prop · GQ031d5 · 2003-01-01 00:00:00 — Andelen kvinnliga chefer var inom polispersonalen () och inom kategorin civilanställda (). Arbete pågår med att implementera jämställdhetsfrågorna i verksamheten. Vid de största myndigheterna finns heltidsanställda jämställdhetshandläggare. För att öka antalet kvinnliga chefer har det nationella nätverket för kvinnliga poliser tagit fram en utbildning för kvinnor som är intresserade av chefsbefattningar. ningen har genomförts vid flera polismyndigheter. har utarbetat en övergripande handlingsplan för etnisk mångfald. En mångfaldsgrupp har inrättats vid . Fyra polismyndigheter har tagit fram egna planer. Övriga myndigheter arbetar med att ta fram sådana planer. Av de ca 530 studerande som påbörjade grundutbildningen var kvinnor. Andelen med utländsk bakgrund var oförändrad, . har vidtagit åtgärder för att få fler kvinnor och personer med utländsk bakgrund att söka sig till polisutbildningen. Jämställdhet och mångfald inom polisen har stor betydelse för polisens legitimitet, trovärdighet och framtida utveckling. Det är viktigt att olika gruppers kunskaper och erfarenheter kan tillföras polisen och användas i arbetet. En balanserad sammansättning av personal med olika ålder, etnicitet, kön, bakgrund och erfarenhet kan bidra till nytänkande och öppenhet och därmed till ökad effektivitet. Flera åtgärder har vidtagits för ökad jämställdhet och ökad mångfald inom polisen. återstår mycket att göra. och polismyndigheterna bör anstränga sig ytterligare för att driva jämställdhets- och mångfaldsarbetet framåt. Regeringen har i regleringsbrevet gett som återrapporteringskrav att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att åstadkomma jämställdhet mellan kvinnor och män inom organisationen. Sjukfrånvaron bland poliser uppgick till . Detta motsvarar ca 850 poliser. Det är en ökning från föregående år då sjukfrånvaron uppgick till . Långtidssjukfrånvaron har ökat från till . Händelserna i samband med i ledde till ett stort antal anmälningar om arbetsskador. Arbetsmiljöarbetet har också påverkats av terrordåden i . En utredning har genomförts som belyst bl.a. arbetsmiljökonsekvenserna av Göteborgshändelserna. Utredningen har lämnat förslag angående utrustning, polistaktik och logistik. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 En god arbetsgivare skall arbeta för att minska sjukfrånvaro som kan relateras till arbetsmiljön. Det är inte minst viktigt inom organisationer som polisen, där såväl arbetsuppgifter som arbetstider kan medföra stora påfrestningar på personalen. bör därför fortsätta att tillsammans med polismyndigheterna driva frågor om arbetsmiljön. Regeringen har i regleringsbrevet gett som återrapporteringskrav att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att minska sjukfrånvaron och förbättra arbetsmiljön. presenterades betänkandet Ett tryggare Ett gemensamt system för mobil kommunikation (SOU 1998:143). Utredningen har föreslagit att ett gemensamt radiokommunikationssystem för all samhällsviktig verksamhet, baserat på s.k. Tetra-standard, införs i hela landet. Enligt är polisväsendets nuvarande radiokommunikationssystem föråldrat och bör bytas ut. Det system som används för radiokommunikation i storstäderna får enligt gällande tilldelning endast användas fram till utgången av 2003. Därefter anser att polisen bör övergå till ett landstäckande gemensamt system för radiokommunikation. Statskontoret har haft i uppdrag att upphandla ett gemensamt radiokommunikationssystem. Uppdraget har avbrutits och regeringen tillsatte en förhandlingsman. Uppgiften var att med tänkbara användare av ett nationellt radiokommunikationssystem baserat på Tetrastandard föra en dialog om hur, när och till vilken kostnad användarna kan och vill ansluta sig till systemet. Uppdraget redovisades till regeringen . Polisen har tillsatt ett projekt som har tagit fram en kravspecifikation inför en upphandling av ett nytt nationellt radiosystem för polisen. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med syfte att presentera ett underlag som kan ligga till grund för ett beslut av regeringen att genomföra en upphandling av ett ramavtal för ett gemensamt kommunikationsnät för skydd och säkerhet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 bete med kravspecifikationen skall tillvaratas av utredaren. Utredaren har även till uppdrag att efter beslut av regeringen genomföra en sådan upphandling. Regeringen anser att väl fungerande radiokommunikation för polisen och andra samhällsviktiga verksamheter är av stor betydelse. Det fortsatta arbetet bör inriktas på att få till stånd ett gemensamt nationellt radiokommunikationssystem. Systemet bör byggas ut successivt med inriktning på att åstadkomma ett landstäckande system. Från en relativt hög nivå har service och tillgänglighet samt kvalitet vid handläggning av förvaltningsärenden blivit bättre i många av polismyndigheterna. Detta är ett resultat av främst utökad teknikanvändning och kompetensutveckling. Genomströmningstiderna för förvaltningsärenden har dock varit fortsatt förhållandevis långa. Snabb handläggning av förvaltningsärenden och en hög servicenivå gagnar både rättssäkerheten och medborgarnas förtroende för polisen. Det är därför positivt att polisen håller en fortsatt hög nivå på service och tillgänglighet. Ett skäl till de långa genomströmningstiderna är enligt att polisen har avslutat gamla förvaltningsärenden. En av Säkerhetspolisens viktigaste uppgifter är att genom kontroll och rådgivning till myndigheter och företag medverka till att dessa har ett med hänsyn till verksamheten tillfredsställande säkerhetsskydd. En viktig del i det arbetet är utbildning och information till den personal som hanterar hemlig information. Vid besök på myndigheter och företag prioriteras därför sådana insatser. 8 000 personer fått någon form av säkerhetsskyddsrådgivning eller information genom Sä- kerhetspolisens försorg. Behovet av säkerhetsskyddsåtgärder med anledning av det svenska EU-ordförandeskapet har inneburit att säkerhetsskyddet fått avstå från eller skjuta upp övriga aktiviteter under årets första hälft. Säkerhetspolisens arbete med framtagandet av hotbilder, tekniskt skydd, registerkontroll och delegaternas personliga säkerhet har bedrivits i samverkan med företrädare för , den öppna polisen och lokala intressenter. I sin rådgivningsverksamhet måste Säkerhetspolisen bl.a. kunna beskriva de hot och risker som ett större teknikberoende innebär. Säkerhetsskyddet har därför ett särskilt ansvar för analys av den utveckling som kan leda till en ökad teknisk sårbarhet i samhället. Säkerhetsskyddet handlägger också de uppgifter i registerkontrollverksamheten som Säkerhetspolisen enligt säkerhetsskyddslagstiftningen ansvarar för. har drygt 66 000 personer varit föremål för registerkontroll. Personskyddsverksamheten inom omfattar bevaknings- och säkerhetsarbete som avser den centrala statsledningen, kungafamiljen och utländsk diplomatisk personal eller som har samband med statsbesök eller liknande händelser. har den tidigare låga hotbilden förändrats, dels med anledning av den omfattande mötesverksamheten under det svenska EU-ordförandeskapet, dels till följd av terrorattentaten i . Skyddsinsatserna har därför varit extra omfattande . Förutom ett permanent skydd för den centrala statsledningen och kungafamiljen samt viss diplomatisk personal har temporärt personskydd satts in i cirka 200 fall. Säkerhetspolisens brottsförebyggande och brottsbeivrande arbete på författningsskyddets område har främst omfattat riktade åtgärder mot inhemska grupper, nätverk och enskilda individer som genom sitt handlande visat att de är beredda att använda våld eller hot om våld i syfte att nå politisk . Främst handlar det om personer med anknytning till den högerextrema vit maktmiljön eller den vänsterorienterade autonoma miljön. Till följd av det svenska EU-ordförandeskapet har författningsskyddets verksamhet fått en sär- Ordförandeskapet har inneburit ett ökat behov av insamling och analys av underrättelser till grund för de hotbildsbedömningar som krävts för säkerhetsarbetet kring de olika EU-mötena. Liksom tidigare anser Säkerhetspolisen att hotbilden mot rikets inre säkerhet inte är så hög att det föreligger någon risk för det svenska statsskicket. Säkerhetspolisen gör bedömningen att någon ändring i detta hänseende inte heller kommer att ske i ett längre perspektiv. Däremot finns det utomparlamentariska grupper och enskilda medlemmar i sådana som utgör ett hot mot våra demokratiska värden. Detta genom att de använder brott för att nå sina politiska mål eller i syfte att inskränka enskilda individers medborgerliga fri- och rättigheter. De som riskerar att utsättas för extremistisk brottslighet är politiska motståndare, myndighetsföreträdare samt representanter för olika minoritetsgrupper i samhället. Enligt bedömning är underrättelsehotet mot påtagligt. Detta förklaras av att är intressant inom flera av de områden som prioriteras av utländska underrättelseaktörer. Flera stora underrättelsetjänster har, enligt Säkerhetspolisen, en omfattande närvaro i . har underrättelseinhämtningen inom de vetenskapliga och tekniska områdena ökat i omfattning, medan den politiska underrättelseverksamheten i viss mån minskat. har Säkerhetspolisen ingripit mot utländska underrättelsetjänsters försök att kartlägga oppositionella flyktingar och organisationer i . Denna verksamhet har tagits på stort allvar då den riskerar att äventyra enskilda individers säkerhet och ytterst kan få effekter på politiska integritet. Säkerhetspolisens arbete för att förhindra spridningen av massförstörelsevapen har bedrivits i nära samarbete med andra myndigheter. Efter terrorattentaten i har fokuseringen mot de icke-statliga aktörer som har ambition att skaffa massförstörelsevapen ökat. Säkerhetspolisen har lyckats avbryta ett antal värvningsförsök och andra verksamheter som har bedrivits av utländska underrättelsetjänster. Dessa insatser har bl.a. resulterat i att ett antal personer från andra stater som äg- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 nat sig åt underrättelseaktiviteter i är verksamma här. Terrorismbekämpningen har till uppgift att bekämpa internationell terrorism samt att förebygga och avslöja flyktingspionage och annan förföljelse av utlänningar i från regimer eller organisationer i andra länder som förknippas med politiskt motiverat våld. Efter terrorattentaten i har Säkerhetspolisen intensifierat kartläggningen av det islamistiska extremistnätverkets förgreningar i . Kartläggningen har resulterat i kunskaper om en ny generation extrema islamister i , som inte varit föremål för Säkerhetspolisens intresse. Säkerhetspolisen gör bedömningen att hotet från det islamistiska nätverket även fortsättningsvis riktas mot tredje land och främst mot amerikanska intressen. har det inte funnits några konkreta hot om terrorattentat på svenskt territotium. har det ställts särskilt stora krav på Säkerhetspolisens förmåga att samarbeta internationellt. Utbytet av information mellan Säkerhetspolisen och utländska säkerhets- och underrättelsetjänster har ökat väsentligt i omfattning efter terrorattentaten i . Ett viktigt inslag i den förebyggande terrorismbekämpningen är att verka för att utländska medborgare som är aktiva i organisationer som utövar politiskt motiverat våld avvisas eller utvisas från . Detta sker genom yttranden till över asylansökningar. , och regeringen begär vidare yttranden från Säkerhetspolisen i ärenden rörande uppehållstillstånd. har Säkerhetspolisen yttrat sig i 3635 sådana ärenden, vilket innebär att antalet ärenden ökat markant . I av dessa har Säkerhetspolisen avstyrkt bifall till ansökan. Säkerhetspolisen svarar vidare för analyser av hot som riktar sig framför allt mot enskilda personer men också mot institutioner av olika slag. Dessa analyser utgör grunden inte bara för Sä- kerhetspolisens utan också för andra polismyndigheters skyddsinsatser. Säkerhetspolisen följer kontinuerligt upp hotbilden mot den centrala statsledningen och kungafamiljen. Därtill genomförs generella analyser av hotbilden mot EU:s och främmande staters intressen i . Totalt har 18 sådana generella hotbildsbedömningar gjorts . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 taktiska hotbildsanalyser har tagits fram med anledning av särskilda händelser eller omständigheter, exempelvis inför statsbesök, EU-mö- ten eller konferenser. har det inkommit 392 framställningar om att få ta del av uppgifter ur Säkerhetspolisens register. Säkerhetspolisen har beslutat i 338 sådana fall (inklusive balans ). I 118 av ärendena förekom sökanden hos . Uppgifter lämnades ut i 93 av dessa. Säkerhetspolisens verksamhetsår 2001 har till stora delar präglats av det svenska EU-ordföran- deskapet och situationen efter terrorattentaten i . Säkerhetspolisen har i samband med de påfrestningar som händelserna inneburit för verksamheten visat en önskvärd flexibilitet i prioritering och resursfördelning. Det är särskilt viktigt att en säkerhetsunderrättelsetjänst har en väl fungerande omvärldsbevakning och hotbildsanalys för att uppmärksamma och bedöma de omvärldsförändringar som kan påverka hotbilden mot . Organisationen bör sedan kunna anpassa verksamheten till de hot som är aktuella. Den internationella kampen mot terrorism har ställt stora krav på Säkerhetspolisens förmåga att samarbeta med utländska säkerhets- och underrättelsetjänster. Det är angeläget att Säkerhetspolisen även fortsättningsvis bidrar med sin kunskap och erfarenhet i internationella sammanhang. Hotbilden beträffande terrordåd på svenskt territorium förefaller vara fortsatt låg. Det är trots detta en viktig uppgift för Säkerhetspolisen att kartlägga de internationella terroristnätverkens förgreningar samt att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att inte skall kunna fungera som en bas för planering och genomförande av terrordåd i andra länder. Säkerhetspolisen har delvis prioriterat bekämpningen av brott med inhemska extremistiska motiv. Kampen mot den högerextremistiska brottsligheten liksom mot brott begångna av anhängare till den autonoma miljön är en viktig uppgift. Trots att dessa extremistmiljöer inte hotar det svenska statsskicket är brottsligheten ändå allvarlig eftersom den utgör ett hot mot grundläggande demokratiska värderingar och kan äventyra enskilda individers fri- och rättigheter. Verksamheterna inom det allmänna säkerhetsskyddet och kontraspionaget har fått en delvis minskad prioritet . Trots detta har säkerhetsskyddet lagt stora resurser på att utbilda och informera personal i myndigheter och företag som hanterar hemlig information. Detta har förbättrat deras möjligheter att upprätthålla ett gott säkerhetsskydd. Något som blir allt viktigare i takt med informationsteknologins utveckling. Även inom kontraspionagets område har verksamheten givit ett gott resultat genom att ett antal personer som bedrivit olagliga underrättelseaktiviteter är verksamma i landet. Arbetet med att hindra spridningen av massförstörelsevapen är också en angelägen uppgift för Säkerhetspolisen. Ett väl fungerande samarbete, såväl nationellt som internationellt, är av största vikt i frågor som rör massförstörelsevapen och risken för användning av NBC-vapen i extremist- och terroristkretsar. Ett väl fungerande samarbete mellan Säkerhetspolisen och den öppna polisen är av avgörande betydelse för kampen mot grov och organiserad brottslighet. Arbetet med att skapa goda förutsättningar för den samlade kampen mot sådan brottslighet fortskrider. Regeringen beslutade att skulle återuppta sitt utredningsuppdrag att på begäran av enskilda utreda om deras anställningsförhållanden påverkats på ett orimligt sätt av att uppgifter lämnats ut ur Säkerhetspolisens register. redovisade sitt regeringsuppdrag. 94 personer hade begärt utredning. konstaterade i två av fallen att anställningsförhållanden hade påverkats på ett orimligt sätt av utlämnande av uppgifter ur Säkerhetspolisens register. Regeringen beslutade att var och en av de två som drabbats på detta sätt skulle tillerkännas ersättning ex med . Åklagarväsendets övergripande mål för var att se till att den som hade begått brott lagfördes. Följande verksamhetsmål gällde för åklagarväsendet. Lagföringen skall öka och kvaliteten på förundersökningarna skall höjas. Antalet avslutade ärenden skall uppgå till minst det antal som kommit in. Genomströmningstiden skall minska. Rättstillämpningen skall vara enhetlig. Riksåklagaren skall som åklagare i verka för rättsutveckling och rättsbildning inom rättsområden där behovet av ledning är nödvändigt för den prak- För del gällde dessutom att förebygga och upptäcka ekonomisk brottslighet. skulle genom nya arbetsmetoder och hög kompetens skapa förutsättningar för en effektiv ekobrottsbekämpning. Det arbetet skulle särskilt inriktas på att utveckla och ytterligare förstärka bekämpningen av den kvalificerade, omfattande eller gränsöverskridande ekonomiska brottsligheten. Målet för stabsfunktionerna vid var att ge regeringen och andra intressenter en bättre helhetsbild av den ekonomiska brottsligheten och bättre möjligheter att förutse utvecklingen på området. Berörda myndigheter skulle på ett så tidigt stadium som möjligt informeras om nya former av ekonomisk kriminalitet. har i enlighet med de kriminalpolitiska prioriteringarna använt stora resurser för att bekämpa vålds- och narkotikabrott, ekonomisk brottslighet och miljöbrottslighet. Av de brottmålsärenden som åklagarna avslutade avsåg sammanlagt dessa brottstyper. förbrukade , eller av hela resursanvändningen, för att bekämpa dessa brottstyper. Åklagarnas totala balanser minskade från 55 377 till 54 594 ärenden. Av denna balans fanns 22 802 ärenden hos polisen för utredning och 24 991 hos domstol i avvaktan på huvudförhandling och dom. Det antal brottsmisstankar som polisen redovisade till åklagarorganisationen var i princip oförändrat jämfört med . Det kom in 446 304 brottsmisstankar . ökade antalet till 452 430 för att sjunka marginellt till 452 138. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Åklagarna avslutade ca 16 000 fler brottsmisstankar än vad som kom in. Utvecklingen har varit densamma . Antalet avslutade brottsmisstankar minskade med ca 8 000 jämfört med . Av dessa avsåg emellertid 7 000 bötesbrott vilket innebär att förändringen inte är lika stor när det gäller åklagarnas arbetsbelastning. har gjort stora satsningar på att förkorta genomströmningstiderna. Den genomsnittliga tiden för åklagare att fatta beslut i åtalsfrågan i färdiga förundersökningar minskade jämfört med (från 48 exklusive ekobrott). Åklagarna beslutade om av alla brottsmisstankar i färdiga förundersökningar . Riksåklagarens mål har varit att den genomsnittliga genomströmningstiden för brottsmisstankar i färdiga förundersökningar skall vara . Lagföringsandelen, dvs. andelen av alla avslutade brottsmisstankar som lett till beslut om åtal, strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse, var . Lagföringsandelen har i princip varit oförändrad . De stora satsningar som Riksåklagaren och åklagarmyndigheterna har gjort för att förkorta åklagarnas genomströmningstider har varit lyckosamma. Regeringen bedömer liksom Riksåklagaren att det är ändamålsenligt att kräva att åklagarna skall förkorta sina genomströmningstider ytterligare. Denna bedömning har kommit till uttryck i det senaste regleringsbrevet för åklagarorganisationen där det anges att åklagarnas genomströmningstider skall vara fortsatt korta. Däremot finns det fortfarande mycket att göra för att i enskilda brottsmålsärenden minska den totala genomströmningstiden från brottsanmälan till åtal och dom. Därför är det en prioriterad uppgift för polisen att med kraft fortsätta utveckla förstahandsåtgärderna vid brottsutredningar och att fortsätta sprida modellen med en s.k. andra linje. Dessutom är det viktigt att polisen breddar och förstärker den polisiära förundersökningskompetensen (se avsnitt 4.6.1 Polisväsendet, Utredningsverksamheten). Det är angeläget att åklagarorganisationen även i fortsättningen i största möjliga utsträckning medverkar i polisens utvecklingsarbete på dessa områden. Det är enligt regeringens uppfattning 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 rimligt att kräva att åklagare och polis tillsammans skall ha kapacitet att genomföra ett stort antal av alla brottsutredningar i nära anslutning till brottet. För att åstadkomma sådana förbättringar av brottsutredningsverksamheten är det nödvändigt att polisen och åklagarorganisationen vidtar kraftfulla och fortsatt konkreta åtgärder på såväl central som lokal nivå. bör sådana insatser leda till en väl fungerade operativ brottsutredningsverksamhet med kortare totala genomströmningstider och bättre lagföringskapacitet. Detta är avgörande för att kunna upprätthålla enskilda människors förtroende för rättsväsendet. Våldsbrottslighet och brott med rasistiska inslag var lagföringsandelen i färdiga förundersökningar om våldsbrott jämfört . Andelen beslut att inte väcka åtal med motiveringen att brott inte kan bevisas var i genomsnitt . När det gäller våldsbrottslighet har andelen beslut om åtal ökat jämfört med och jämfört med . Det tog för en åklagare att ta ställning i åtalsfrågan i färdiga förundersökningar om våldsbrott. var andelen beslut att lägga ned förundersökningar om våldsbrott . var den andelen respektive . En orsak till att ganska många våldsbrottsärenden skrivs av är enligt Riksåklagaren att bevissvårigheterna i allmänhet är större i sådana utredningar än i andra. Det är enligt Riksåklagaren inte ovanligt att målsägande i en våldsbrottsutredning av olika anledningar inte vill medverka i denna. insatser för att bekämpa våld mot kvinnor har skett med utgångspunkt i de åtgärdsprogram som utarbetades vid alla åklagarmyndigheter 1999. Insatserna har huvudsakligen inriktats på samarbete med polisen för att utveckla effektivare utredningsmetoder samt på snabbare lagföring bl.a. genom särskilda rättskedjeprojekt. tog det för åklagare att ta ställning i åtalsfrågan i färdiga förundersökningar om våld mot kvinnor. delen när det gäller färdiga förundersökningar om familjerelaterat våld mot kvinnor har ökat från år 2001. meddelade åklagarna över 3 000 beslut om besöksförbud. var antalet ca 2 000 respektive 2 500. Vid samtliga åklagarmyndigheter har det bedrivits rättskedjeprojekt med inriktning på utredningar om kvinnovåld. har fortsatt sina ansträngningar för att förbättra bekämpningen av brott med rasistiska eller främlingsfientliga inslag. När det gäller brotten hets mot folkgrupp och olaga diskriminering finns omfattande statistik. I fråga om övriga brott där ett motiv har varit att kränka offret t.ex. på grund av dennes hudfärg eller etniska ursprung saknas det statistiskt underlag. I fråga om åklagarnas bekämpning av brotten hets mot folkgrupp och olaga diskriminering uppnåddes följande resultat . Brottet hets mot folkgrupp ledde till lagföring i 70 fall jämfört med året innan då 96 fall lagfördes. Lagföringsandelen när det gällde färdiga förundersökningar avseende detta brott var och innebar en ökning jämfört med . Det tog för åklagare att ta ställning i åtalsfrågan i färdiga förundersökningar rörande hets mot folkgrupp, jämfört 2000. ledde ett fall av olaga diskriminering till lagföring jämfört med tre 2000. Fram till och med har sex åtal väckts för olaga diskriminering. Riksåklagaren har uttalat att anledningen till att så få åtal väcks för olaga diskriminering är att det är svårt att bevisa det brottet. Riksåklagarens handlingsplan för bekämpning av aktuell brottslighet är ett viktigt styrdokument för åklagarnas insatser. En huvudpunkt i den övergripande handlingsplanen är att utredningar om rasistisk brottslighet skall prioriteras och att särskilt utsedda åklagare skall leda förundersökningarna. Det har också byggts upp ett system för samordning i fråga om bekämpning av aktuell brottslighet på såväl central som lokal nivå inom åklagarorganisationen. Den centrala samordningsfunktionen vid Riksåklagaren följer och samordnar åklagarnas bekämpning av rasistisk och främlingsfientlig brottslighet i hela landet.