prop · GQ03117 · 2003-05-16 00:00:00 — Straffbestämmelserna i bilskrotningsförordningen bör flyttas och ändras så att den som bryter mot väsentliga krav, exempelvis skrotar bilar utan att vara auktoriserad, kan dömas till böter. föreslår författningsändringar i bilskrotnings lagen och bilskrotningsförordningen. Ändringsförslagen syftar i huvudsak till att åstadkomma följande: blir tillsynsvägledande myndighet. Kommunerna blir lokal tillsynsmyndighet. Det blir straffbart för icke-auktoriserade att bedriva bilskrot- ningsverksamhet. Villkoren för att få bli auktoriserad eller bibehålla sin auktorisation uppdateras. Vissa detalj formuleringar i författningarna uppdateras för att underlätta tillsyn. Effekter av höjd bilskrotningspremie Den l höjde regeringen nivån på bilskrotningspremien och bilskrotningsavgiften genom förändringar i bilskrotningsförordningen. Höjningarna hade aviserats ett drygt halvår i förväg i regeringens Prop. 2002/03:117 proposition 2000/01:47 Ändringar i bilskrotningslagen. De viktigaste Bilaga 5 effekterna kan sammanfattas med att: Nedskräpningen i form av skrotbilar är svår att mäta men synes ha minskat. Åtgärderna för att minska nedskräpningen genomförs genom Håll Rent och de kommunala bilskrotnings- kampanjerna. Åtgärderna står för av bilskrotningsfondens utgifter. En omfattande hamstring av skrotintyg och gamla bilar har skett i väntan på höjd skrotningspremie. Hamstringens omfattning har varit sådan att om premiehöjningen istället skett utan förvarning hade den statliga bilskrotningsfonden sannolikt haft ytterligare minst 100 MKr i behållning. håller det för sannolikt att många brott mot 12 § i bilskrotningsförordningen har begåtts och att det oftast skett i syfte att nå egen . I det enskilda fallet kan det emellertid vara svårt att styrka brott. När höjd skrotningspremie aviseras ökar antalet riktigt gamla bilar, uttjänta bilar och skrotbilar som lagras på olika platser i avvaktan på högre skrotningspremie. Detta uppfattas ofta som nedskräpning. Nuvarande nivå på utbetalningar ur bilskrotningsfonden, i huvudsak bilskrotningspremien, är väsentligt högre än inbetalningarna till fonden. En långsiktigt hållbar finansiering av bilskrotning bör bygga på balans mellan intäkter och kostnader, vare sig finansieringen sker i statlig eller privat regi. anser att det är för tidigt att ha en åsikt huruvida nivåerna på skrotningspremierna är rimliga. Nya regler för el-avfall - mer än ett vanligt producentansvar Den l infördes nya miljöregler för uttjänta elektriska och elektroniska produkter (el-avfall). I en ny förordning om producentansvar regleras producenters olika skyldigheter. I avfallsförordningen infördes ett förbud mot att deponera, förbränna eller fragmentera el-avfall som inte först behandlats av certifierade verksamheter. utfärdade också särskilda föreskrifter om vilka försiktighetsmått dessa så kallade förbehandlare måste vidta. Insamlingen av el-avfall redan rekordhög Resultaten av de nya miljöreglerna har visat sig mycket lovande. En rekordhög särskild insamling av el-avfall har uppnåtts redan från start. Den nuvarande årstakten är ca per invånare och år, vilket är inofficiellt världsrekord. Konsumenters vilja att sortera el-avfall har visat sig stor trots att förutsättningarna för särskild insamling av elavfall inte alltid är så goda. När det gäller lämpliga insamlings system och information till konsumenter finns en förbättringspotential. Reglernas detaljutformning kan behöva anpassas både till lokala förhållanden och kommande EU- direktiv. Kommunernas tillsyn över både producenter och förbehandlare kan behöva ökas. Tillsynen över producenter innebär dock praktiska föreslår i denna rapport att tillsynsansvaret förtydligas i förordningen om producentansvar. Det är mycket som talar för att reglerna om kylskåp, batterier och el- produkter bör sammanföras till ett gemensamt regelverk. såväl producenter, handel, kommuner som konsumenter är det både svårt och ologiskt att hålla reda på olika regler för varor som innehåller miljöfarliga batterier respektive andra elektriska varor. ologiskt att framöver skilja på huvudmannaskapet mellan kylskåp och andra el-produkter som alla behöver ett särskilt omhändertagande. återstår dock flera pusselbitar innan det går att förutse hur det gemensamma regelverket slutgiltigt bör se ut, däribland hur de förestående EU-direktiven för elektronik och elektriska produkter behandlar varor som innehåller batterier. De två direktiven beräknas komma att fastställas . De kommer då att innebära att den svenska förordningen om producentansvar behöver kompletteras bland annat med insamlingsmål, återvinningsmål, förbud mot vissa farliga ämnen i nya produkter på den svenska marknaden samt krav på märkning av vissa produkter. Det finns alltså skäl att avvakta något innan man genomför större förändringar i regelverken. Batteriinsamlingens resultat och ekonomi Insamlingen av blybatterier ligger på eller och allt som batterier är mycket svår att beräkna eftersom produkterna har olika lång livslängd, i vissa fall upp till . Försålda mängder har dock stadigt minskat medan insamlingen ökat. Kvicksilverbatterier har generellt en betydligt kortare livslängd än övriga miljöfarliga batterier. Jämför man försäljning med insamling uppnåddes insamlingsgrad för kvicksilverbatterierna. Kvicksilver får inte återvinnas i . Det skall slutförvaras, har för avsikt att ta in statistik från kommunerna över samtliga insamlade batterier, det vill säga även de icke Därefter kan mer heltäckande insamlingsresultat redovisas. Ar 2001 tillfördes batterifonden för blybatterier och cirka för nickelkadmium- och kvicksilverbatterier tillsammans. uppgår fonden nu till . A v dessa förväntas mellan 50-100 Mkr betalas ut det närmaste året för utvinningen av kvicksilvret i de kvicksilverbatterier som har lagrats i i väntan på har betalats ut för insamling, sortering och slutligt omhändertagande av miljöfarliga batterier . år bekostades informationsinsatser för . Sammanfattning av På väg mot miljöanpassade produkter, 5225 Uppdrag om utveckling av den miljöorienterade produktpolitiken fick i regleringsbrevet för av regeringen i uppdrag att ta fram underlag som ska ligga till grund för vidare ut veckling av den miljöorienterade produktpolitiken. Underlaget skulle fokusera på hur styrmedel och verktyg kan samverka och effektiviseras samt om det finns behov av nya styrmedel och verktyg för att uppnå målen med den miljöorienterade produktpolitiken. Syftet med den miljöorienterade produkt politiken är att minimera produkters påverkan på hälsa och miljö under hela dess livscykel från vaggan till graven i syfte att bidra till en hållbar produktion och konsumtion och att miljökvalitetsmålen nås. Dagens näringslivsstruktur och den mycket omfattande internationella handeln kräver en strategi, som tar hänsyn till dessa förhållanden. Arbetet med produkter spänner över många olika miljöproblem, styrmedel och verktyg, aktörer, olika politikområden etc. har därför i detta uppdrag valt ett brett angreppssätt , framförallt i syfte att identifiera hinder och möjlighet er samt eventuella målkonflikter för den fortsatta utvecklingen på en övergripande nivå, samt försökt att identifiera luckor i det nuvarande arbetet med miljöanpassning av produkter. Dagens miljöproblem är i hög grad förknippade med väst världens konsumtion av produkter. Konsumtionen ger upphov till olika typer av miljöpåverkan från alla delar av produktens livscykel; råvaruutvinning, produktion, användning, återvinning, slutligt omhändertagande inklusive transporter i alla led. Produkter kan vara allt från en kortlivad dagligvara till en byggkonstruktion som kanske ska stå . Produkter inbegriper även tjänster. Exempel på viktiga miljöproblem som är intimt förknippade med konsumtionen av varor och tjänster är klimatpåverkan, diffusa utsläpp av kemikalier samt de miljöproblem som uppstår vid hanteringen av den stor a mängd avfall som konsumtionen ger upphov till. Den totala energianvändningen i beräknas öka och råvaruanvändningen med mellan om inget görs. Det är resursanvändningens miljöpåverkan som är det centrala problemet t.ex. genom utsläpp av tungmetaller och påverkan på flora och fauna. Klimatfrågan är ett globalt miljöproblem. Världens energiförsörjning baseras till på fossila bränslen som vid förbränning ger upphov till bildning av växthusgaser. Ut släpp av koldioxid, som är den dominerande växthusgasen, kommer företrädesvis från förbränning av fossila bränslen inom transportsektorn, energisektorn och tillverkningsindustrin. Det finns ett stort antal kemiska produkter, uppskattningsvis ca 20 000 70 000, på marknaden. Produktion, konsumtion och kvitt blivning av produkt er kan ge upphov till spridning av kemikalier och risk för skada på människors hälsa eller i miljön i varierande grad under olika delar av produkt ens livscykel. De ökade avfallsmängderna, liksom den ökade förbrukningen av material och energi, indikerar att utvecklingen inte går i riktning mot ekologisk hållbarhet. Det innebär risk för ökad miljöpåverkan i olika led, bland annat vid avfallets omhändertagande. Avfallets sammansättning kan vara avgörande för miljöpåverkan. Men avfall som består av inert material ut gör ett resurshushållningsproblem. Godstransport er är en betydelsefull del av miljöbelastningen i många produkters livscykel och det är sällan som samtliga produktionssteg är lokaliserade inom ett och samma land. bedömer att om inget görs så kommer lastbilstrafiken inom EU att öka . Ut släpp av fosfor och kväve kan i stor utsträckning hänföras till livsmedelskedjans alla led. De orsakar övergödning vilket bland annat leder till utarmning av biologisk mångfald samt igenväxning av sjöar och vattendrag. Det behövs en samlad kunskap om produkters miljöbelastning från uttag av råvara, tillverkning, användning, omhändertagande samt transporter i alla led. En god långsiktig kunskapsförsörjning bör innebära möjlighet er att följa miljöbelastningen . Den behövs för att kunna göra framtida prioriteringar inom ramen för den miljöorienterade produktpolitiken. Arbetet med att utveckla kunskap om produkters miljöpåverkan kräver samverkan mellan berörda myndigheter och aktörer. Hållbar produktion och konsumtion Sambandet mellan ökad tillväxt och utarmning av naturens resurser har förtsupp på internationella såväl som på nationella politiska dagordningar, främst sedan . hade miljöproblematiken mycket av en regional eller nationell karaktär som handlade om att åtgärda utsläpp från miljöstörande verksamheter. har miljöproblemen blivit allt mer globala. Industrialiseringen har skapat välstånd men bidragit till storskaliga miljöproblem. Om dagens produktions- och konsumtionsmönster att fortsätter kommer detta att medföra direkta konsekvenser för den globala miljön. Även om ny teknologi och andra åtgärder skulle kunna bidra till att vända dessa ohållbara trender genom en högre resurseffektivitet riskerar denna effekt att motverkas av en ökning av den totala konsumtionen. En integrerad produktpolitik skall bidra till en hållbar utveckling inte bara genom att minska produkters negativa inverkan på miljön, ut an också genom att förändra konsumtionen och efterfrågan i en hållbar riktning. Användningen av jordens resurser behöver effektiviseras för att möta den ständigt ökande efterfrågan. Kommissionen har i grönboken för IPP betonat vikten av att arbeta med efterfrågesidan. Vad gäller hushållens konsumtion anför kommissionen att konsumenterna måste få tillgång till lättbegriplig, relevant och trovärdig information. instämmer i detta men menar att det inte är en tillräckligt åt gärd för att driva ut vecklingen framåt. Hinder för att individer ska agera miljöanpassat kan vara såväl individrelaterade som t.ex. vanor som yttre som t.ex. brist på fungerade För att individer ska agera miljöanpassat krävs att det finns yttre förutsättningar för detta. Alla aktörer längs kedjan har ett ansvar inom sitt område men staten har det övergripande ansvaret att styra mot hållbar produktion och konsumtion. I regeringens miljömålsproposition5 som är beslutad av finns ett antal mål och delmål. I syfte att uppnå målen har också tre strategier utarbetats som skall vara vägledande i arbetet med att uppnå IPP som är ett huvudelement i strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp bidrar främst till att uppnå miljökvalitetsmålen Gift fri miljö, Ingen övergödning, Begränsad klimat påverkan och Skyddande ozonskikt samt vissa delmål under God bebyggd miljö. utveckla IPP bidrar således till att målen uppfylls. produktpolitiken har även kopplingar till de andra strategierna. om IPP fastställer övergripande mål för strategin att minska produkters miljöpåverkan genom hela livscykeln. Enligt rådsslutsatserna kan IPP ge ett värdefullt bidrag till alla tre dimensionerna i EU strategin för en hållbar ut veckling genom att främja ett allmänt miljötänkande på marknaden, angripa ohållbara trender, främja innovation av produkt er som är sunda i miljöhänseende, höja nivån på konsument skyddet och utgöra en länk mellan sociala och Enligt såväl grönboken som rådsslutsatserna omfattar IPP såväl varor som tjänster. En produktpolitik baserad på en helhetssyn där samordning sker av viktiga krav på produkterna såsom krav på säkerhet, etik, jämställdhet, kvalitet, miljöanpassning och funktionalitet bör därför skapas. Det har diskuterats om alla typer av varor, t.ex. livsmedel, ska omfattas anser att oavsett vilken varugrupp som berörs så är det av yttersta vikt att arbeta enligt IPP:s intentioner om helhetssyn, aktörssamverkan etc. och att alla varor därför bör omfattas av IPP- Utvecklingen går från det industriella samhället till ett tjänste- och Tjänstesektorn i kommer troligen att öka. fler företag lägger ut delar av sin verksamhet på entreprenad. tjänstesektorn står för en relativt stor miljöpåverkan. att inom ramen för IPP- arbetet uppmärksamma tjänstesektorn i högre IPP-strategin föreslås, utifrån intentionerna i regeringens skrivelse om en miljöorienterad produktpolitik samt grönboken och rådsslutsatserna för IPP samt vad som framkommit i arbetet med denna rapport, bygga på Ökad helhetssyn genom att förbättra informationsflödet och öka kunskapen om produkters miljöbelastning i ett livscykelperspektiv Bättre förutsättningar för marknadens aktörer genom tydliga spelregler, ökat utbud och efterfrågan av miljöanpasssade produkter samt internalisering av miljökostnader. 5 Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier, Reg.prop.2000/01:130 Ökad aktörssamverkan genom ökad dialog längs produktkedjan, ökat erfarenhetsutbyte, och kunskapsöverföring samt engagemang av nya aktörer. Utifrån dessa grundelement läggs ett antal förslag i syfte att driva ut vecklingen framåt. Indikatorer för att följa utvecklingen behöver tas fram i samverkan med berörda aktörer. Att utnyttja marknadskrafterna för att främja miljöanpassade produkt er är en del av IPP-strategin. Det finns många aktörer som direkt eller indirekt påverkar köpare (individer och organisationer) och/eller säljare(företag). De styrmedel och verktyg som diskuteras inom ramen för IPP når inte alla de aktörer som påverkar de produkter som sätts på marknaden i tillräckligt hög utsträckning. De verktyg som finns har heller inte fått tillräckligt stor genomslagskraft. För att uppnå en hållbar produktion och konsumtion krävs att alla aktörer är involverade och att de styrmedel och verktyg som används samverkar och styr åt rätt håll. Staten har en roll att fylla för att se till att alla aktörer blir medvetna om och tar sitt ansvar. Såväl regeringen som myndigheter för dialoger med olika branscher om miljöanpassning av olika slag. Arbetet behöver vidareutvecklas och resurser behöver avsättas för detta. Det måste finnas aktörer som förser företagen med kunskaper och kompetens. Aktiviteten för miljöarbete måste öka hos de små och medelstora företagen. Ökad integrering av olika politikområden En av förut sättningarna för att IPP ska få genomslagskraft är att åt gärder inom olika politikområden som har betydelse för produktion och konsumtion förstärker varandra. Inom ramen för detta uppdrag har därför en översiktlig genomgång gjorts av dessa i syfte att försöka kartlägga och undanröja eventuella målkonflikter och oklarheter, tydliggöra kopplingar samt skapa en helhetssyn. De områden som sannolikt är svårast att samordna är miljö och handel över gränserna, där det inte bara är miljöreglernas utformning som har betydelse. Skilda ambitioner i miljöarbetet och olika nivåer på miljökraven kan också skapa handelshinder. I takt med att antalet miljökonventioner ökar, liksom de handelsrelaterade bestämmelserna i dem, har också risken för konflikter mellan och de internationella miljökonventionerna ökat. Det är viktigt att försöka göra regelverken kompatibla. Godstransporter är en viktig del av miljöbelastningen i många produkters livscykel och det är sällan som samtliga produktionssteg är lokaliserade inom ett och samma land. Trenden mot stadigt ökade godstransporter måste brytas. Miljöanpassade godstransporter måste öka. Även här krävs insatser inom EU. har mycket av forskningen och utvecklingen inom området miljöanpassade produkter saknat helhetsperspektiv. Den har till största delen rört enskilda styrmedel snarare än de system som berör olika aktörer, materialflöden och produkter. Här har den integrerade produktpolitiken en viktig roll att fylla f ör att skapa instrument som också kan hantera hela större produktsystem. Ett antal styrmedel och verktyg har analyserats från ett brett över gripande perspektiv. analysmodell med utgångspunkt i ett antal hinder som behöver undanröjas för att nå de övergripande målen som t.ex. miljökvalitetsmålen har använts. Analysen har också avsett hur olika styrmedel och verktyg bättre kan samverka och effektiviseras och om det finns luckor i de nuvarande systemen som behöver åtgärdas. Av slut satserna från analysen framgår att det saknas tillräckliga kunskaper hos såväl enskilda personer som yrkesutövare och beslutsfattare för att förstå miljöproblemens ursprung och konsekvenser. En god miljöutbildning utgör en av grunderna för att samhället ska kunna förändra sig i hållbar riktning. Utbildningsinsatser behövs därför på många håll i samhället. Mer forskning med tvärvetenskaplig inriktning som stöder ut vecklingen mot hållbar produktion och konsumtion är Tillgång till god information anpassad till olika aktörers behov längs produktkedjan är också en grundförutsättning. åstadkomma detta krävs stora insatser för att samordna olika typer av information och miljöverktyg. Olika miljöverktyg skapar i sig inte ett engagemang eller förändringsvilja för miljöfrågor. Men de ut gör ett bra hjälpmedel för att ta fram och sprida information. Om ekonomiska styrmedel infördes i högre grad skulle de ge incitament till förändringar. Men för att införa sådana krävs en acceptans. Detta kan åstadkommas med bättre utbildning, mer information och även dialoger med näringsliv och andra grupper. Juridiska styrmedel kan skapa tydliga spelregler. otydliga spelregler är offentlig upphandling. framgår att lagstiftning är en drivkraft för företagens miljöarbete. stärkning av livscykelperspektivet i bör leda till att såväl företag som myndigheter i högre grad prioriterar de viktigaste En sådan förändring bör också leda till ett ökat livscykelperspekt iv inom ramen för t .ex. Förslag till utveckling av den miljöorienterade produktpolitiken genom att förbättra informationsflödet längs produktkedjan och öka kunskapen om produkters miljöbelastning i ett livscykelperspektiv. Analysen visar på ett stort behov av tillgång på information och kunskap för att kunna fatta beslut som leder till en minskad miljöbelastning från produktion och konsumtion. Förslagen nedan har utformats med syfte att över brygga dessa hinder. Ytterligare resurser bör avsättas för att göra information tillgänglig och anpassad till de olika aktörernas behov. Arbete bedrivs i många fora och detta bör förstärkas. En samverkan mellan dessa fora bör ske bl.a. annat inom ramen för det föreslagna fortsatta IPP-samarbetet (se nedan). Arbetet förutsätter även internationell samverkan. I arbetet bör ingå att : -öka tillgängligheten på offentliga livscykeldata, vilket kräver samhälleliga resurser. Den praktiska utformningen behöver utvecklas vidare liksom kunskapen om vilka åt gärder som krävs för att öka efterfrågan på livscykelrelaterad information, -se över möjligheterna att samordna olika typer av information som t ex. miljövarudeklarationer och miljömärkning samt se över möjligheten att anpassa nuvarande certifierade miljövarudeklara- tioner till olika målgrupper, -tydliggöra hur kemikalier bättre kan hanteras inom såväl livscykelanalyser som miljövarudeklarationer, -göra en utvärdering av hur övriga miljöfrågor beaktats vid framtagande av kriterier för energimärkning av olika produkter. bör i framtida utveckling av aktuella standarder inom ISO 14000-serien driva frågan om att få komponenterna att samverka som en helhet med miljöledningssystem som bas. EMAS och ISO 14001 bör ha ett tydligare produktfokus och livscykelperspektiv. Krav på offentlig redovisning bör införas i ISO 14001, i likhet med EMAS. En fortsatt harmonisering och koordinering mellan Svanmärkningen och EU-blomman bör ske. Ett ut ökat globalt samarbete eftersträvas. Ett forskningsprogram som stöder utvecklingen mot hållbar produktion och konsumtion bör byggas upp och finansieras av tillsammans med berörda forskningsfinansiärer. Forskningsprogrammet bör innehålla såväl naturvetenskapliga som samhällsvetenskapliga och humanvetenskapliga aspekter. Aspekter som särskilt bör belysas är incitament och drivkraft er för miljöanpassning av produktion och konsumtion och utveckling av systemanalytiska metoder som beslutsstöd. Det är viktigt att sådan forskning även bedrivs på EU- nivå och bör delta i detta arbete. Miljöundervisningen måste i högre grad bli mer tvärvetenskaplig och mer inriktad på hållbarhet. Konflikter mellan olika samhällsmål bör belysas etc. bör fortsättningsvis arbeta för att stödja en sådan utveckling i samarbete med andra berörda myndigheter. Högskolorna bör arbeta vidare inom ramen för sitt miljöledningsarbete med att integrera utbildning om miljöfrågor i olika typer av andra utbildningar som t ex för ekonomer, tekniker och designers. Upphandlare och inköpare behöver generellt mer miljökunskaper men utbildningen bör också omfatta frågor som resurshushållning, hållbar konsumtion och vikten av att beakta livscykelkostnader (som ofta är kopplat till energianvändning). Det är även viktigt att ledningen informeras och utbildas. Utbildning behöver bedrivas kontinuerligt. Vad gäller upphandlare bör en samordning av utbildningen ske som förslagsvis kopplas till huvudmannaskapet för EKU-delegationens Internet baserade upphandlingsverktyg. Bättre förutsättningar för marknadens aktörer genom tydliga spelregler, ökat utbud och efterfrågan av miljöanpassade produkter samt internalisering av miljökostnader. Analysen visar på ett behov av gemensamma internationella spelregler både med avseende på handelsregler och miljö- och produktlagstiftning. Likaså krävs ett tydliggörande av livscykelperspektivet i miljölags- tillämpningen. En internalisering av miljökostnader ger en konkurrens- neutral styrning mot minskad miljöbelastning bör verka för att det inom EU tas fram en strategi för att stärka det internationella samarbetet med avseende på hållbar produktion och konsumtion. Resultaten från bör följas upp och vidareutvecklas. bör verka för att miljöfrågorna jämställs med fri handel på internationell nivå och att en fungerande mekanism tillsättas för att hantera eventuella konflikter. Ett alternativ är att bilda en grön motsvarighet till WTO. Ett annat alternativ är att integrera miljöfrågorna bättre inom . bör agera för ett förtydligande av regelverket när frågor kring miljömärkningens förhållande till handelsreglerna tas upp i den kommande handelsrundan som en följd av Doha-deklarationen.