prop · GQ031d3 · 2003-01-01 00:00:00 — 1 Medelvärde för , samt ett antal affärsbanker och intresseorganisationer När prognosprecision jämförs med andra bör noteras att övriga aktörer ofta publicerar sina prognoser efter och därmed har tillgång till minst lika mycket information (inklusive institutets prognos). Se även ekonomiska vårproposition, bilaga 1, avsnitt 13, för en mer detaljerad prognosutvärdering. Som framgått av föregående stycke är prognoser och analyser inte bara ett väsentligt beslutsunderlag för olika aktörer utan även en viktig utgångspunkt för andra prognosmakare och för den allmänna ekonomiska debatten. har hög personalomsättning och vakanser haft negativa effekter på delar av prognosverksamheten och på det löpande stödet till . har situationen på flera områden förbättrats tydligt. Regeringen anser att prognoser och analyser håller hög kvalitet. Vissa problem kvarstår när det gäller dataleveranser till . Regeringen stödjer institutets ambition att ytterligare fördjupa analysen av arbetsmarknadens funktionssätt, lönebildningen och svensk ekonomis konkurrenskraft. arbete med att göra analyser och datamaterial tillgängliga på Internet har gett mycket goda resultat och har bidragit till såväl verksamhetsområdets mål som de allmänna målen om öppenhet och tillgänglighet i statsförvaltningen. Institutets arbete med den nya makromodellen har försenats, bl.a. beroende på hög personalomsättning. Modellen bedöms nu kunna tas i bruk . Det är angeläget att modellen snart kan börja användas i institutets reguljära verksamhet. Sammantaget anser regeringen att uppnått sina delar av målet för verksamhetsområdet. har enligt regeringens bedömning bidragit till målet för delområdet och uppnått sitt verksamhetsmål. Regeringen anser att Ekonomiska rådets roll som initiativtagare till forskning är mycket betydelsefull, liksom de lunchmöten och seminarier som anordnas. Tillsammans bidrar aktiviteterna till att förbättra underlaget för den ekonomiska politikens utformning. Rådet har också en viktig uppgift som rådgivare till i vetenskapliga frågor. Rådets verksamhetsberättelse bedöms vara tillfredsställande. information om den statliga ekonomin har en avgörande betydelse för statsmakternas ställningstaganden i budgetprocessen. Det nya koncerninformationssystem som successivt tas i bruk utvecklingsarbete skapar förutsättningar för ett modernt IT-stöd och bättre möjligheter till kvalitetssäkring. Regeringens bedömning är att fullföljer sitt uppdrag på ett sätt som väl svarar mot de krav som ställs på de olika slag av information som myndigheten lämnar om statens ekonomi. Regeringen anser vidare att ambitionsnivån bör vara fortsatt hög med ständig vidareutveckling av kvaliteten i de olika underlag som ligger till grund för regeringens och beslut, dvs. uppföljning och prognoser på statsbudgeten samt underlag till årsredovisningen för staten och nationalräkenskaperna. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 omfattar endast förvaltning av de fastigheter som av försvarspolitiska, kulturhistoriska eller andra skäl inte ansetts lämpliga att förvalta i bolagsform (regeringsbyggnader, länsresidens, ambassader, de kungliga slotten, museer, teatrar, monument, försvarsfastigheter, markområden samt vissa fastigheter som donerats till staten). Kulturarvs- och ändamålsfastigheter förvaltas av . förvaltar fastigheter för försvarsändamål. Verksamheten finansieras uteslutande genom avgifter. Regeringens stabsstöd i lokalförsörjningsfrågor, dvs. beräkningsunderlag, andra analyser samt förvaltning och avveckling av lokaler, tillhandahålls av Statskontoret. I området ingår även anslaget för täckande av merkostnader för lokaler. Målet för politikområdet uppnås genom en kostnadseffektiv statlig kapital- och fastighetsförvaltning. Det skall ske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. Målen för de fastighetsförvaltande verken är varianter av detta. och förvaltar en betydande andel av statens byggnader, mark och annan fast egendom. Omfattningen framgår av nedanstående tabell. Tabell 9.1 Statens byggnader, mark och annan fast egendom - varav Statens fastig- SFV:s och FortV:s andel Uppgifterna i tabellen ovan bör tolkas med försiktighet, bl.a. eftersom vissa tillgångar med kulturhistoriskt värde undantas från krav på att tas upp i balansräkningen. Fastighetsverken svarar därmed även för en betydande andel av statens lokalkostnader 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 9.2 Statens kostnader för lokaler - Varav FortV:s hyror och - Varav SFV:s hyror och Enligt ovanstående tabell utgör fastighetsverkens hyror och arrenden mellan av statens lokalkostnader brutto. Endast ett fåtal statliga myndigheter och statliga bolag utöver och förvaltar fastigheter. skall i sin verksamhet uppnå ett resultat efter finansiella poster motsvarande en avkastning på genomsnittligt myndighetskapital på . Utöver detta får bidragsfastigheterna för belasta resultatet med högst baserad på en fastställd budget. har inte uppnått regeringens ställda avkastningskrav på på eget kapital. Det beror på problemen med att det inomhusklimat som upptäckts i och har krävt avsättningar för att täcka kostnader för erforderliga åtgärder och för anskaffning av provisoriska lokaler för verksamheterna. Årets avkastning uppgår till . Statens fastighetsverks soliditet skall reduceras från . Soliditeten bör uppgå till . Avkastningskravet omprövas med koppling till aktuell soliditet. skall i sin verksamhet uppnå ett resultat efter finansiella poster motsvarande en avkastning på genomsnittligt myn- soliditet skall reduceras från . Målet är att uppnå en soliditet på . Avkastningskravet omprövas utifrån aktuell soliditet. har uppnått sitt avkastningskrav för . En fortsatt minskning av soliditeten kommer att ske eftersom ytterligare nedsättning av statskapitalet kommer att ske som en följd av avyttringarna enligt försvarsbeslutet . 9.5.1Försäljning av fastigheter i Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att sälja fastigheterna Gräshult 14:2 och Vanäs 1:4 i . Bakgrund: beslutade med anledning av propositionen Totalförsvarets utveckling t.o.m. /97 (prop. 1991/92:102, bet. 1991/92:FöU12, rskr. 1991/92:337-338) att Västgöta flygflottilj (F 6) i skulle läggas ned . I budgetpropositionen föreslogs att skulle inplaceras i nationellt stödområde B. godkände regeringens förslag. Möjligheterna att omvandla fastigheter inom kommunen som används för militära ändamål för andra verksamheter skall, enligt vad regeringen uttalat, prövas. Regeringens slutsats var att ett utvecklingsprogram behöver utarbetas och genomföras för bl.a. . har inventerat ett större område i beläget invid den nedlagda flygflottiljen. Området består till större delen av kommunalt ägda fastigheter, men på området inryms även de av staten ägda fastigheterna Gräshult 14:2 och Vanäs 1:4. Dessa fastigheter, som Försvarsmakten hyr, förvaltas av . För att kunna utveckla området bedömer regeringen att den organisation som tar över fastigheterna måste få möjlighet att, utöver de av kommunen ägda fastigheterna, även förvärva de statligt ägda fastigheterna. De sist nämnda fas- tigheterna har ett bedömt marknadsvärde om . anser att staten alltjämt behöver dessa fastigheter för försvarsändamål. Skälen för regeringens förslag: Enligt 25 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen sälja fast egendom vars värde inte överstiger om egendomen inte alls eller endast i ringa utsträckning behövs i statens verksamhet. Staten har alltjämt behov av fastigheterna. Därför krävs ett bemyndigande från för att försäljning trots detta skall kunna komma till stånd. Det är av stor vikt för att det aktuella området kan utvecklas. Det finns planer för området om att etablera en företagsby med inriktning på flygnära verksamheter efter- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 som det finns ett flygfält som Försvarsmakten använder. Dessutom har Försvarsmakten ett utvecklingsbehov i området där den organisation som framgent kommer att ta över fastigheterna och som i samverkan med myndigheten på ett effektivt sätt skall genomföra utveckling och förädling av mark och byggnader. Mot bakgrund av den betydelse det skulle ha för att det aktuella området kan utvecklas på tänkt sätt finner regeringen att det föreligger så starka skäl för en försäljning att detta bör ske trots att staten alltjämt har ett behov av fastigheterna. I detta sammanhang har regeringen beaktat att Försvarsmakten även i fortsättningen har möjlighet att hyra fastigheterna. En försäljning skall självklart ske under affärsmässiga villkor. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 10.1 Anslagsutveckling för 1:1 1Inklusive en minskning med 2 825 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002 och en ökning med 1 300 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 45 224 tkr prisnivå. skall utarbeta tillförlitliga analyser och prognoser över den ekonomiska utvecklingen samt bidra till att den ekonomiska statistiken håller god kvalitet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Den avgiftsfinansierade verksamheten omfattar bland annat statistiktjänster, kurser och utredningsuppdrag. får disponera intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten. Tabell 10.3 Härledning av anslagsnivån 2003-2004, för 1:1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att tillförs och ges i uppdrag att genomföra fördjupade analyser av lönebildningen, arbetsmarknadens funktionssätt och svensk konkurrenskraft. Regeringen föreslår vidare att institutet tillförs till täckande av kostnader för utökad publicering av analyser och datamaterial på Internet samt främst för att utveckla kompetensen och de empiriska undersökningarna inom det miljöekonomiska området. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. överförs från anslag 1:1 till anslag 1:6 till följd av att statistikansvaret för enkätundersökningen Näringslivets investeringar har flyttats till SCB. Vidare förs över till anslag 28:22 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 och landsarkiven, utgiftsområde 17, till följd av att visst arkivmaterial har flyttats. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till . Tabell 10.4 Anslagsutveckling för 1:2 1 Motsvarar 63 698 tkr prisnivå. () är central förvaltningsmyndighet för ekonomisk styrning av statlig verksamhet samt för statliga myndigheters ekonomi- och personaladministrativa system. ESV är en stabsmyndighet som stödjer såväl regeringen som myndigheterna. Utgiftsprognosen visar att såväl tilldelat anslag som anslagssparande kommer att förbrukas. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 1 Inklusive intäkter från externa leverantörer av EA- och PA-system. Den avgiftsbelagda verksamheten omfattar tre delområden utöver tjänsteexport: information om statlig ekonomi, resultat- och finansiell styrning samt ekonomi- och personaladministrativa system (EA- och PA-system). Det samlade balanserade överskottet i den avgiftsfinansierade verksamheten uppgick till vid utgången av 2001, varav merparten hänför sig till resultatområdet EA- och PA-system. Avsikten är att överskottet skall förbrukas inom genom att komma kunderna, dvs. myndigheterna, tillgodo. Delar av överskottet har använts till kostnader i samband med utförsäljningen av de aktuella systemen. De beräknade avgiftsintäkterna utgör av den totala finansieringen (2001). Tabell 10.6 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 1:2 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. ESV:s resursbehov påverkas i hög grad av det pågående utvecklingsarbetet avseende ekonomisk styrning. Myndigheten kommer att ha ett helhetsansvar för driften av det nya koncerninformationssystem som successivt tas i bruk under 20022003. Regeringens avsikt är att skapa en samlad ekonomisk lösning för ESV:s hantering av koncerninformationssystemet. Detta innebär bl.a. att den nuvarande avgiftsfinansieringen av systemet för inrapportering till statsredovisningen bör ersättas av anslagsfinansiering. Regeringen avser att återkomma med förslag till finansiering av de ytterligare resurser som behöver tillföras ESV då utvecklingsinsatserna avseende det nya IT-stödet för budgetprocessen avslutas och hela systemet beräknas vara i full drift. Regeringen kommer att ta ställning till hur det ackumulerade överskottet i den avgiftsfinansierade verksamheten skall disponeras. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 10.7 Anslagsutveckling för 1:3 Statskontoret 1Varav 8 800 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2003. 2Motsvarar 81 555 tkr prisnivå. Statskontoret är en central förvaltningsmyndighet för utrednings- och utvärderingsverksamhet samt en stabsmyndighet. kommer verksamheterna Direkt, samordningsansvaret för rättsinformationssystemet samt del av ansvaret för Samhällsguiden överföras från till Statskontoret. Med anledning härav föreslår regeringen att överförs från utgiftsområde 1 anslaget 90:6 m.m. till utgiftsområde 2 anslaget 1:3 Statskontoret. Statskontoret tar därmed också över de arbetsuppgifter som enligt rättsinformationsförordningen (1999:175) åligger samordningsmyndigheten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.8 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 1Kostnaderna för SPAR belastat anslaget 1:3. Kostnaderna för landstingsavtalen belastar anslaget 1:4 2Efter ändring av Statskontorets regleringsbrev får Statskontoret disponera SPAR-avgifter för att ersätta () för de uppgifter RSV tillför . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Statskontoret svarar för kanslifunktionen för () liksom för administrationen av vissa avtal som slutits mellan och vissa landsting (landstingsavtalen). Statskontorets kostnader för inköpssamordningen finansieras genom avgifter som tas ut av de leverantörer som myndigheten träffar avtal med. Den avgiftsfinansierade inköpssamordningen redovisar ett totalt ackumulerat överskott på . Tabell 10.10 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 1:3 Statskontoret Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Med anledning av Statskontoret tar över verksamheterna Direkt, samordningsansvaret för rättsinformationssystemet samt del av ansvaret för Samhällsguiden överförs från utgiftsområde 1 anslaget 90:6 m.m. till utgiftsområde 2 anslaget 1:3 Statskontoret. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 10.41:4 Täckning av merkostnader samordnar det statistiska systemet. Tabell 10.11 Anslagsutveckling för 1:4 Täckning av merkostnader för lokaler Statskontoret svarar för vissa lokalförsörjningsfrågor. De utgifter som belastar anslaget är hyror för vissa tomma lokaler som staten har betalningsansvaret för till dess avtalen går att avveckla. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är avtalskonstruktionerna samt möjligheterna att upplåta lokalerna i andra hand. Statskontoret disponerar anslaget. Tabell 10.12 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 1:4 Täckning av merkostnader för lokaler verksamheten är lättillgänglig statistik som är opartisk, relevant, tillförlitlig, aktuell och jämförbar. Verksamheten omsluter ca varav drygt hälften finansieras med avgifter. Anslagssparandet är en följd av förseningar i viss statistikproduktion och att viss statistik produceras intermittent. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Intäkt kostnad) (varav tjänsteexport) (47 600) (47 500) (-100) (varav tjänsteexport) (50 000) (50 000) (varav tjänsteexport) (50 000) (50 000) Verksamheten omfattar bl.a. produktion av officiell statistik och annan statistik för andra statistikansvariga myndigheter och andra beställare samt tjänsteexport. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Tabell 10.13 Anslagsutveckling för 1:5 1Varav 2 825 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002 och 7 100tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 407 191 tkr prisnivå. () ansvarar för den sektorövergripande officiella statistiken och Tabell 10.15 Härledning av anslagsnivån 2003-2004, för 1:5 Anvisat 2002 i 2002 Förändring till följd av: Överföring till/från 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att skall föras till anslaget 46:1 Allmänna val under utgiftsområde 1 för demokratiforskning. Regeringen föreslår vidare att tillförs anslaget permanent för utveckling av konsumentprisindex (KPI). Medlen skall inledningsvis användas för att implementera de nya riktlinjerna för KPI och därefter för kvalitetsförbättringar av KPI. Regeringen föreslår vidare att tillförs anslaget 2003- 2005 för att stärka kvaliteten i nationalräkenskaperna och den ekonomiska statistiken. Finansiering sker genom att anslaget 2:3 : Förvaltningskostnader minskas med och att anslaget 2:6 Insatser i internationella finansiella institutioner minskas med . Regeringen föreslår en varaktig överföring på från anslaget 3:2 Skattemyndigheterna under utgiftsområde 3 för att täcka kostnader för vissa skattestatistiska ändamål. Resurstillskottet syftar till att säkerställa en tillfredsställande kvalitet på för skattepolitik och skatteanalys centrala statistikområden. Medlen avser bl.a. årlig förmögenhetsundersökning, urvalsbaserade dataunderlag avseende fysiska personers inkomstskatter och olika företagsformers ekonomiska och skattemässiga förhållanden samt statistik avseende kapitalvinster och kapitalförluster. Regeringen föreslår att anslaget tillförs för kvalitetshöjande åtgärder i det kommunala utjämningssystemet. Finansiering sker genom att anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting under utgiftsområde 25 minskas med motsvarande belopp. Regeringen har tidigare beslutat att tillföra anslaget 2001 2003 för ekonomisk statistik. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Regeringen föreslår ett anslag på . har anslaget beräknats till . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 10.61:6 Folk- och bostadsstatistik Tabell 10.16 Anslagsutveckling för 1:6 Folk- och bostadsstatistik Målet med verksamheten är att genomföra registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik av god kvalitet, inom givna ekonomiska ramar och med liten börda för uppgiftslämnarna. Reservationen på anslaget är en följd av att förberedelserna för registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik senarelagts. Tabell 10.17 Härledning av anslagsnivån 2003-2004, för 1:6 Folk- och bostadsstatistik Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag Utgifterna finansieras inom ramarna för berörda utgiftsområden (utgiftsområdena 2, 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 16, 18, 19, 22). Enligt tidigare plan beräknades verksamheten avslutas varför anslaget minskas med . Regeringen föreslår ett anslag på . finns inga medel budgeterade för verksamheten. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 10.18 Anslagsutveckling för 1:7 Kammarkollegiet 1Inklusive en minskning med 3 000 tkr. på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 27 459 tkr prisnivå. Kammarkollegiet är en central förvaltningsmyndighet med uppgifter som tillståndsgivning, registrering och tillsyn samt bevakning av statens rätt och allmänna intressen. Kammarkollegiet skall också utgöra ett statligt egenregialternativ vad gäller administrativ service, kapitalförvaltning, försäkringsverksamhet och fordringsbevakning. Kammarkollegiets verksamhet finansieras till med avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Den avgiftsbelagda verksamheten omfattar administrativ service, försäkringsverksamhet, kapitalförvaltning, fordringsbevakning samt registrering av trossamfund. Tabell 10.20 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 1:7 Kammarkollegiet Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att förs till anslaget 46:1 Allmänna val under utgiftsområde 1 för demokratiforskning. Vid beräkningen av anslagsnivån har hänsyn tagits till att de som delfinansierade verksamheten vid återförts till anslaget. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Regeringen föreslår ett anslag på . har anslaget beräknats till . Tabell 10.21 Anslagsutveckling för 1:8 1 Motsvarar 7 588 tkr prisnivå. () skall verka för att offentlig upphandling sker affärsmässigt, effektivt och lagenligt. I proposition 2001/02:142 Ändringar i lagen om offentlig upphandling m.m. gjorde regeringen bedömningen att () även fortsättningsvis skall ansvara för den statliga tillsynen av offentlig förordade emellertid att det skulle göras en förnyad prövning av NOU:s ställning i samband med det inom pågående arbetet rörande myndighetsstrukturen när det gäller konsument- och konkurrensfrågor. godkände utskottets förslag och tillkännagav för regeringen vad utskottet anfört (bet. 2001/02:FiU12, rskr. 2001/02:324). Regeringen har inte för avsikt att vidta några åtgärder när det gäller myndighetsstrukturen inom konsument- och konkurrensområdet. Det kan dock finnas anledning att återkomma till frågan om i samband med att regeringen tar ställning till hur sanktionssystemet inom den offentliga upphandlingen skall vara utformat. En proposition bedöms kunna lämnas till . Tabell 10.22 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 1:8 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 skall stödja och stimulera arbetet med kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inom den statliga förvaltningen. Verksamheten finansieras huvudsakligen med anslag och endast i liten omfattning med avgiftsintäkter. uppgick dessa till . Myndigheten disponerar utöver ramanslaget ett äldreanslag: D 3 Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området under utgiftsområde 14. Vid utgången av innevarande budgetår beräknar myndigheten att det skall finnas oförbrukade på detta anslag. Tabell 10.24 Härledning av anslagsnivån 2003-2004, för 1:9 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 10.23 Anslagsutveckling för 1:9 1 Motsvarar 12 284 tkr prisnivå. Tabell 10.25 Anslagsutveckling för 1:10 1 Motsvarar 2 332 tkr prisnivå. är ett organ knutet till . Rådet består av sex nationalekonomiska forskare förordnade av regeringen.