prop · GR0325 · 2003-10-30 00:00:00 — Regeringens proposition 2003/04:25 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner anslutningsfördraget av om Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken och Republiken anslutning till Europeiska unionen samt slutakten till fördraget. Anslutningsfördraget träder i kraft . Ett tillträde till anslutningsfördraget föranleder en ändring av lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. I propositionen läggs fram förslag till en sådan lagändring. Vidare föreslås vissa ändringar i samma lag med anledning av att giltighetstiden för fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen har löpt ut. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen .5 Ärendet och dess beredning............................................................... Tillkomsten .................................................av anslutningsfördraget .......................................tillträde till anslutningsfördraget Varför bör tillträda det nya fördraget 6.2Lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen ..................................................... Fri rörlighet för varor ........................................................ Fri rörlighet för personer................................................... Fri rörlighet för arbetstagare........................... Ömsesidigt erkännande av yrkes- Samordning av sociala trygghetssystem......... Etableringsfrihet och fri rörlighet för tjänster................... Fri rörlighet för kapital...................................................... Veterinära frågor och djurskydd..................... Växtskydd och utsäde ..................................... Administrativt samarbete på skatteområdet.... Ekonomiska och monetära unionen .................................. Socialpolitik och sysselsättning ........................................ Hälsa och säkerhet i arbetslivet ...................... 7.15Industripolitik och åtgärder för att främja små och Vetenskap och forskning................................................... Telekommunikationer, informationsteknologi och post... Kultur och ........................................audiovisuella frågor 7.20Regionalpolitik och samordning av instrument i Konsument- och hälsoskyddsfrågor.................................. Rättsliga och inrikes frågor............................................... Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken........... Finansiella och budgetmässiga frågor............................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den Bilaga 1 Promemorians lagförslag ....92 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser ...96 Bilaga 3 Förteckning över förkortningar ......97 DEL 2 - 8 Bilaga 4 Anslutningsfördrag med anslutningsakt Bilaga 4 Anslutningsfördrag med anslutningsakt 1.godkänner Fördraget om Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken och Republiken anslutning till Europeiska unionen samt slutakten till fördraget, 2.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. De fördrag och andra instrument som avses i 2 och 3 §§ är: gemenskapen i syfte att göra den gemenskapen i syfte att göra den särskilda ordningen för associering särskilda ordningen för associering territorier som behandlas i fjärde territorier som behandlas i fjärde delen av detta fördrag tillämplig delen av detta fördrag tillämplig om ändring av vissa budget- bestämmelser i fördragen om upp- gemenskaperna och i fördraget om gemenskaperna och i fördraget om upprättandet av ett gemensamt råd upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för och en gemensam kommission för om , , och Förenade och anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen gemenskapernas råd av om , , och Förenade och anslutning till Europeiska kol- och stål- gemenskapen 9.Fördraget om ändring av vissa bestämmelser iprotokollet om Europeiska investeringsbankens stadga 10.Fördraget om ändring av vissa finansiella bestämmelser i fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och i fördraget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna 11.Akten om allmänna direkta val av företrädare i församlingen () samt beslutet av Europeiska unionens råd av och om ändring av nämnda akt. 12.Fördraget om Hellenska republikens an- slutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen 13.Beslutet av Europeiska gemenskapernas råd av om Hellenska republikens anslutning till Europeiska kol- och stål- gemenskapen 14.Fördraget om ändring av fördragen om upprättandet av Europeiska om , , och Förenade och anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen 7.Fördraget om ändring av vissa bestämmelser iprotokollet om Europeiska investeringsbankens stadga 8.Fördraget om ändring av vissa finansiella bestämmelser i fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och i fördraget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna 9.Akten om allmänna direkta val av företrädare i församlingen () samt beslutet av Europeiska unionens råd av och om ändring av nämnda akt. 10.Fördraget om Hellenska republikens an- slutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen 11.Fördraget om ändring av fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna i fråga om Fördraget om och Portugisiska republikens anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen Beslutet av Europeiska gemenskapernas råd av om och Portugisiska republikens anslutning till Europeiska kol- och stål- gemenskapen 1992 om Europeiska unionen Fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem, med förklaring av enligt artikel K 7.2 och K 7.3 b i Fördraget om Europeiska unionen om ändring av Fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem gemenskaperna i fråga om 12.Fördraget om och Portugisiska republikens anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen 14.Fördraget om Europeiska unionen anslutning till Europeiska unionen Fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem, med förklaring av enligt artikel K 7.2 och K 7.3 b i Fördraget om Europeiska unionen om ändring av Fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem Fördraget om Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken Bilagor och protokoll som hör till de fördrag och andra instrument som anges i 121. instrument som anges i 118. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Anslutningsfördraget är ett mellanstatligt avtal mellan de nuvarande 15 medlemsstaterna i EU och de tio nya medlemsstaterna , , , , , , , , och . inleddes arbetet med att utforma den juridiska texten. Undertecknandet skedde efter kommissionens formella yttrande och samtycke. Anslutningsfördraget träder i kraft . Vid inträdet i unionen antar de nya medlemsländerna i sin helhet, med de övergångslösningar och tekniska anpassningar som har överenskommits under förhandlingarna. Dessa återspeglas i fördraget. Innebörden av anslutningsfördraget och behovet av lagändringar har redovisats i departementspromemorian Kandidatländernas anslutning till den Europeiska unionen (Ds 2003:28). Promemorians lagförslag finns som bilaga 1 till propositionen. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En remissammanställning finns tillgänglig i (Dnr UD 2003/28831/ERS). En lista över de i propositionen förekommande förkortningarna finns i bilaga 3. Anslutningsfördrag med anslutningsakt finns som bilaga 4. Slutakten finns som bilaga 5. Ett rättelseprotokoll finns som bilaga 6. I propositionen Godkännande av ändringar i om val till , m.m. (prop. 2002/03:97) har regeringen föreslagit en ändring i 4 § lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. Propositionen avlämnades till . Lagändringen har vid denna propositions avlämnande ännu inte beslutats av . Med hänsyn härtill och mot bakgrund av att det även i denna proposition föreslås en ändring av samma paragraf inkluderar lagtexten i denna proposition även den tidigare föreslagna ändringen. 4 Tillkomsten av anslutningsfördraget Bästa vägen att nå målet om europeisk fred och säkerhet är ett väl förankrat ekonomiskt och politiskt samarbete som bygger på demokrati, välstånd, rättvisa och respekt för mänskliga rättigheter. Ett enat som lever i fred Åren 19891990 föll det kommunistiska samhällssystemet samman i och en reformvåg svepte över länderna. efter hade tio fria nationer i lämnat in sina ansökningar om medlemskap i , nämligen , , , , , , , , och . och ansökte om medlemskap . situation är speciell eftersom ön är delad sedan den turkiska invasionen av ön . Även har ansökt om medlemskap. Av dessa sammanlagt tretton kandidatländer har tio avslutat förhandlingarna. När det gäller och har förhandlingarna ännu inte avslutats och för del har förhandlingarna ännu inte inletts. Ansökarländerna såg EU-medlemskapet som en garanti för fred och som ett sätt att demokratisera och modernisera sina samhällen och öka sin välfärd i samverkan med övriga . De ekonomiska motiven för att ansöka om medlemskap var starka. Liksom i södra , där länder som och fått högre levnadsstandard och starkare ekonomier till följd av medlemskapet, förväntade sig kandidatländerna att ett medlemskap skulle leda till liknande ekonomiskt uppsving även för dem. Särskilt för de före detta kommunistländerna var dock den säkerhetspolitiska vinsten med medlemskap den starkaste drivkraften. Medlemskapet i EU skulle bli beviset på att man åter var en del av det demokratiska . Integration inom olika politikområden, bl.a. miljöområdet, och förväntade tekniska och finansiella insatser av EU, inom bl.a. miljö och infrastruktur, var också skäl som talade för medlemskap. EU av ser utvidgningen som en möjlighet att uppnå målet om ett enat som lever i fred. Utvidgningen innebär ökad säkerhet för alla i . Medlemskap i gör krig mellan medlemsländerna otänkbart. Om länderna samarbetar intensivt och är politiskt och ekonomiskt sammansvetsade kommer eventuella konflikter att lösas i samförstånd och inte med våld. Utvidgningen ger också medlemsländerna möjlighet att angripa gemensamma problem, som gränsöverskridande miljöförstöring och organiserad brottslighet, mer effektivt. Dessutom får företag möjlighet att utvecklas på nya marknader med gemensamma spelregler. Större ekonomisk aktivitet och ökad konkurrens leder till bättre utbud för konsumenterna. Dessa faktorer bör leda till en högre tillväxt och därmed ökat välstånd för både gamla och nya medlemsländer. Visserligen kommer unionens utgifter att öka något som en följd av utvidgningen, men dessa kostnader är begränsade i relation till de politiska, ekonomiska och andra vinster som utvidgningen innebär. Vid fyra tillfällen har EU utvidgats med nya medlemsstater. Därtill innebar återföreningen av att EU utvidgades geografiskt Första gången nya länder anslöt sig till EU var Prop. 2003/04:25 år 1973 och det gällde då , och . följde , och samt , och . Även om EU har fått viss vana av medlemskapsförhandlingar skiljer sig de nu avslutade förhandlingarna radikalt från de tidigare fallen. För det första är det betydligt fler länder som förhandlat med EU än vid något tidigare utvidgningstillfälle. För det andra är de blivande medlemsstaterna i mindre ekonomiskt utvecklade än de tidigare anslutande länderna. Till detta kommer att EU:s gemensamma regelverk är mer omfattande än vid de fyra tidigare utvidgningstillfällena. Förutom själva omvälvningen i kan det Europeiska rådets möte i ses som startpunkten för österut. Vid mötet i fastslogs villkoren för EU-medlemskap. Kriterierna är av politisk, ekonomisk respektive administrativ karaktär. De politiska kriterierna innebär att ett kandidatland, för att kunna bli medlem, skall uppvisa stabila institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter. De ekonomiska kriterierna innebär att landet, för att kunna bli medlem, skall vara en fungerande marknadsekonomi samt ha förmåga att hantera den konkurrens och de marknadskrafter som uppträder på unionens inre marknad. De administrativa kriterierna innebär att landet, för att kunna bli medlem, skall ha förmåga att fullgöra de skyldigheter som följer av medlemskap i . Kriterierna avser ländernas förmåga att överta och efterleva , vilket till stor del är beroende av deras administrativa förmåga och nivån på deras rättsväsende. För att inleda reella medlemskapsförhandlingar krävs att de politiska kriterierna är uppfyllda. har ansökt om medlemskap men förhandlingarna har inte inletts eftersom de politiska kriterierna inte är uppfyllda. Anslutningen till EU har skett gradvis. EU har gett kraftigt stöd till kandidatländerna i deras förberedelsearbete inför medlemskapet. Stödet har hjälpt kandidatländerna att anpassa sina nationella regler och sin inhemska administration till EU:s krav. Europaavtal har skapat närmare samarbete För att skapa en lämplig ram för en successiv integrering av kandidat- länderna i gemenskapen ingicks flera associeringsavtal (s.k. Europaavtal) mellan EU och de tio kandidatländerna i . Avtalen trädde i Prop. 2003/04:25 kraft och syftar till en gradvis anpassning till för att möjliggöra ett eventuellt framtida medlemskap. Motsvarande avtal har träffats också med och . Avtalen syftar till att skapa ett ramverk för den politiska dialogen, att integrera kandidatländerna i den inre marknaden och förbereda ett framtida medlemskap inom alla områden som omfattas av . Efterlevnaden av avtalen följs upp i olika kommittéer, där även ländernas framsteg vad gäller anpassning till behandlas. Ett åtagande från EU:s sida att aktivt medverka till att förbereda kandidatländerna för medlemskap fastställdes . Den förmedlemskapsstrategi som utvecklades bestod av förstärkt samarbete i enlighet med Europaavtalen och en formaliserad dialog på olika policyområden. Dessutom lades ökad vikt vid medlemskapsförberedelser i EU:s biståndsprogram och en handbok, s.k. vitbok, utarbetades för att underlätta anpassningen till den inre marknaden. Förstärkt förmedlemskapsstrategi med anslutningspartnerskap På förslag av kommissionen antogs en förstärkt för- medlemskapsstrategi. Strategin innefattar bl.a. en ny finansiell ram för perioden 20002006. Den nya förmedlemskapsstrategin består av Europaavtalen, en ram för samverkan med varje kandidatland, s.k. anslutningspartnerskap samt förmedlemskapsstöd. Förmedlemskapsstödet består i sin tur av tre program som bl.a. omfattar stöd till ekonomiska och institutionella reformer i kandidatländerna. Medlen används för institutionsbyggande insatser och därtill hörande investeringar i ländernas infrastruktur. Dessutom ingår stödinsatser för infrastrukturprojekt på miljö- och transportområdet samt stöd till landsbygdsutvecklingen som syftar till att främja införlivandet av på jordbruksområdet och en hållbar utveckling av landsbygden. Sammanfattningsvis kan sägas att den förstärkta förmedlem- skapsstrategin koncentreras på dels att stärka den institutionella och administrativa kapaciteten i kandidatländerna, dels att anpassa deras näringsliv till EU:s krav och normer samt dels att utveckla infrastrukturen i länderna. Hur förhandlingsarbetet varit upplagt Efter det att ett land har lämnat in sin ansökan om medlemskap är det kommissionen som gör en första bedömning. Utgångspunkten för bedömningen är de s.k. Köpenhamnskriterierna. Om kommissionen bedömer att ansökarlandet har förmågan att uppfylla dessa grundläggande kriterier för medlemskap, kan den föreslå att förhandlingar inleds. Förhandlingarna om kandidatländernas anslutning till EU har ägt rum i regeringskonferenser mellan medlemsstaterna och respektive kandidatland. Föremålet för förhandlingarna har varit . EU:s förhandlingsförberedelser för varje kapitel (sammanlagt 31 kapitel) har utgått från ett förslag som kommissionen har presenterat, en s.k. gemensam ståndpunkt. Då EU:s medlemsstater enats om den gemensamma ståndpunkten har förhandlingarna inletts genom att förhandlingskapitlet öppnats. När överenskommelse nåtts mellan EU och ett kandidatland har kapitlet, i förhållande till detta land, kunnat stängas provisoriskt. Att kapitlen stängts enbart provisoriskt beror på att förhandlingsöverenskommelsen inte anses slutgiltig förrän alla kapitel färdigförhandlats. Grundläggande svenska ståndpunkter (s.k. baspositioner) togs på ett tidigt stadium fram inom . Dessa utarbetades i samråd med berörda myndigheter och intresseorganisationer och uppdaterades allteftersom förhandlingarna fortskred. och utskott har löpande hållits underrättade om förhandlingsarbetet. Det praktiska förarbetet till förhandlingarna har skötts av kommissionen. För att samordna hela denna process har vid kommissionen funnits, och finns alltjämt, ett särskilt generaldirektorat för utvidgningsfrågor. Övriga generaldirektorat har haft i uppdrag att inom sina politikområden följa kandidatländernas ansträngningar för att anpassa sitt regelsystem och sin administration till EU:s krav. Vid genomgångar (s.k. screenings) mellan tjänstemän från kommissionen och tjänstemän från ministerier och myndigheter i kandidatländerna har kommissionen försökt få en uppfattning om i vilken utsträckning ett kandidatlands regelverk och administration ligger i linje med EU:s krav och, om så inte varit fallet, informerat kandidatlandet om vad som krävs. Kommissionen har även i så kallade översynsrapporter bedömt hur kandidatländernas reformarbete har fortskridit. Denna rapportering har legat till underlag för förhandlingarna och planeringen av EU:s stödinsatser. Efter det att förhandlingarna har slutförts och fram till tidpunkten för inträdet fortsätter övervakningen av anslutningsländernas reformer genom s.k. monitoring. Rapporteringen syftar till att redovisa reformframsteg enligt överenskomna handlings- och tidsplaner och bedöma om anslutningsländerna före inträdet uppnått en tillfredsställande anpassning och förmåga att verkställa . Vad som bestämdes om förhandlingarna vid Europeiska rådets Prop. 2003/04:25 möten Vid Europeiska rådets möte i gav EU beskedet att tio kandidatländer var välkomna att bli medlemmar så snart de uppfyllt villkoren för medlemskap. Utvidgningsprocessen inleddes gemensamt med alla kandidatländer med en genomgång av . Det beslutades att , , , och fick inleda konkreta medlemskapsförhandlingar. Enligt ett tidigare beslut skulle för- handlingar också inledas med . EU och de sex länderna startade förhandlingarna . I beslutades att förhandlingar även skulle inledas mellan och , , , samt , vilket skedde . I bekräftade vidare principen om differentiering. Detta innebar bl.a. att de kandidatländer som inlett förhandlingarna senare skulle kunna hinna i kapp dem som inlett förhandlingar vid ett tidigare datum. Vid mötet konstaterades dessutom att en lösning av frågan om delning skulle underlätta EU-medlemskap, men att en lösning inte var en förutsättning för medlemskap. gav stöd till ansträngningar av FN för att nå en uppgörelse mellan parterna på . Medlemskapsförhandlingarna påbörjades också med som aktiverat sin tidigare gjorda medlemskapsansökan. erkändes som kandidatland men är det enda kandidatland som EU ännu inte har inlett förhandlingar med. kunde i bekräfta att tidtabellen för förhandlingarna förverkligats och i vissa fall överträffats under vårt ordförandeskap. Mötet i fastställde att utvidgningen var oåterkallelig och att de kandidatländer som var redo skulle kunna slutföra sina förhandlingar . Man enades om att dessa länder skulle kunna delta som medlemmar i valen till . gjorde i Laeken bedömningen att tio länder , , , , , , , , samt skulle kunna vara redo för slutförhandling och för anslutning . Europeiska rådets möte i visade en klar politisk vilja från unionens sida att slutföra förhandlingarna . Lösningar återstod dock att finna inom kapitlen jordbruk, regionalpolitik samt finansiella och budgetära frågor. Vid Europeiska rådets möte i kunde de nuvarande medlemsländerna och de tio kandidatländerna avsluta förhandlingarna om anslutning till unionen. Anslutningsfördraget mellan EU och de tio kandidatländerna är i huvudsak uppbyggt på samma sätt som anslutningsfördragen vid de tidigare utvidgningarna. I likhet med dessa äldre avtal består anslutningsfördraget av två dokument, ett kort fördrag (nedan kallad fördraget) och en omfattande anslutningsakt. Dessutom finns en kort slutakt. Till anslutningsakten har fogats 18 bilagor. Dessa innehåller tekniska anpassningar, övergångsbestämmelser och undantag för de nya medlemsstaternas anslutning. Anslutningsfördraget omfattar närmare fem tusen sidor. Omfånget har bl.a. sin förklaring i att den utvidgning som sker omfattar fler stater än vad som varit fallet. Enligt artikel 1.1 i fördraget blir , , , , , , , , och medlemmar i unionen och parter i de fördrag som ligger till grund för unionen. Artikel 1.2 i fördraget hänvisar till villkoren för tillträde och de anpassningar av grundfördragen som varit nödvändiga för tillträdet. Villkoren och anpassningarna har förts in i anslutningsakten. Bestämmelserna i anslutningsakten skall utgöra en integrerad del av fördraget. Enligt artikel 2.2 i fördraget träder anslutningsfördraget i kraft förutsatt att alla ratifikationsinstrument har deponerats före . Om ett kandidatland uteblir, ansluts de övriga till unionen på den bestämda dagen. Om detta skulle bli fallet beslutar rådet om nödvändiga justeringar i fördraget. Anslutningsakten med anslutningsvillkoren och anpassningarna av grundfördragen innehåller fem olika delar. Den första delen av anslutningsakten (artiklarna 110) anger vissa allmänna principer. I korthet har artiklarna följande innehåll. I artikel 1 definieras vissa uttryck. Artikel 2 anger att för anslutningen skall bestämmelserna i de grundläggande fördragen och i rättsakter som antagits av institutionerna före anslutningen vara bindande för de nya medlemsstaterna och skall tillämpas i dessa på de villkor som anges i de fördragen och i anslutningsakten. Artikel 3 handlar om Schengen- regelverkets tillämpning. Artikel 4 anger att var och en av de nya medlemsstaterna skall delta i den ekonomiska och monetära unionen från och med anslutningen som medlemsstat med undantag enligt artikel 122 i Artikel 5 anger att genom anslutningsakten ansluter sig de nya medlemsstaterna till de beslut och avtal som företrädarna för de nuvarande medlemsstaternas regeringar har fattat eller ingått vid sammanträde i rådet. De förbinder sig att för anslutningen ansluta sig till alla andra avtal som de nuvarande medlemsstaterna har ingått och som gäller unionens funktion eller som har samband med unionens verksamhet. Artikel 6 anger att de avtal och konventioner som gemenskapen har ingått med exempelvis tredjeländer eller internationella organisationer skall vara bindande för de nya medlemsstaterna.