörning och afasi. bidra till att skapa bra resurser inom bl.a. förskola, skola, fritid för dessa barn, skapa stödresurser för föräldrar och syskon, att utveckla formerna för kontakt och utbyte mellan föräldrarna till dessa barn, att genomföra olika former av föräldrautbildningar samt finna former för framtida sam- arbete mellan och . arbetar tillsammans med och Förbundet med Läs- och Skrivsvårigheter (FMLS) fram en modell för föräldrautbildning. En film kompletterar informationsmaterialet i projektet som bl.a. har som mål att skapa kanaler så att vårdnadshavarna i skolorna lätt skall kunna få information om läs- och skrivsvårigheter/dyslexi samt få veta vad hem- met och skolan kan göra för att upptäcka och hjälpa dessa elever. Idrottsutbildarna vill minimera nyrekryteringen av unga tobaksanvändare. Organisationen har tillsammans med arbetat med tobakspreventiva insatser och man vill nu i organiserad form verka för att skapa ett formellt nät- verk bland länets tobakspreventörer. Projektet skall bedrivas och är därefter tänkt att inordnas i ordinarie verksamhet. En styrgrupp med representanter från , hög- skola, , skola/skolhälsovård samt representant från miljö- och hälsoskyddsförvaltningen skall leda projektet. region genomför en utbildningssatsning som syftar till att utveckla förmågan att lyssna till och samtala med barn, att hitta praktiska tillämpningar för ett barnperspektiv. Målgruppen är anställda inom skola, socialtjänst, hälso- och sjukvård och polis personer som i sitt arbete möter barn och ungdomar. Satsningen är begränsad till kommunerna i .