prop · GQ03101 · 2003-04-03 00:00:00 — InfriandenGarantier infriades för . Exportgarantierna stod för 645miljoner kronor, där de kommersiella skadebetalningarna var större än de förpolitiskt betingade skador. U-kreditgarantier infriades för 182 miljoner kronoroch bostadskreditgarantier för . ÅtervinningarÅtervinningar av utbetalda medel vid tidigare infrianden uppgick till 856miljoner kronor. Detta belopp dominerades helt av återvinningar i samband medtidigare infriade exportgarantier.Tabell 6.2 Avgifter och statliga subventioner, infrianden samt återvinningarunder budgetåret 2002Miljoner kronorTyp av garantiAvgiftsinkomster1Utgifter för infriandenÅtervinningar2Insättningsgarantin42900Exportgarantier1 130645802Exportgarantier till , m.fl. varav subventionsmedel 36769587U-kreditgarantier318228Kreditgarantier- infrastruktur000- bostadsfinansieringsinstitut000- bostadskreditgarantier varav subventionsmedel26120014010- internationella åtaganden varav subventionsmedel686800- övriga kreditgarantier varav subventionsmedel474039Flygförsäkringsgarantier3900Pensionsgarantier500Garantier om tillförsel av kapital- kapitaltäckningsgarantier000- grundfondsförbindelser800- garantikapital000- övrigt4500Summa varav subventionsmedelSumma exkl. insättningsgarantin2 1023751 6731 0281 0288568561. Inklusive tillskott av subventionsmedel från anslag.2. Betalningar på fordringar efter tidigare infriade garantier.3 Totalen är lägre än subventionsmedlen eftersom EKN återbetalade en premie på1,9 miljoner kronor.De årliga avgifterna (inklusive statliga subventioner, men exklusive avgifterför insättningsgarantin) uppgick - 2000 till ungefär en miljardkronor. De ökade kraftigt till främst beroendepå subventionsmedel från statsbudgeten på . Den tillfälligaökningen förklaras bl.a. av att engångsbelopp överfördes i samband med att ettantal äldre garantier började hanteras i enlighet med den nya garantimodellen.År 2002 uppgick avgifterna, exklusive avgifter för insättningsgarantin, tillknappt . Exportgarantiavgifterna svarar för den störstaandelen. Subvensionsmedel från statsbudgeten uppgick till knappt 0,4 miljarderkronor.Sedan 1998 har infriandena minskat och har de uppgåtttill per år.Återvinningar har gjorts med under den senastefemårsperioden.Diagram 6.2 Utvecklingen av avgifter, infrianden och återvinningar 1998-2002(exklusive insättningsgarantin)Miljoner kronor6.3 Kontobehållningar och regressfordringarAvgifter och subventionsmedel betalas in till räntebärande konton i RGK somvanligen har obegränsade krediter. Ett fåtal konton för garantier administrerade av Sida och BKN samt garantierna till , har dock begränsadekrediter. Från dessa konton görs utbetalningar för infrianden. Överskott på ettkonto ger en ränteintäkt, medan en utnyttjad kredit medför en räntekostnad.Avgiftsmedel från exportgarantier och u-kreditgarantier finns också placerade på valutakonton/depositioner i svenska banker.IGN får placera nämndens tillgångar på den öppna marknaden för räntebärande värdepapper, dock endast i svenska statspapper. Externakapitalförvaltare har fått i uppdrag att sköta den löpandeplaceringsverksamheten enligt IGN:s riktlinjer.Förutom kontobehållningarna i RGK samt depositioner och placeringar på totalt19,har staten även tillgångar i form av regressfordringarfrån tidigare infriade garantier. Dessa uppgår brutto till 18,3 miljarderkronor, men större delen av fordringarna får betraktas som osäkra. Med hänsyntill förväntad förlustrisk är dock det återstående försäkringstekniskt beräknade nettovärdet för åtminstone exportgarantierna betydande, och uppgår till närmare 5,7 miljarder kronor.Tabell 6.3 Kontobehållningar (inklusive depositioner), placeringstillgångar ochregressfordringar 2002-12-31Miljoner kronorKontobehållningar m.m.InsättningsgarantinÖvrig garantiverksamhetSummaKontobehållningar och depositioner8 4388 438Placeringstillgångar11 19711 197Regressfordringar, netto5 6615 661Summa11 19714 09925 296Ett syfte med den hanteringsordning för statliga garantier som infördes var att undvika stora oväntade belastningar på de takbegränsade utgifterna istatsbudgeten. Det finns dock fortfarande några garantiåtaganden som vidinfrianden får belasta anslag. Det gäller åtagandena i form av garantikapitalsamt de två återstående kapitaltäckningsgarantierna till och Svedab.6.4 Portföljens riskprofilStatens garantiportfölj innehåller generellt sett obalanser. Flera av åtagandena är mycket stora och förknippade med relativt hög risk. Därtill kommer attåtaganden eller grupper av åtaganden i stora delar utsätts för sammariskfaktorer (t.ex. ränteutvecklingen). Garantiportföljen kan därför intekaraktäriseras som balanserad eller diversifierad.Riskerna i garantiportföljen beror av svenska makroekonomiska förhållanden såsom ekonomisk tillväxt och ränteutveckling, andra länders makroekonomiska ochpolitiska förhållanden samt projektspecifika riskfaktorer såsom trafik- ochförsäljningsutveckling. En lågkonjunktur, en varaktig ränteuppgång med envikande fastighetsmarknad som följd, eller inställda betalningar från enskildaländer kan således medföra att garantier infrias. En svag trafikutveckling ivissa regioner eller en låg försäljningsvolym är exempel på projektspecifikariskfaktorer som kan medföra dålig lönsamhet och leda till infrianden. Olika typer av riskerDen största gruppen av garantier är insättningsgarantin (cirka 429 miljarderkronor). Risken för infrianden i denna grupp av garantier varierar medkonjunkturen, men även med den finansiella situationen för enskilda banker.Flertalet av de företag inom infrastruktur och bostadsfinansiering varsåtaganden garanteras av staten () har en verksamhet som gör att deras lönsamhet är mycket beroende av ränteläget, den allmännakonjunkturen samt projektspecifika risker.Riskerna för infrianden av exportgarantier och u-kreditgarantier (tillsammans ) varierar över olika länderkategorier beroende av denpolitiska och ekonomiska utvecklingen i respektive land och kommersiellaförutsättningar i de olika affärerna (kommersiella risker). harengagemang med renodlad kommersiell risk fått en allt större betydelse. Detfinns stora riskkoncentrationer för JAS-export och inom telekomsektorn i ländersom , , , och Turkiet.Åtagandena i form av garantikapital () tillinternationella finansieringsinstitut som t.ex. och Nordiskainvesteringsbanken, är exponerade mot landspecifika risker, till stor del iländer med relativt hög kreditrisk.Risken för infrianden av kapitaltäckningsgarantierna till ochSvedab - obegränsade och belopp - är beroende av lönsamheten i projekten.Pensionsgarantierna, slutligen () är av varieranderisk. Gruppen är relativt stor, men inom gruppen finns många olika åtaganden istatliga bolag. Riskanalys och redovisning av riskerStatens garantiåtaganden redovisas antingen som avsättningar eller fonder istatens balansräkning. Avsättningarna är försäkringstekniskt beräknade medanfonderna är uppbyggda av verksamhetens resultat.Riskanalyser görs av de olika garantimyndigheterna var för sig, men enriskanalys av statens totala portfölj saknas.IGN, som beräknar riskerna för insättningsgarantin, gör bedömningen att det inuläget mest troliga krisscenariot är att en mindre bank eller ettvärdepappersinstitut går i konkurs. Den totala skadeutbetalning som då beräknasske bedöms av IGN kunna täckas av ackumulerade garantiavgifter.RGK gör riskanalyser för bl.a. infrastrukturprojekt ochbostadsfinansieringsinstitut, kapitaltäckningsgarantier och pensionsgarantier.BKN gör riskanalyser för de garantier till bostadsfinansiering som BKN ställerut. Bedömningen är att ackumulerade avgifter och, i förekommande fall,anslagsmedel som ersätter avgifter, på bör täcka framtidainfrianden. Ett flertal risker är dock starkt koncentrerade till ett fåtalsektorer och projekt, vilket kan medföra att ett enda eller ett fåtal infrianden kan förorsaka staten stora utgifter.EKN, som beräknar riskerna i exportkrediter och u-krediter, bedömer att framtida infrianden inom gruppen av exportgarantier med 95 procents sannolikhet täcks av ackumulerade garantiavgifter, fordringar och myndighetskapital. Avgifterna förEKN:s garantier sätts väntevärdesriktigt, dvs. infrianden skall med 50 procentssannolikhet täcka förväntade förluster (med avdrag för förväntadeåtervinningar). I det riskmässiga bokslutet görs dock ytterligare avsättningarför s.k. oförväntade förluster upp till 95 procents konfidensnivå. Dennaavsättning påverkar dock inte avgiftsuttaget. EKN följer även upp Sidasengagemang (u-krediterna).Utrikesdepartementet och gör riskanalyser för åtaganden iform av garantikapital till internationella finansieringsinstitut. Instituten,som är exponerade mot landrisker, är prioriterade långivare och har konservativkreditgivning. De bedöms av dessa anledningar vara behäftade med relativt lågrisk. Statens totala riskI nuläget är det inte möjligt att göra någon sammanvägd analys av den totalaportföljens riskprofil. En sådan analys kräver att samvariationerna mellan destora engagemangen härleds och analyseras. Regeringen har uppdragit åt RGK att i samråd med övriga garantimyndigheter lämna förslag till utformning av enfunktion för analys och redovisning av statens samlade risktagande genomgarantier. Ett sådant förslag redovisades och behandlas förnärvarande inom Regeringskansliet.7Avgifter till och bidrag från EU7 Avgifter till och bidrag från EUDen blev medlem av den Europeiska Unionen (EU). EfterMaastrichtfördragets antagande brukar samarbetet inom EU delas in i tre s.k.pelare. Den första pelaren omfattar den före detta Europeiska ekonomiskagemenskapen och den ekonomiska och monetära unionen. Den andra pelaren utgörs av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och den tredje av detinrikespolitiska samarbetet. EU:s budget finansierar i första hand åtgärder inom den första pelaren av samarbetet samt administrationen av de övriga tvåpelarna. Budgeten är formellt de Europeiska gemenskapernas (EG) budget, menbrukar normalt benämnas EU-budgeten.7.1 Systemet för egna medel och avgift till EU:s budgetEU:s budget finansieras huvudsakligen med s.k. egna medel, vilka utgörs avavgifter från medlemsländerna. Övriga inkomster som bidrar till finansieringenär diverse gemenskapsskatter, räntor, EES-ländernas bidrag m.m. Den årligabudgeten är resultatet dels av de ramar som sätts av beslutet om egna medel ochdet finansiella perspektivet, dels av den årliga budgetberedningen inom rådetoch . Det finansiella perspektivet är en budgetplan som angerhögsta tillåtna utgifter totalt och per utgiftskategori för vart och ett av deår planen omfattar. Innevarande finansiella perspektiv löper till2006. fattade ett nytt egna medelsbeslut som gällerfrån och med januari 2002.Till och med 1998 delades den avgift erlägger in i fyra poster:tullavgifter, särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter,mervärdesskattebaserad avgift samt en avgift baserad på bruttonationalinkomsten(BNI). redovisas en femte post separat, den s.k.Storbritannienavgiften.Den totala avgiftens olika beståndsdelar kommenteras kortfattat nedan. TullavgifterHandelstullar tas ut enligt den gemensamma tulltaxan vid handel med länderutanför EU. Dessa inkomster tillfaller gemenskapsbudgeten. Medlemsländerna fårdock behålla en andel av intäkterna för att finansiera administrationskostnader. har denna andel höjts enligt det nya beslutet om egna medel, från 10procent till . Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifterDet tas också ut särskilda tullar och sockeravgifter inom ramen för dengemensamma jordbrukspolitiken. Dessa inkomster tillfaller ocksågemenskapsbudgeten, med avdrag för finansiering av administrativa kostnaderenligt samma procentsatser som för tullavgifter. Mervärdesskattebaserad avgiftDenna del av avgiften beräknas som en procentuell andel av den s.k.mervärdesskattebasen. Med mervärdesskattebas avses värdet på den samladekonsumtionen av varor och tjänster . Den nationella skattebasenkorrigeras så att en enhetlig skattebas erhålls för alla medlemsländer. Avgiften baseras på en prognos på landets mervärdesskattebas för aktuellt budgetår. Iefterhand revideras avgiften med hänsyn till utfallet för denna bas. Från ochmed 1999 görs dessutom en justering av innevarande års avgift enligt enuppdaterad prognos för avgiftsbasen. har det högsta tillåtna uttaget av momsavgiften reducerats, enligt det nya beslutet om egna medel, från 1 procenttill maximalt av mervärdesskattebasen. Avgift som baseras på BNIDenna del av avgiften beräknas som en procentuell andel av medlemslandetsbruttonationalinkomst (BNI) beräknad till marknadspriser. BNI uttrycker värdetav de samlade inkomsterna i ett land. Uttaget beräknas som en procentuell andelav gemenskapens samlade BNI mot bakgrund av återstående finansieringsbehov sedan övriga avgifter beräknats. BNI-avgiften korrigeras i efterhand då denprognostiserade avgiftsbasen ersätts med utfall. görs dessutom en justering av innevarande års avgift enligt en uppdaterad prognos föravgiftsbasen. StorbritannienavgiftStorbritannien beviljas en nedsättning av sin avgift(budgetreduktion) som finansieras gemensamt av övriga medlemsländer. Beslutet om reduktionen togs med hänsyn till det stora brittiska nettobidraget. Reduktionen redovisades i första hand under den mervärdesskattebaseradeavgiften. redovisas den som en separat avgiftspost. För 2002har finansieringsansvar, enligt det nya beslutet om egna medel,reducerats till av den tidigare andelen. Infasning av den svenska avgiftenEnligt den s.k. infasningsöverenskommelsen i anslutningsfördraget fick Sverigeunder av medlemskapet en minskning av avgiften genom att ett visst nominellt belopp återbetalades. Återbetalningen minskade successivt ochupphörde helt från och med 1999.7.2 Avgiften till och återflöde från EU-budgetenDe medel erhåller som återflöde från EU-budgeten kommer huvudsakligenfrån och strukturfonderna. Vidare erhålls medel frånforsknings- och utvecklingsprogram.En stor del av återflödet går via statsbudgeten, medan en del går direkt tillolika myndigheters verksamhet. Medel som går till via kommunala sektornoch privata aktörer redovisas inte alls av staten. Någon samlad bild av dettotala återflödet till finns således inte. Nedan redogörs kortfattat för de olika fonderna som redovisas på statsbudgeten. JordbruksfondenHuvuddelen av bidragen är jordbruksstöd inom ramen för den gemensammajordbrukspolitiken. Exempel är areal- och djurbidrag, trädesersättning ochexportbidrag. Dessa bidrag finansieras av jordbruksfondens s.k. garantisektion(EUGFJ-garanti). En del av jordbruksfonden finansierar också insatser understrukturfonderna (EUGFJ-utveckling). StrukturfondernaOlika former av strukturstöd erhålls, t.ex. regional- och arbetsmarknadsstöd.Strukturfonderna är ett samlingsbegrepp för fyra fonder, (), Europeiska Regionala Utvecklingsfonden (ERUF), Fonden för FisketsUtveckling (FFU), Utvecklingssektionen vid (EUGFJ-utveckling) samt de s.k. gemenskapsinitiativen. Redovisning på statsbudgetenPå den svenska statsbudgeten bruttoredovisas det återflöde som administreras avsvenska myndigheter. Det vill säga betalningar från Europeiska kommissionenredovisas mot inkomsttitel, medan de utbetalningar som myndigheterna gör påkommissionens vägnar redovisas mot anslag på statsbudgetens utgiftssida. Dessaanslag är spridda under flera olika utgiftsområden. Betalningar från redovisas samlat under inkomsttypen 6000 Bidrag m.m. från EU ochspecificeras på separata inkomsttitlar. EU-avgiften redovisas underutgiftsområde 27, anslaget 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen.Sveriges mellanhavanden med EU skiljer sig mellan jordbruksfondensgarantisektion och strukturfonderna. Jordbruksfonden regleras den tredjevardagen i efter utbetalningsmånaden i . Förstrukturfonderna förskotteras medlemsländerna en viss del av bidragen ochdärefter överförs medel löpande under programperioden4. Slutlig reglering skervid programperiodens slut.I följande tabell sammanfattas det kassamässiga flödet mellan EU och den svenska statsbudgeten . I den konsoliderade resultaträkningenför staten redovisas avgiften till EU under Transfereringar. Återflöde från EUredovisas under Intäkter av bidrag. Redovisningen i resultaträkningen innefattar vissa periodiseringar och avviker därför något från redovisningen på anslag och inkomsttitlar enligt nedan.Tabell 7.1 Avgifter till och bidrag från EUMiljoner kronor19981999200020012002Tullavgift3 0302 8142 9793 0482 480Jordbruksavgifter359355312278194Momsbaserad avgift9 1497 3488 1697 9405 291BNI-baserad avgift8 6729 0859 6889 39612 125Storbritan-nienavgift1 3021 1472 610559Summa EU-avgift21 21020 88422 29523 27220 648Infasning-2750000Summa EU-avgift netto 120 93520 88422 29523 27220 648Bidrag från EUGFJ7 2467 1387 2277 0847 641Bidrag från FFU52914032Bidrag från ERUF4519237972521 303Bidrag från ESF1 6711 1126961 039211Bidrag till trans.eur.nätv.145911962991Övriga bidrag från EG9531254129Summa bidrag m.m.29 6139 2979 0328 4859 307Nettoflöde från statsbudgeten till EU11 32211 58713 26314 78711 3411 Avräknat mot anslag 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen2 Redovisat mot inkomsttitel grupp 6 Bidrag från EU m.m.Till skillnad från vad som redovisas under utgiftsområdesavsnittet i kapitel 4,där en jämförelse görs mellan budget och utfall, kommenteras i detta avsnittförändringar mellan 2001 och 2002.Sveriges avgift och nettoflöde till EU minskade med 2 624respektive . Minskningen beror på flera olika faktorer.Förutom att avgiften minskade genom att ett nytt beslut om egna medel börjadegälla , har flödena mellan åren förändrats beroende på regeringensbeslut om tidigareläggning av avgifterna samt på grund avminskade avgifter till följd av överskott i EU:s budget 2000 och 2001.Den mervärdesskattebaserade avgiften minskade med mellan2001 och 2002. Främst beror detta på att uttaget av avgiften reducerades mellan2001 och 2002 från av medlemsstaternas mervärdesskattebas till0,. Tidigareläggningarna av avgiften har medfört att avgiften för2002 ökat med 101 miljoner kronor.BNI-avgiften ökade 2002 med . Tidigareläggningarna harmedfört att avgiften ökat med 1 500 miljoner 2002, medan överskott i EU:s budget 2000 och 2001 inneburit att avgiften minskat med cirka 1 000 miljoner kronormellan 2001 och 2002. Återstoden av ökningen beror på att BNI-avgiften höjts pågrund av att övriga avgifter reducerats. BNI-avgiften utgör enrestfinansiering för att täcka behov sedan övriga avgifter fastställts.Sveriges finansieringsansvar för budgetreduktion har minskat med . Detta beror främst på att avgiftenför 2001 var ovanligt hög på grund av retroaktiva korrigeringar avStorbritanniens budgetreduktion , men också på att avgiftenför 2002 reducerats till av den tidigare andelen. DenStorbritannienavgift som betalades har även minskat med 103 miljonerkronor till följd av tidigareläggningarna.Tull- och jordbruksavgifterna har minskat med 568 respektive 84 miljoner kronorberoende på att den andel, som får behålla för att finansieraadministrativa kostnader, har höjts från till 25 procent.Inkomsterna från EU ökade med . Bidragen från EG:s jordbruks- och regionalfonder har ökat med 1 608 miljoner kronor.Bidragen från minskade däremot med , delvis till följd av att dokumentationen av den svenska medfinansieringen försenatsoch därmed rekvisitionen av bidrag från EU.Uppgifterna i tabell 7.1 ger ingen helhetsbild av alla effekterna avEU-medlemskapet för statsbudgeten. Förutom till de anslag som helt eller delvisfinansieras av EU-bidrag, måste hänsyn tas till att det förekommer utgifterföranledda av den medfinansiering som staten står för. Medfinansieringen är enförutsättning för att medel från bl. a. strukturfonderna skall kunna utbetalas.Kostnaderna för medfinansiering avräknas mot anslag, medan vissa medel erhållsfrån EU, exempelvis forskningsstöd, som inte redovisas på statsbudgeten (seovan). tog statliga myndigheter, universitet och högskolor emot i bidrag direkt från EU:s institutioner. Utgifter koppladetill medlemskapet förekommer naturligtvis även under myndighetersförvaltningsanslag. Eftersom samarbetet inom EU är integrerat i den nationellaverksamheten och utgifter för europeiskt samarbete förekom ärdessa dock mycket svåra att särskilja. Dessutom förekommer naturligtvisindirekta effekter, för såväl inkomster som utgifter, som inte går att beräkna.7.3 Anslag finansierade med EU-medelDet finns olika anslag som helt eller delvis finansieras av EU. Anslagfinansierade av EU-bidrag, som huvudsakligen utbetalas inom ramen för EG:sstrukturfonder och jordbruksfonden, uppgår till för 2002.Medel för att finansiera stöd från och strukturfonderredovisas mot inkomsttitel när medlen flyter in från EU och uppgår till 9,3miljarder kronor . Beroende på olika periodiseringseffekter skiljer sigutfallet på anslagen från vad som redovisats som bidrag från EU med 1,7miljarder kronor. beror på att bidragen från EG:ssocialfonder var betydligt lägre än de utgifter som avräknats mot motsvarandeanslag.Tabell 7.2 Anslag finansierade med EU-medelMiljoner kronorUOAnslagAnslagsnamnUtfall 2002812:7Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar221322:6(2001)Europeiska socialfonden m.m. för perioden 1995-1999-11322:6Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000-20061 3151933:6Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2000-20061 2822034:3Åtgärder för biologisk mångfald-52236:6Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk912341:4Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning92343:5Arealersättning och djurbidrag m.m.5 5432343:6Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter9172343:10Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m.462343:15Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten42344:2Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur1 759Summa10 982Nedan redogörs för fyra betydande anslag knutna till ochstrukturfonder. Anslag finansierade av Anslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m.Från anslaget utbetalas den arealersättning som svarar för den största andelenav direktstöd till jordbruket. Arealersättning lämnas med vissa undantag i helalandet och kan sökas av alla jordbrukare som uppfyller de i regelverken angivnakriterierna. Djurbidrag har tillkommit bl.a. för att kompensera jordbrukaren för sänkta köttpriser. Stöden är indelade i olika grupper beroende på djurslag ochberäknas på en viss foderareal relaterad till antal djur i besättningen. Anslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukterFrån anslaget utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av offentlig lagring, övrig intervention, exportbidrag och stöd till biodling m.m. Med interventionavses i detta sammanhang EG:s regleringar som påverkar utbudet av ochefterfrågan på animalie- och vegetabilieprodukter samt frukt och grönt och därinterventionsreglerna syftar till att stödja vissa prisnivåer. Intervention sker genom offentlig lagring (uppköp, lagring och försäljning av produkter för EG:sräkning), privat lagring, marknadsföringsstöd och stöd samt bidrag tillproduktion och konsumtion.Exportbidrag lämnas för att täcka skillnaden mellan gemenskapspris ochvärldsmarknadspris vid export till tredje land. Anslag finansierade av Anslaget 22:7 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000-2006Europeiska socialfonden är EU:s främsta verk-tyg för att förverkliga den europeiska sysselsättningsstrategin. Anslaget skafinansiera projektsom är inriktade på åtgärder som underlättar möjligheterna att få arbete, skapar lika förutsättningar för arbetskraften och medverkar till kompetensutveckling.Anslaget 33:8 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2000-2006Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) är det viktigaste instrumentet för gemenskapens regionalpolitik.