prop · GQ031d26 · 2003-01-01 00:00:00 — Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet - Ackreditering (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) uppgick intäkterna från uppdragsverksamheten till , vilket innebar ett något sämre resultat jämfört med föregående år. Kostnaderna översteg intäkterna med , vilket sammantaget innebär ett betydligt bättre resultat än föregående år (som redovisade ett underskott på ). Kvaliteten i verksamheten är fortsatt hög. Det är angeläget att SWEDAC fortsätter att verka för att utveckla svenska kontrollordningar i öppna system. I kraft av myndighetens internationella engagemang är det angeläget att arbetet med att förbättra och internationalisera bedömningskriterier avseende överensstämmelse av ställda säkerhetskrav drivs vidare. SWEDAC har en viktig roll att fylla i analysarbetet avseende kandidatländernas förutsättningar att ingå i EU:s inre marknad. Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet som översteg av anslaget skall disponeras. Beslutet innebar att skall disponeras av myndigheten. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.4 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 39:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Motsvarar 63 159 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamhet. Kollegiet är central förvaltningsmyndighet för utrikeshandel och handelspolitik. har tidigare också haft ett funktionsansvar för funktionen Utrikeshandel inom civilt försvar. Kollegiets funktionsansvar har emellertid upphört per i samband med att den pågående översynen av totalförsvaret medfört att den tidigare beredskapsförordningen har upphört. Förändringen saknar relevans för anslagets storlek. Det är angeläget att fortsätter att ha kontinuerlig beredskap att bistå i det löpande arbetet och förser regeringen med kvalificerat underlag inför beslut och förhandlingar. Detta gäller särskilt arbetet inom den gemensamma handelspolitiken, pågående WTO-förhandlingar, arbetet med EU:s anti-dumpningsåtgärder, arbetet för att förbättra den inre marknadens funktion och förhandlings arbetet i förhållande till länder utanför EU. Detsamma gäller kollegiets insatser för att öka kunskapen om handelspolitiska frågor i ett vidare perspektiv hos allmänheten. Vidare är kollegiets roller inom anmälningsprocedurerna och som samordningscentral och kontaktpunkt fortsatt viktiga. Regeringen ser också positivt på kollegiets fortsatta engagemang i webbplatserna Östersjöwebben och Gränslösa affärer samt ser det som angeläget att de lovande initiativen till twinning med kandidatländerna på reguljär basis införlivas i Kollegiets verksamhet. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 39:2 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Beloppet i Årsredovisningen för staten 2001 (skr. 2001/02:101) bilaga 7 avseende utgående reservation och ramöverföringsbelopp 2001 har korrigerats. Anslaget finansierar det statliga uppdraget till exportråd (), exportfrämjande insatser, importfrämjande, särskilda handelsfrämjande och handelspolitiska insatser samt Sverigeprofilering till stöd för främjande. verksamhet inriktas på tre områden: exportinformation, exportutveckling och exportkonsulting. Exportinformationen finansieras i huvudsak med statliga medel. Många exportutvecklingsprojekt är delfinansierade med statliga medel, medan konsultverksamheten sker på marknadsmässiga grunder. är det angeläget att offensiva satsningar görs inom exportfrämjandet. Regeringen föreslår därför en särskild satsning på exportfrämjande . prioriterar regeringen en förstärkning av exportfrämjandet med , varav avser finansiering av ett av staten helt ägt aktiebolag för exportkreditgivning. Detta sker utöver den förstärkning om som beslutades i budgetpropositionen . Förstärkningen i budgetpropositionen inriktas särskilt på exportinformation, exportfrämjande program för små och medelstora företag på strategiska marknader och områden, exportutvecklingsprogram, internationell marknadsföring av särskilda branscher och svenskt spjutspetskunnande i samarbete mellan offentliga och privata aktörer, förstärkt svensk närvaro i ekonomiskt dynamiska regioner, importfrämjande samt särskilda handelsfrämjande och handelspolitiska åtgärder. Regeringen fattade beslut om bidrag om totalt för en fortsatt satsning på export av svensk miljöteknik genom program Svensk miljöteknikexport, varav belastar anslag. Regeringen kommer att ta ställning till etablerandet av ett nationellt centrum för miljöteknikexport. Regeringen avsätter vidare till i utlandet (NSU) för vardera budgetåren 2003 och 2004 till stöd för Sverigeprofilering. Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet som översteg av anslaget skall disponeras. Beslutet innebar att ställs till regeringens disposition och att disponeras av berörda myndigheter eller motsvarande. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.8 Tabell Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 39:3 Exportfrämjande verksamhet Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 4.8.439:4 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning 1 Motsvarar 141 tkr prisnivå. AB Svensk Exportkredits (SEK) verksamhet syftar främst till att främja svensk export genom att tillhandahålla medellång och lång exportfinansiering till svenska företag. Anslaget disponeras för ersättning till AB för underskott som huvudsakligen utgörs av valutakursskillnader mellan ränteintäkter och räntekostnader för vissa äldre krediter. Dessa kommer att förfalla . Villkoren för statsstödda krediter följer den överenskommelse om statligt stöd vid exportkreditgivning inom ramen för som godkänt. Systemet med statsstödda exportkrediter gav 2001 ett överskott på . AB SEK budgeterar ett överskott i det statsstödda systemet såväl för som för de närmast följande budgetåren. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Anslaget disponeras för ersättning för underskott som utgör skillnad mellan ränteintäkt och räntekostnad i olika valutor för vissa äldre krediter. Dessa ränteskillnader avtar i takt med att gamla krediter förfaller. Utgifterna belastar främst anslagssparandet. Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet som översteg . Beslutet innebar att skall disponeras av Kammarkollegiet och föras bort som indragning. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Regeringen avser att bilda ett av staten helt ägt exportfinansieringsbolag för att underlätta exportfinansiering på vissa marknader. Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 39:4 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Motsvarar 70 734 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamheten vid Delegationen för utländska investeringar i (Invest in , ). Agency är den centrala myndigheten för investeringsfrämjande åtgärder i . Verksamheten inriktas på informationsinsatser, marknadsföringsprojekt inom särskilda fokusområden samt regional samverkan och utbildningsverksamhet. Verksamheten finansieras dels med anslagsmedel, dels med bidrag från regeringen avseende främst regionalpolitiska medel och från partners i projektverksamheten. är det angeläget med fortsatta offensiva satsningar inom investeringsfrämjandet. Regeringen föreslår därför en särskild satsning på investeringsfrämjande under 2003-2004. prioriterar regeringen en förstärkning av investeringsfrämjandet med utöver den förstärkning om som beslutades i budgetpropositionen . Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet som översteg av anslaget skall disponeras. Beslutet innebar att skall disponeras av myndigheten. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 4.12 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 39:5 Investeringsfrämjande Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Anslaget Näringslivsutveckling i (Östersjömiljard 2) avser . Anslaget finansierar det tidsbegränsade (1999- 2003) programmet Näringslivsutveckling i Ös- tersjöregionen (Östersjömiljard 2). Medlen skall användas för näringslivssatsningar och omfatta stöd till företagsetableringar, projektexport och marknadssatsningar samt till angelägna miljö- och energisatsningar och andra främjandeinsatser. Särskild vikt skall fästas vid små och medelstora företags deltagande i näringsliv. Verksamheten skall samordnas med och komplettera utvecklingssamarbetet med . Regeringen har anvisat till programmet Näringslivsutveckling i . Regeringen föreslår att anslås för . Inom ramen för stödet till näringslivsutveckling i avsattes ekonomiska vårproposition medel för att finansiera utgifter för integrationsfrämjande åtgärder i . De samlade utgifterna för beräknas till . Eftersom programmet Näringslivsutveckling i temporärt ingår i verksamhet belastas anslaget med vissa förvaltningsutgifter. Utfallet 2002 beräknas till . avses högst avdelas för administrativa utgifter. Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet som översteg av anslaget skall disponeras. Beslutet innebar att skall ställas till regeringens disposition och disponeras av berörda myndigheter. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 slaget Näringslivsutveckling i upphör . Tabell 4.14 Tabell Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 39:6 Näringslivsutveckling i Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Anslaget Näringslivsutveckling i (Östersjömiljard 2) avser . 4.8.739:7 Avgifter till internationella handelsorganisationer Anslaget disponeras för avgifter och bidrag för deltagande i vissa internationella närings- och handelspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samt fluktuationer i valutakurser. Anslaget disponeras av regeringen och belastas för avgifter och bidrag till nedanstående organ. Deltagandet bedöms av regeringen som nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan på den internationella utvecklingen, för ett aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete samt för informationsinhämtning på för viktiga områden. Anslaget täcker avgifter till följande organisationer: Internationella rådet för samarbete på tullområdet (WCO) Internationella Byrån för Utställningar i Pa- ris () 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 för Provning och Kontroll (EOTC). Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet som översteg av anslaget skall disponeras. Beslutet innebar att skall ställas till regeringens disposition. Tabell 4.16 Tabell Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 39:7 Avgifter till internationella handelsorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag () uppgift är att främja svensk export genom utfärdande av garantier. Garantierna skyddar mot förlustrisk i samband med export till och investeringar i utlandet. Verksamheten skall bedrivas så att den är självbärande över tiden och ger ett stöd åt den svenska exporten som motsvarar vad konkurrerande företag i andra länder kan erhålla. EKN uppvisade ett positivt resultat, , trots stora avsättningar för riskkoncentration. Detta överskott har åstadkommits trots fortsatt stora avsättningar för riskkoncentration. Ramutnyttjandet uppgick till för ordinarie exportkreditgarantier och till för investeringsgarantier. Siffrorna avser nettoengagemanget efter schablonmässiga justeringar av utfästelsebeloppen. Schablonen innebär att icke bindande utfästelser medräknas till i ramutnyttjandet, förhandsbesked till och bindande utfästelser och förbindelser till . Utnyttjandet av investeringsgarantier har minskat kraftigt och beror till största delen på att man i invester- ingsverksamheten i högre utsträckning använder sig av externa finansiärer. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.17 Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Intäkt -kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Budget och prognos är upprättade enligt kassamässiga principer till skillnad från EKN:s årsredovisning som upprättats enligt riskmässiga principer. De senare belastas även av reservationer för riskerna i engagemang och skadefordringar. Utöver intäkter i form av garantipremier redovisar EKN stora intäkter i form av återvinningar. Av kostnaderna utgör huvuddelen skadeutbetalningar. Skadeutbetalningar och återvinningar är mycket svåra att prognostisera och beror till stor del på omvärldsfaktorer. Det kassamässiga resultatet 2002 beräknas bli . Prognoserna är också positiva vilket innebär att likviditeten fortsätter att förbättras. Regeringen föreslår att har en låneram på för investeringar . Regeringen föreslår vidare att beslutar att ramen för exportkreditgarantier skall uppgå till 200 miljarder, samt att ramen för investeringsgarantier skall uppgå till . Vidare föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att för besluta att EKN liksom tidigare får obegränsad upplåningsrätt i för skadeutbetalningar. Regeringen avser att revidera reglerna för investeringsgarantier för att dessa skall vara i enlighet med förändringarna i investeringsmönstret och anpassas till våra konkurrentsländers motsvarande system. Investeringar finansieras i större utsträckning med lån som finansieras av banker och andra kreditinrättningar, s.k. trepartslån. In- vesteringar finansieras oftast till högre belopp än leveransvärdet eftersom man behöver finansiera lokala kostnader och rörelsekapital, vilket kallas merfinansiering. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ändring är att investeringarna oftast sker i utländsk valuta samt att investeraren behöver täcka kommersiella risker som valutadepreciering. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att vidga mandatet för investeringsgarantier till att omfatta trepartslån, merfinansiering, utfärda garantier i utländsk valuta samt att täcka kommersiella risker vid trepartslån. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Till konsumentområdet hör , /(inklusive ), , och . konsumentområdet hör även frågor som rör stöd till konsumentorganisationer och konsumentforskning samt bidrag till miljömärkning av produkter. Konsumentpolitiken består därutöver av en rad insatser inom andra politikområden som beskrivs nedan. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 40:5 Åtgärder på konsumentområdet 40:6 Bidrag till miljömärkning av produkter Totalt för politikområdet konsumentpolitik 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Summan omfattar även äldre anslag om 700 tkr från anslaget F5 Stöd till konsumentorganisationer som upphörde . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 5.3.1Mål, villkor och resultatindikatorer De nuvarande målen för konsumentpolitiken fastställdes av i enlighet med propositionen Handlingsplan för konsumentpolitiken 20012005 (prop. 2000/01:135, bet. 2001/02:LU2, rskr. 2001/2001:51). Propositionen föregicks av betänkandet Starka konsumenter i en gränslös värld (SOU 2000:29). De övergripande målen för konsumentpolitiken är: N Konsumenternas ställning och inflytande på marknaden skall stärkas, inflytandemålet. N Hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt, hushållningsmålet. N Konsumenternas hälsa och säkerhet skall skyddas, säkerhetsmålet. N Sådana konsumtions- och produktionsmönster skall utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling, miljömålet. N Konsumenterna skall ha tillgång till god vägledning, information och utbildning, kunskapsmålet. Målen skall vara styrande för såväl det nationella konsumentpolitiska arbetet som arbete i EU och andra internationella forum. 5.3.2Mål som resultatbedömningen bygger på De mål för konsumentpolitiken som resultatbedömningen bygger på fastställdes av 1995 (prop. 1994/95:140, bet. 1994/95:LU32, rskr. 1994/95:438). Målen utgjorde även politikområdets fyra verksamhetsområden. Som nämnts ovan har dessa mål fr.o.m. ersatts av nya konsumentpolitiska mål. Målen som resultatbedömningen bygger på är: N Att ge hushållen goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt, hushållningsmålet. N Att ge konsumenterna en stark ställning på marknaden, marknadsmålet. N Att skydda konsumenternas hälsa och säkerhet, säkerhetsmålet. N Att medverka till att sådana produktions- och konsumtionsmönster utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling, miljömålet. Konsumentpolitiken, vars övergripande inriktning är att konsumenterna skall vara starka och välinformerade, är en viktig förutsättning för en fungerande marknadsekonomi. Marknadsmekanismerna utgör ett signalsystem för producenter och konsumenter samt gör det möjligt för nya företag att växa fram som svar på konsumenternas efterfrågan. Statens uppgift är att skapa stabila spelregler och att tillhandahålla de marknadsoberoende organ som behövs för att upprätthålla marknadsekonomin. Konsumentpolitiken är också en del av välfärdspolitiken och skall stödja enskilda människor i deras egenskap av konsumenter för att ge dem ett större inflytande och för att få dem att känna sig trygga på marknaden. spelar konsumenterna en viktig roll i miljöpolitiken. Välinformerade konsumenter kan bidra till en förbättrad miljö och hållbar utveckling genom eget agerande vid inköp och användning av produkter och tjänster. Den svenska konsumentpolitiken är en del av den europeiska konsumentpolitiken. Godkännandet av Amsterdamfördraget innebar en förstärkning av grunden för konsumentpolitiken inom EU. Konsumentfrågorna är prioriterade i EU-arbete. överlämnade regeringen skrivelsen Mål och inriktning för det svenska arbetet med konsumentfrågor i EU (skr. 2001/02:148) som rör regeringens arbete . Skrivelsen behandlar övergripande frågor om bl.a. harmonisering av konsumentskyddet, marknadskontroll och konsumentinflytande. har inte haft några invändningar mot regeringens skrivelse. I propositionen Handlingsplan för konsumentpolitiken 20012005 (prop. 2000/01:135) anger regeringen de åtta delmål som gäller för perioden 20012005 och som tydliggör regeringens prioriteringar inom ramen för de fem övergripande målen för konsumentpolitiken. Delmålen utgör basen för de prioriteringar som kommer att utgöra politikområdets åtta verksamhetsområden 20012005: 1.Vägledning, information och utbildning Följande prioriteringar per verksamhetsområde, föreslås gälla för konsumentområdet 2003. Vägledning, information och utbildning Vägledning, information och utbildning till konsumenter skall vidareutvecklas. satsning om på konsumentvägledning skall utvärderas. fortsätter informationsaktiviteter riktade mot konsumentvägledare att vara avgiftsfria. Boendefrågor skall prioriteras i arbete. Ideella organisationer skall ges möjligheter till ökat inflytande i konsumentpolitiken. En särskild satsning om totalt ur Allmänna arvsfonden görs på ungdomsprojekt . Konsumenterna skall ges en starkare ställning på de finansiella marknaderna. Utredningen om finansiell rådgivning till konsumenter presenterade sitt betänkande (SOU 2002:41). En proposition planeras till 2003. En utvärdering av lagen om försöksverksamhet avseende medverkan av Konsument- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ombudsmannen i vissa tvister kommer att påbörjas. Arbetet med att förbättra informationen om pensioner kommer att påbörjas. Arbetet med genomförandet av det nya produktsäkerhetsdirektivet har påbörjats. En utredning har tillsatts med uppdrag att lämna förslag till hur direktivet skall genomföras i svensk lagstiftning (dir. 2001:51). skall få i uppdrag att närmare studera tjänstesäkerhet. Konsumentforskning skall stödjas. Regeringens tidigare beviljade stöd med totalt till vid har utökats. Arbetet med att bilda ett vetenskapligt råd inom konsumentområdet fortsätter. Konsumenterna skall ges förbättrad information om priser. En översyn av prisinformationslagen presenterades (SOU 2002:54). En proposition planeras till 2003. Arbetet med prisjämförelser skall utvecklas. Konsumenterna skall ges bättre förutsättningar att agera på konkurrensutsatta marknader. skall i samarbete med genomföra systematiska studier av vilka konsekvenser de konkurrensutsatta marknaderna har fått för konsumenterna. Arbetet skall utgå ifrån nya delmål som skall presenteras i en skrivelse till . ordförandeskap i det nordiska samarbetet ordförandeskap i det nordiska samarbetet kommer att uppmärksammas inom politikområdet, förutom ämbetsmannakommittémöten och konsumentministerråd kommer att arrangera bl.a. seminarium och workshops. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Som tidigare nämnts utgjorde de fyra mål för konsumentpolitiken som gällde politikområdets fyra verksamhetsområden: 2.Konsumenternas ställning på marknaden har regeringen gjort en satsning omfattande för att främja den kommunala konsumentvägledningen. Satsningen har tagit formen av ett utvecklingsstöd som administrerats av . 43 projekt har beviljats stöd omfattande . Totalt 80 kommuner berörs av projekten. För att underlätta integrationen av konsumentfrågor i andra politikområden har konsumentministern, i enlighet med Handlingsplanen för konsumentpolitiken 20012005 (prop. 2000/01:135), bildat ett råd för konsumentfrågor i , kallat Regeringens råd för konsumentfrågor. I rådet, som leds av konsumentministern, deltar ett tiotal myndigheter bl.a. , , , , och . Rådet skall bl.a. diskutera tjänster av allmänt intresse, forskning och hur konsumenterna bättre skall kunna försäkras säkra produkter och livsmedel. Regeringen har beviljat bidrag till paraplyorganisationerna Konsumentråd och Konsumenter i Samverkan samt till särskilda projekt. fick Konsumentråd , vilket innebar en ökning med jämfört med . Konsumenter i Samverkan fick , , och det innebar en ökning med . Bidragen till särskilda projekt, som administreras av , ökade med och omfattade . Syftet med bidragen är att stimulera ideella organisationers arbete med konsumentfrågor, bl.a. för att de spelar en viktig roll i det europeiska samarbetet. Verksamhetsområde 1: Hushållsekonomi Inom verksamhetsområdet verkar och . genomför pris- och matkostnadsundersökningar och ger praktiskt stöd till lokala konsumentvägledare, lärare m.fl. Verket gör också beräkningar av skäliga levnadsomkostnader som bl.a. används i arbete med försörjningsstöd. Hushållsekonomisk information lämnas också direkt till konsumenterna, bl.a. via verkets webbplats. ansvarar för registrering av fastighetsmäklare enligt fastighetsmäklarlagen (1995:400). Verksamhetsområde 2: Konsumenternas ställning på marknaden Inom verksamhetsområdet verkar , , , och . () är en specialdomstol som enligt lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. handlägger mål och ärenden enligt flera lagar. MD är enda instans i mål enligt avtalsvillkorslagarna, produktsäkerhetslagen, lagen om ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling samt i vissa mål och ärenden enligt konkurrenslagen. MD är också enda instans i marknadsföringsmål ifråga om förbud och ålägganden enligt marknadsföringslagen. MD följer rättspraxis i konkurrens- och konsumentfrågor.