prop · GQ031d24 · 2003-01-01 00:00:00 — Den största förklaringen till denna skillnad är att utgifterna på anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag, var lägre än anvisat anslag vilket innebär att , utnyttjat sin anslagskredit, numera har ett anslagssparande. Även utgifterna på anslaget 36:3 Banhållning och sektorsuppgifter blev lägre än anvisade medel. Detta innebär att har minskat sitt utnyttjande av anslagskrediten på detta anslag något. Utgifterna på och administrationsanslag blev dock högre än anvisade medel, som en följd av att dessa anslag minskades på tilläggsbudget , till förmån för dessa myndigheters verksamhetsanslag. Jämfört med 2000 var utgifterna inom politikområdet något lägre, främst eftersom äldreanslaget Nationellt investeringsprogram för infrastruktur har upphört. De utgifter som redovisades på detta anslag avsåg dock amorteringar på investeringar som gjorts tidigare. Ytterligare en förklaring är att Kommunikationsforskningsberedningen har upphört för att ingå i Verket för innovationssystem. De utgifter som tidigare redovisades för detta ändamål inom utgiftsområde 22 Kommunikationer redovisas inom politikområde Forskningspolitik. Ifall hänsyn tags till dessa förändringar av utgiftsområdet har övriga utgifter ökat . Prognosen avseende de totala utgifterna uppgår till , vilket är något högre än under föregående år. Då hänsyn tas till att utgifterna för sjöfartsstödet minskar och att garantiavgiften för Öresundsbrokonsortiet tidigarelades , ökar övriga utgifter ännu mer mellan dessa år. Tabell 4.2 Härledning av ramnivå 2003-2004, Politikområde 36 Transportpolitik Förändring till följd av: Överföring till/från andra utgifts- Regeringens förslag till anslag 2003 är högre än anvisade anslag 2002. I tabell 4.2 redovisas denna förändring uppdelat på olika komponenter. Pris- och löneuppräkning av anslagen förklarar en del av ökningen. Ytterligare en förändring är att regeringen tidigare ökat beräknade anslag som en del av ambitionshöjningen inom området. Dessa medel beräknas tillföras verksamhetsområde Väg. De beräknade anslaget för detta ändamål ökar även eftersom en överföring gjordes från verksamhetsområde Väg till föregående år. Årets förändring är en återgång till den tidigare anslagsnivån. Den förändring som redovisas som övrigt i ovanstående tabell avser en tidigareläggning, , av garantiavgiften för Öresundsbrokonsortiet. Då denna gjordes minskade anslagen 2002, vilket leder till en positiv skillnad . ökar beräknade anslag, jämfört med . Ökningen är en del av den i infrastrukturpropositionen beslutade närtidssatsningen som finansieras delvis med anslag och delvis med lån i . Höjningen av beräknade anslag är jämt fördelad mellan Verksamhetsområdena Väg och . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Ett väl fungerande transportsystem är avgörande för den ekonomiska och sociala utvecklingen, och en förutsättning för fortsatt välfärd och tillväxt i hela landet. Transportsystemet ska erbjuda medborgarna och näringslivet i alla delar av landet en god, miljövänlig och säker infrastruktur som är samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar. Transportsystemet är en grundläggande del av landets baskapital, som måste utvecklas och förvaltas på ett framsynt sätt. Utbudet av väg- och järnvägstransporter, sjöfarten och flyget skapar ökade valmöjligheter för människors boende, arbete, utbildning och fritid. Landets alla regioner ska ha möjlighet att utvecklas, men förutsättningarna och behoven varierar kraftigt. Flexibla och väl fungerande arbetsmarknader är en viktig förutsättning för ekonomisk tillväxt. Transportsystemet ska bidra till att öka rörligheten på arbetsmarknaden. Behoven av snabba och säkra transporter fortsätter att öka, därför har regeringen lagt fast en långsiktig infrastrukturplanering för . Satsningen innebär ökade resurser till undehåll av befintligt väg- och järnvägsnät samt investeringar i ny infrastruktur för sammanlagt . Kollektivtrafiken ska byggas ut så att restiderna kan förkortas och arbetsmarknader utvidgas. Målet för transportpolitiken skall vara att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266 och prop. 2001/02:20, bet. 2001702:TU2, rskr. 2001/02:126). Delmålen inom transportpolitiken är att inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning bidra till: N Ett tillgängligt transportsystem, där transportsystemet utformas så att medborgarna och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 N En hög transportkvalitet, där transportsystemets utformning och funktion medger en hög transportkvalitet för medborgarna och näringslivet. N En säker trafik, där det långsiktiga målet för trafiksäkerheten skall vara att ingen dödas eller allvarligt skadas till följd av trafikolyckor inom transportsystemet. Transportsystemets utformning och funktion skall anpassas till de krav som följer av detta. N En god miljö, där transportsystemets utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador och en god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser främjas. N En positiv regional utveckling, där transportsystemet främjar en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långa transportavstånd. N Ett jämställt transportsystem, där där transportsystemet uär utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt. Utveckling av de transportpolitiska målen beslutade om vissa förändringar av de transportpolitiska delmålen Ett nytt delmål om ett jämställt transportsystem lades till de tidigare delmålen och delmålet om en god transportkvalitet utökades från att gälla näringslivet till att gälla näringslivet och medborgarna. Eftersom dessa mål inte infördes förrän är nedanstående resultatbedömning gjord utifrån de tidigare delmålen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 För att möjliggöra en kontinuerlig uppföljning av utvecklingen mot de långsiktiga målen för transportpolitiken har regeringen preciserat ett antal etappmål för några av delmålen. Nedanstående tabell sammanfattar måluppfyllelsen av dessa och utvecklingen mot de långsiktiga delmålen. En mer detaljerad och analyserande beskrivning av måluppfyllelsen återfinns i kapitlen om de verksamhetsområden som finns inom politikområdet. Tabell 4.1 Samlad bedömning av måluppfyllelsen av transportpolitiken i förhållande till delmålet Ja, för funktionshindrades Fler har gångavstånd till en järnvägsstation, men bilrestiderna är längre och Kvaliteten på vägarna är oförändrat hög, men det finns stora störningar i Oförändrat antal döda i Övriga trafikslag: osäkert Klimatpåverkan (CO2) utsläpp från flyg. (S, NOx, VOC) För långsam förbättring i P´åverkan på natur- och Tillgänglighet och positiv regional utveckling De investeringar som gjorts i det statliga vägnätet har förbättrat tillgängligheten till vägtransportsystemet. Detta motverkas dock av att hastighetsgränserna sänkts på många vägar av trafiksäkerhetshänsyn. Totalt sett har restiderna på det statliga vägnätet minskat något, medan restiderna i hela nätverket ökat något. Tillgängligheten till järnvägstransportsystemet har förbättrats. Antalet avgångar ökar trendmässigt och fler bor inom gång- och cykelavstånd till en järnvägsstation eftersom antalet stationer där tågen stannar har blivit fler. För flyget har tillgängligheten försämrats , eftersom möjligheterna att ta sig till olika destinationer har minskat. För att förbättra funktionshindrades tillgång till transportsystemet har terminaler och stationer byggts om under året. Etappmålen om ökad tillåten axellast och lastprofil på järnväg bedöms nås och kvaliteten på vägarna är alltjämt hög, även om eftersläpningen i underhållet av vägarna är fortsatt stor. Ökad trafikvolym på järnvägarna och det höga utnyttjandet av fordon och infrastruktur har lett till ökade störningar av järnvägstrafiken . Förseningarna har däremot minskat för flyget, främst som en följd av att trafikvolymerna minskat. Antalet döda och skadade i vägtrafiken har inte minskat . Den positiva trend som kunde observeras är bruten och antalet döda och skadade ligger något över den nivå som etablerades . Även inom luftfarten är utvecklingen oroande. Inom järnvägssektorn är utvecklingen mer positiv. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Etappmålet för koldioxidutsläpp är att dessa bör ha stabiliserats nivå. Ökad vägtrafik har dock inneburit att utvecklingen inte går i denna riktning. På övriga områden går utvecklingen åt rätt håll. Etappmålen för luftföroreningar har redan nåtts i några fall och kommer troligtvis at nås i andra. Även arbetet med att kretsloppsanpassa transportsystemet går åt rätt håll. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamhetsområde Väg omfattar väghållning och vägtrafik. Verksamheten syftar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Statens företrädare på central nivå för frågor inom vägområdet är . förvaltar statens vägar. har dessutom ett samlat ansvar, sektorsansvar, för hela vägtransportsystemet. Sektorsansvaret omfattar miljöpåverkan, trafiksäkerhet, tillgänglighet, framkomlighet och effektivitet samt frågor som rör väginformatik, fordon, kollektivtrafik, handikappanpassning, yrkestrafik och tillämpad samhällsmotiverad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom vägtransportsystemet. Den sammanlagda verksamhetsvolymen inkl. externa intäkter och lånefinansierad verksamhet uppgick till ca för . har direkt och indirekt innehaft flera bolag som bedriver verksamhet som faller inom verkets uppgifter. () ägs av staten och förvaltas till vardera av och . Bolagets uppgift är att förvalta de svenska intressena i det hälftenägda Konsortiet, och att svara för genomförandet av väg- och järnvägsanslutningarna på den svenska sidan av Öresundsförbindelsen. Ägare till Konsortiet är den svenska och danska staten. exporterar konsulttjänster inom framför allt områdena vägadministration, vägunderhåll och trafiksäkerhet. Verksamheten bedrivs i flera länder i , Konsulttjänsterna kundfinansieras eller finansieras genom internationellt bistånd. Anslagsförbrukningen 2001 för verksamhetsområdet underskred anslagen med ca . Utgiftsprognosen för verksamhetsområde Väg bedöms däremot överstiga anslagen med ca . För anslaget 36:1 : Administration beräknas prognosen underskrida anslaget. Dock var det ingående anslagsöverskridandet 2002 ca . För anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag beräknas utgiftsprognosen överskrida anslaget med ca . Det ingående anslagssparandet var ca vilket bidrar till ett ackumulerat anslagssparande. Inom anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag är det främst verksamheter avseende investeringar i nationell plan som förväntas få en anslagsförbrukning som blir högre än tidigare beräknat. Regeringens förslag till anslag 2003 är högre än anvisade anslag 2002, dock når den inte upp till den nivå som krävs för att kunna genomföra fastställda infrastrukturplaner för vägar och regional kollektivtrafik i planerad omfattning. An- slagen för verksamhetsområde Väg beräknas öka ytterligare 2004 jämfört med beslutade anslag för att bättre möta kraven på en tillfredsställande väghållning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tusental kronor (löpande priser) 36:2 Väghållning och statsbidrag 36:6 Från EG-budgeten finansierade stöd till Ett väl fungerande vägnät är en viktig förutsättning för att tillgodose människors behov av att bo och bedriva näringsverksamhet i hela landet. Vägtrafiken förväntas öka och kommer även fortsättningsvis ha en dominerande ställning. Ökade inkomster leder till ett ökat bilinnehav och strukturomvandlingen i näringslivet leder till att allt mer högförädlat gods produceras och konsumeras, vilket ökar efterfrågan på last bilstransporter. har stora insatser gjorts för att förbättra och modernisera vägnätet i landet. Uppgiften att sköta det befintliga vägnätet har inte getts samma prioritet. Som en följd av detta har vi fått ett ökat missnöje med vägstandarden samt stora problem med vägavstängningar . Det är därför viktigt att skilja på åtgärder som i första hand bevarar och säkerställer befintliga vägar och åtgärder som utvecklar och moderniserar vägnätet. är det väsentligt att vägnätet utvecklas och moderniseras för att klara förändringar i efterfrågan på resor och transporter och för att klara miljö- och säkerhetskrav. I infrastrukturpropositionen (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) och planeringsdirektiven till har följande beslutats. Uppgiften att bevara och säkerställa befintliga vägar är prioriterad under den kommande planeringsperioden. Planeringsperioden förlängs från till . Skälet för detta är framför allt det uttalade behovet av en längre framförhållning gällande den fysiska planeringen. En utökad satsning på drift och underhåll skall genomföras i syfte att bidra till en hög transportkvalitet och god tillgänglighet. För att ytterligare uppnå hög transportkvalitet och regional utveckling kommer en satsning på åtgärder som innefattar tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion att genomföras. Satsningarnas syfte är att varaktigt höja vägens funktionalitet till nybyggnadsstandard. Omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är utgångspunkten för utveckling och modernisering av vägtransportsystemet. Regeringen föreslog därför en kraftig höjning av investeringsanslaget för den kommande planeringsperioden. Vägledande för prioritering av åtgärder för att utveckla och modernisera vägtransportsystemet skall vara samhällsekonomisk lönsamhet. För att uppnå de transportpolitiska målen skall vid prioritering av åtgärder de mest samhällsekonomiskt lönsamma åtgärderna väljas. Nollvisionen är central i ett långsiktigt hållbart transportsystem. Statliga insatser inom verksamhetsområdet har drift och underhåll genomförts statliga vägar. Därmed har de befintliga infrastrukturanläggningarna kunnat nyttjas för att bidra till att säkerställa en sam- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 hällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar av tjällossning 2001 har ökat med över 30 pro- cent jämfört med . näringsliv i hela landet. sommaren och ledde till att grund- Investeringarna i vägnätet 2001 var ca 6,4 vattennivån låg långt över det normala med åt- I första hand har inriktningen följande problem i samband med tjälning och varit att satsa på riktade trafiksäkerhetsåtgärder. Antalet km väg som har varit av- mötesfri landsväg har färdigställts under stängd för tung trafik på grund av tjällossning Investeringarna på i inlandet har fortsatt och bärighetsåtgärder, inkl. tjälsäkring, Fyra stora investeringsprojekt har pågått un- första låg nivån i stället på der året: E4 RotebroUpplands , E6 väg avstängd för tjällossning år- Länken i och i I diagrammet nedan anges antalet dygnskilo- meter på det statliga vägnätet som varit avstängt Yttillståndet på de belagda högtrafikerade för tung trafik på grund av tjällossning 1997 vägarna, i form av ojämnheter i längsled i vägen, 2001 (antalet km väg multiplicerat med antalet har varit bra. Däremot är ojämnheterna högre på dygn med begränsningar för tung trafik). vägar med mindre än 2 000 fordon . Diagram 5.2 Avstängt för tung trafik på det statliga vägnätet skogslänen och i övriga landet för båda kategori- på grund av tjällossning På högtrafikerade vägar beror skador i tvärled huvudsakligen på dubbdäcksslitage. har andelen vägar med mer än 2 000 fordon per minskat det från över 10 pro- cent och ligger nu . har andelen legat strax under hela Antalet km väg med mer än 2 000 fordon och med ett spår- djup var i skogslänen och i Andelen trafikanter som är nöjda med det belagda vägnätet är dock fort- Trafiksäkerhetsaspekter beaktas alltid i samband har antalet km grusväg kunnat med åtgärder på det statliga vägnätet. minskas jämfört med och antalet km har därmed alltid som en del av beslutsunderlaget. Av investeringarna 2001 gjordes , ca grusvägar på det statliga vägnätet minskade från hetsskäl enligt nedanstående tabell. Andelen av det statliga vägnätet med högsta bärighetsklass (Bärighetsklass 1, vilket tillåter tung trafik med axeltryck eller boggie- tryck på och bruttovikt på ) har av det statliga vägnätet denna bärighetsklass och 2001 hade denna andel ökat Andelen statliga vägar med högsta bärighetsklass i skogslänen har också ökat kontinuerligt och ökade från 88,5 Antalet dygnskilometer på det statliga väg- nätet som varit avstängt för tung trafik på grund 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.2 Riktade trafiksäkerhetsåtgärder på det statliga vägnätet 2001 De sammanlagda bedömda trafiksäkerhetseffekterna av åtgärder redovisas i tabellen nedan. Genom åtgärder i vägtransportsystemet har totalt antal dödade minskats med 18 personer och antalet svårt skadade minskats med 100 personer. De riktade trafiksäkerhetsåtgärderna utgör en delmängd av åtgärder och bedöms minska antalet dödade i vägtrafiken med tio personer och minska antalet svårt skadade i vägtrafiken med 60 personer. Tabell 5.3 Bedömda trafiksäkerhetseffekter 2001 Nybyggnation på statliga vägnätet har haft som mål att genomföra del av regeringens 11- punktsprogram för ökad trafiksäkerhet. För att genomföra kostnadseffektiva trafiksäkerhetsåtgärder på hela det statliga vägnätet där flest svåra olyckor sker har upprättat en lista över vägar med hög olycksbelastning. Denna lista anger väg. Av den särskilda riktade trafiksäkerhetssatsningen på sammantaget har använts för att åtgärda dessa vägar. En av de åtgärder genomfört är att fortsätta skapa mötesfri landsväg genom att sätta upp mitträcken. Denna typ av åtgärd introducerades och har byggts ut väg varav 2001. Resultatet av mitträcke är mycket positiv. Antalet allvarliga olyckor på dessa sträckor har varit betydligt färre än innan mitträcke sattes upp. En fortsatt utbyggnad av mitträcke kommer att ske . beräknar att väg kommer att omfattas av denna åtgärd års utgång. gång- och cykelvägar har byggts. har också byggt ytterligare rastplatser och poliskontrollplatser. För att verka för säkrare trafik i kommunerna har gjort insatser på både . På kort sikt påverkas kommunerna att låta bygga om korsningar, övergångsställen för att hastigheten skall dämpas, hastighetsgränser sänks etc. På lång sikt klassificeras gatunätet och gatorna byggs om eller anpassas på andra sätt till kraven på säkerhet. Genom att entusiasmera och informera kommunerna med hjälp av bl.a. seminarier och expertmöten har bidragit till åtgärderna på kort sikt. För att stimulera den långsiktiga utvecklingen har givit ekonomiskt stöd till demonstrationsprojekt. Totalt har 33 utvecklings- eller demonstrationsprojekt genomförts på det kommunala vägnätet till en kostnad av . Ett viktigt demonstrationsprojekt har varit På väg till nollvisionen i . Projektet visade hur en kombination av kostnadseffektiva åtgärder ger stora trafiksäkerhetsvinster. I ett samarbete med har en databas med goda exempel tagits fram. Databasen skall främja kunskaps- och erfarenhetsutbyte om utformning av trafikmiljön i tätort. För att verka för en förbättrad efterlevnad av regler i trafiken har insatser skett både inom övervakning och inom information. har polisen med stöd av bedrivit försöksverksamhet med automatisk hastighetsövervakning. Övervakningen har kombinerats med omfattande information. Försöksverksamheten håller på att utvärderas, men redan nu pekar erfarenheterna på positiva resultat. För att verka för en säker cykeltrafik har i samarbete med kommuner och frivilligorganisationer genomfört lokala projekt om säker cykling för att öka hjälmanvändning. För kvalitetssäkring av transporter avseende trafiksäkerhet och miljöpåverkan har i stort sett alla landsting, hälften av landets kommuner, ett nittiotal företag samt ett antal andra organisationer börjat arbeta med att kvalitetssäkra sina transporter. Krav ställs och följs upp på den som utför transporten. har aktivt informerat andra aktörer via seminarier, informationsmaterial och rådgivning hur kvalitetssäkringsar- betet av transporter bör bedrivas. För egna transporter har trafiksäkerhets- och miljökrav ställts i alla verkets entreprenadupphandlingar. För att verka för användandet av ny teknik i trafiksäkerhetssyfte har agerat inom en rad områden. I ett demonstrationsprojekt har ca 300 taxibilar, bussar och lastbilar utrustats med alkolås. Försöken har varit framgångsrika och alkolåsen införs successivt i fordon. Projektet (Intelligent Stöd för Anpassning av hastighet) är ett storskaligt fältförsök med hastighetsanpassningssystem som pågått i fyra kommuner: , , och . Försöken fortsätter i mindre skala som projektet utvärderas. Antalet körprov och kunskapsprov var 179 200 respektive 196 500, vilket är en ökning av antalet körprov med 13 600 och antalet kunskapsprov med 16 700 jämfört med . Efterfrågan på prov har ökat och eftersom godkännandefrekvensen var på samma nivå som 2000 har det lett till långa väntetider. I budgetpropositionen fastslog regeringen att 11-punktsprogrammet för ökad trafiksäkerhet är en viktig utgångspunkt för det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet. En viktig del av programmet är att alla parter som kan påverka trafiksäkerheten tar sin del av ansvaret för en ökad trafiksäkerhet. Målet för polisens trafikövervakning är att skapa säkerhet och trygghet i trafiken. har polisen prioriterat hastighetsövervakning, bekämpning av trafiknykterhetsbrott samt övervakning av bilbältesanvändning. Kommunerna spelar en viktig roll i trafiksäkerhetsarbetet. De är ansvariga både för kommuninvånarnas hälsa och säkerhet och som väghållare för det kommunala väg- och gatunätet. De allra flesta kommuner har trafiksäkerhetsprogram, som beskriver de lokala problemen och inom vilka problemområden som kommunen koncentrerar sina insatser. har arrangerat ett antal konferenser och publicerat tre skrifter inom området trafiksäkerhet. () har med hjälp av statliga medel 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 bl.a. givit stöd till 421 opinionsgrupper och 40 enskilda personer. NTF har också deltagit i 22 kommunala nätanalyser och arbetat med 25 egna opinionsaktiviteter. Genom konsumentupplysning av trafiksäkra produkter, tjänster, väg- och gatumiljöer har föreningen skapat opinion. Länsstyrelserna ansvarar bl.a. för tillståndsgivning och tillstånd för den yrkesmässiga trafiken, körkortsadministration, frågor som rör lokala trafikföreskrifter, överlastavgifter, hastighetsbestämmelser, miljöfarliga transporter samt upprättande och fastställande av länsplaner för regional infrastruktur. Länsstyrelserna skall se till att utvecklingen inom kommunikationssektorn på regional och lokal nivå sker i överensstämmelse med de av riksdag och regering beslutade transportpolitiska målen. beslutade om en ny form för länsbaserad regional investeringsplanering. Länsstyrelserna och i förekommande fall självstyrelseorganen fick därmed ett större ansvar i arbetet med upprättandet av planer för åren 19982007 jämfört med vad man hade inför föregående planer avseende åren 19942003. blir det möjligt för de län som väljer att bilda kommunala samverkansorgan, i enlighet med beslut i propositionen Regional samverkan och statlig länsförvaltning (prop. 2001/02:7, bet. 2001/02:KU7, rskr. 2001/02:138), att ta över ansvaret för länsplanen från . I avsnitt 5.5.2 redogörs för de transportpolitiska delmålen. I regleringsbrevet till bryts dessa ned till specifika verksamhetsmål och resultatindikationer för verksamhetsområdet . () har fått i uppdrag att utarbeta och lämna förslag till etappmål inom delmålet ett Jämställt transportsystem.