prop · GQ03140 · 2003-06-11 00:00:00 — Eftersom kvinnor av olika skäl söker sig till utbildning är den upp- sökande verksamheten av särskilt stor betydelse för att få fler män att studera. avsätter regeringen medel (för ) till fackliga och andra organisationer för att bl.a. bedriva uppsökande verksamhet. Av de medel som kommunerna erhöll under skulle gå till särskilda insatser. Dessa utgjordes inte sällan av uppsökande verksamhet. bedrev eller planerade tre fjärdedelar av kommunerna sådan verksamhet. är tendensen att andelen män i den kommunala vuxenutbildningen ökar, på grundläggande såväl som på gymnasial nivå. skall även rapportera sina insatser för att stimulera kommunerna att rekrytera korttidsutbildade män respektive kvinnor till grundläggande och gymnasial vuxenutbildning. Bl.a. har ett särskilt Skr. 2002/03:140 projekt för att stödja kommunerna i deras arbete med rekrytering av personer med kort tidigare utbildning startats. Projektet omfattar för när- varande 35 kommuner. Eftersom endast hälften så många män som kvinnor deltar i vuxenutbildning är det särskilt angeläget att motivera fler män. finns ett särskilt rekryteringsbidrag för vuxen- utbildning. Avsikten är att rekrytera korttidsutbildade vuxna som är studieovana och som annars inte skulle ha sökt sig till utbildning. Detta bidrag är av särskild betydelse för att rekrytera fler män till vuxen- utbildningen. Antalet kvinnor på skolledarbefattningar i grund- och gymnasieskolan har ökat dramatiskt, till en stor del beroende på strukturella förändringar och kommunaliseringen av skolväsendet. Inom ett yrkesområde som varit förbehållet män, utgör kvinnorna en majoritet. Enbart ökade andelen kvinnor bland rektorerna från . utgör kvinnor bland skolledarna inom och inom gymnasieskolan. Högre utbildning och forskning har i lag fastställt att jämställdhet mellan kvinnor och män alltid skall iakttas och främjas i universitetens och högskolornas verk- samhet. Det huvudsakliga ansvaret för jämställdhetsarbetet vilar på läro- sätena. Regeringen har därutöver ställt upp ytterligare jämställdhets- politiska mål som skall gälla inom högskoleverksamheten. () har enligt förordning (1995:945) med instruktion för i uppgift att inom sitt verksamhetsområde verka för jämställdhet. Som referensgrupp finns även jämställdhetsråd som har till uppgift att särskilt arbeta med dessa frågor och fungera som idégivare och förslagsgrupp. Tillträde till grundläggande högskoleutbildning Tillträdesreglerna kännetecknas av att vara ett generellt system som är lika för alla. Alla som uppfyller fastställda behörighetsvillkor konkurrerar inom ramen för den urvalsgrupp de söker i på lika villkor till utbildningsplatser. Enligt 7 kap. 10 § högskoleförordningen (1993:100) får vid i övrigt likvärdiga meriter urval göras med hänsyn till kön i syfte att förbättra rekryteringen av studenter från det underrepresenterade könet. Könsfördelning inom universitet och högskolor Universitet och högskolor präglas, precis som samhället i stort, av en Detta tar sig bland annat uttryck i köns- fördelningen i olika lärarkategorier. Inte minst märks det bland professorerna där kvinnorna inom de flesta verksamhetsområden befinner sig i kraftig minoritet. För att komma tillrätta med detta problem och för att stimulera ett långsiktigt och systematiskt jämställdhetsarbete inom högskolan fastställde regeringen rekryteringsmål för professorer vad avser kvinnor respektive män första gången för perioden 19971999 1997/98:1). Målen har förnyats för perioden 20012004 och innebär att universitet och högskolor har i uppdrag att vid rekrytering av professorer rekrytera minst det antal kvinnor som professorer som regeringen har fastställt för respektive universitet och högskola. Regeringens nationella mål, angivet i propositionen Högskolans ledning, lärare och organisation (prop. 1996/97:141), är att andelen kvinnor bland professorerna skall vara av det totala antalet Universiteten och högskolorna har även i uppdrag att lokalt ställa upp rekryteringsmål för andelen kvinnor inom samtliga lärarkategorier. Målen och utfallen av dem skall redovisas till regeringen. Regeringens långsiktiga målsättning, beskrivet i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15), är att av en årskull skall ha börjat studera på högskolan . En jämn könsfördelning i högskolan är betydelsefull för såväl utbildningen som arbetslivet. andelen män bland högskolenybörjarna . bland studenterna i grundutbildningen har ökat från 1997 till Kvinnorna dominerar särskilt bland de äldre student- grupperna. På forskarutbildningen är andelen kvinnor lägre än andelen män. Universitet och högskolor har i uppdrag att redovisa vilka särskilda åtgärder de vidtagit för att få en jämnare könsfördelning i både grund- och forskarutbildningar med ojämn könsfördelning, vid rekrytering och befordran av lärare och vid rekrytering av dekaner, prefekter, studierektorer eller motsvarande. Studenternas studieval är fortfarande i stor utsträckning könsbundna. Tydligast märks detta inom lärar- och vårdutbildningar och inom vissa tekniska och naturvetenskapliga utbildningar. kvinnorna av de studenter som påbörjade utbildningar till för- skollärare och fritidspedagoger /01. är att könsfördelningen på utbildningarna skall vara jämn och ställer därför krav på högskolorna att vidta åtgärder för att uppnå förändringar. Lärosätenas årsredovisningar visar att störst insatser görs för att öka andelen kvinnor på mansdominerade utbildningar. En fjärdedel av alla kurser har en jämn könsfördelning, dvs. fördelning där andelen män respektive kvinnor ligger i intervallet 40 till Förändringarna är små mellan åren, men det går att skönja en /2001 läste av studenterna på Skr. 2002/03:140 kurser med mycket ojämn könsfördelning, dvs. med en könsfördelning i Detta innebar en minskning från föregående år. Regeringen anser att det är angeläget att redan på grundutbildnings- nivån motverka ett system som reproducerar stereotypa mönster och attityder kring kön. Det är därför av stor vikt att lärosätena dels gör riktade insatser på utbildningar med ojämn könsfördelning, dels i sitt generella rekryteringsarbete beaktar könsaspekten. Innehållet i den högre utbildningen fastställs huvudsakligen av universiteten och högskolorna själva. Regeringen ställer emellertid upp generella mål för olika utbildningar i högskoleförordningen (1993:100, bilaga 2). Som en följd av propositionen Kvinnofrid (prop. 1997/98:55) infördes för ett antal yrkesutbildningar målbeskrivningar gällande jäm- ställdhetsaspekter. Även inom andra utbildningar kan jämställdhets- och genusperspektiv ha stor betydelse. Regeringen ställer i regleringsbrev upp mål gällande högskole- pedagogisk utbildning för lärare. I utbildningarna skall jämställdhets- och genuskunskap ingå. I regleringsbreven för universiteten och högskolorna ställer regeringen upp återrapporteringskrav för jämställdhetsaspekter. Lärosätena skall för respektive vetenskapsområde redovisa andelen kvinnor och män i grundutbildningen och i forskarutbildningen samt samtliga anställ- ningskategorier. De skall också redovisa såväl andelen kvinnor bland de nyrekryterade professorerna som andelen kvinnor bland nyrekryterade lärare inom samtliga lärarkategorier. Även när det kommer till forskarutbildningen skall denna rapporteras könsuppdelat gällande bland annat omfattning och inriktning. Vidare skall rapporteringen vara könsuppdelad gällande doktorander vid forskar- skolor. HSV sammanställer statistik från universitet och hög- skolor både angående studenter och utbildningar och personalsamman- sättning. Vad gäller studiestöd ansvarar () för den officiella statistiken. I den övervägande delen av tabellerna redovisas uppgifterna könsuppdelade. Statistiken rör antal studerande på grundskole-, gymnasie- och eftergymnasial nivå uppdelat på stödformer. Den skeva könsfördelningen inom högskolan kommer till uttryck inte bara bland studenter och undervisande personal, utan är också fram- trädande inom högskolans ledning. Andelen kvinnor bland rektorerna är låg och även på andra ledande positioner är kvinnorna i minoritet. Regeringen ser allvarligt på detta och tar också fasta på den låga andelen kvinnor bland rektorerna i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15). Från ställs krav på lärosätenas styrelser att så långt som möjligt ta fram såväl kvinnor som män som kandidater när rektor och prorektor skall tillsättas. styrelserna även redovisa hur jämställdhetsaspekten har beaktats. viset bygger regeringen in ett medvetande i processen utan att för den delen detaljstyra högskolans valprocedur. Vidare har 32 professurer inrättats för att åstadkomma jämnare köns- fördelning med stöd av förordning (1995:936) om vissa anställningar som professor och forskarassistent i jämställdhetssyfte. försvårar ytterliggare liknande insatser. Bland högskolans undervisande personal har andelen kvinnor ökat inom samtliga tjänstekategorier. Andelen kvinnor bland professorerna har ökat från 2001. emellertid stora skillnader mellan olika vetenskapsområden. infördes nya bestämmelser gällande anställning och befordran av lärare inom högskolan. Denna reform har utvärderats av HSV (HSV:s rapportserie 2003:3R). Andelen kvinnor bland landets professorer hade Av dem som befordrades till professorer var kvinnor. sökande hade av kvinnorna och av männen Betydligt färre kvinnor än män har ansökt om att bli befordrade, men de som sökt har alltså blivit befordrade i samma Den sneda könsfördelningen på vissa utbildningar har minskat något, framför allt på områden där kvinnor är underrepresenterade. tekniska området har andelen kvinnor ökat från till På utbildningar där män är starkt underrepresen- terade, t.ex. vårdutbildningar, har utvecklingen mot en jämnare könsför- delning varit mer begränsad. Inom forskarutbildningen har andelen kvinnor som examinerats som doktorer ökat från 1999 till Utbildning av undervisande personal Som ett led i att säkerställa hög pedagogisk kompetens och medvetenhet bland högskolans lärare har högskolepedagogisk utbildning blivit obligatorisk för nyanställda lektorer och adjunkter. skall genomgå en inledande pedagogisk utbildning. skall jämställdhets- och genuskunskap ingå. att jämställdhets- och genuskunskap bör ingå i utbildningar för forskar- Kraven på utbildning i jämställdhets- och genuskunskap grundar sig bland annat i behovet av att lärare har tillräckliga kunskaper för att kunna anlägga ett genusperspektiv i undervisningen. sannolikt även till ökad medvetenhet om jämställdhet överlag. HSV har på regeringens uppdrag att inom sitt verksamhetsområde verka för jämställdhet mellan kvinnor och män. Ett exempel på detta arbete är den utvärdering av universitetens och högskolornas arbete med bland annat jämställdhet som HSV presenterade 2000 (HSV:s rapportserie 2000:8 R). I samband med rapporten lyftes även goda exempel fram för att kunna användas vid andra lärosäten (HSVs Skr. 2002/03:140 rapportserie 2000:9 R). Utvärderingen visade att genusperspektivet sakta sprider sig inom lärosätena men att avgörande för utvecklingen är lärarnas kunskaper. HSV har även undersökt universitetens och högskolornas åtgärder mot sexuella trakasserier (HSV:s rapportserie 2000:17 R). I propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) uppdras åt varje högskola med lärarutbildning att anlägga ett köns- perspektiv på utbildningen. Högskolorna skall även utveckla lärar- studenternas medvetenhet och kunskap om jämställdhetsfrågornas betydelse i sitt framtida arbete. För att vidga kunskapen om jämställdhet i lärandet m.m. har HSV fått i uppdrag att stimulera vidareutvecklingen av lärarutbildningen i dessa avseenden. Rådet för högre utbildning inom HSV har genom förändringar föreslagna i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) fått en större roll att verka för pedagogisk utveckling. En aspekt som rådet särskilt skall arbeta med är jämställdhet och genusperspektiv i under- visningen. I diskrimineringshänseende har studenter tidigare varit en svag grupp då specifik lagstiftning i stora delar har saknats. För att stärka diskrimineringsskyddet och för att motverka förekomsten av diskriminering och trakasserier tog regeringen initiativ till en ny lag (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan vilken trädde i kraft . Genom lagen ges studenter skydd mot diskriminering på grund av könstillhörighet, etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder. Skyddet mot sexuella trakasserier har stärkts och högskolans utredningsplikt har blivit starkare. Genusforskning liksom kvinno- och mansforskning bedrivs runt om i landet. Vid flera universitet och högskolor finns centra/fora för genus- och kvinnovetenskap som är betydelsefulla för att utveckla forskningen och rekrytera forskare och doktorander. Regeringen har instiftat 18 tjänster, varav sex professurer, med inriktning mot genusforskning. En central organisation inom genusforskningen är Nationella sekretariatet för genusforskning. Tillsammans med Nationella sekretariatet för genusforskning ger ut en skriftserie om genusforskning i olika ämnen. har man gett ut skrifter i juridik, teknikvetenskap, arkeologi, socialantropologi, kulturgeografi och psykologi. Syftet med skrifterna är att stimulera fortsatt utveckling av genusforskning på olika områden. Regeringen har, efter förslag i propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3), inrättat 16 forskarskolor, varav en för genusvetenskap vid . Samtliga forskarskolor skall enligt propositionen aktivt sträva efter att en jämn könsfördelning uppnås. bl.a. genom att Skr. 2002/03:140 använda sig av möjligheten att tillämpa positiv särbehandling. Regeringen har tillkallat en särskild utredare som skall utreda vissa frågor rörande forskarutbildningen och perioden efter doktorsexamen. Utredaren skall bl.a. analysera och utvärdera hur rekrytering, urval och antagning till forskarutbildningen fungerar, analysera handledningens och handledarens roll och funktion samt granska effekterna av de förord- ningsändringar för forskarutbildningen som genomomfördes 1998. Utredaren skall föreslå förändringar av gällande regler, om så bedöms nödvändigt, för att säkerställa en effektiv och rättssäker forskarutbild- ning. Vidare skall utredaren kartlägga hur perioden efter doktorsexamen ser ut och analysera forskares möjligheter till meritering och karriär. Utredaren skall i sitt arbete och i sina förslag beakta jämställdhets- aspekter. I detta ingår särskilt att analysera eventuella skillnader i villkor för nydisputerade kvinnor och män under den så kallade postdoktorala perioden. Utredningen planeras bli klar . Regeringen lade 1999 fram propositionen Studentinflytande och kvalitetsutveckling i högskolan (prop. 1999/2000:28). Propositionen präglas av en syn på studenter som medaktörer i högskolan och vikten av studentinflytande poängteras. Studentengagemang har visat sig vara ett verkningsfullt instrument mot ojämställdheten i högskolan. Det reglerade studentinflytandet har givit studenter en stark institutionell position att driva jämställdhetsfrågor ifrån. Mycket av det arbete som har ägt rum för att jämställa såväl utbildningens innehåll som miljön vid lärosätena har initierats från studenthåll. Uppgifter om sjukfrånvaro visar att andelen långtidssjukskrivningar ökar särskilt bland kvinnor som doktorerar. Regeringen har tillsatt en utredning om forskarutbildningen och perioden efter doktorsexamen. I kommittédirektiven (dir. 2002:148) ger regeringen utredaren i uppdrag att beakta jämställdhetsaspekter i arbetet. Bland annat skall antagnings- processen utvärderas liksom handledarens roll och funktion. Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken och skall bidra till att förverkliga målen för detta område. Studiestödet skall verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildningen. De skall vidare ha en utjämnande verkan mellan individer och grupper i befolkningen och därmed bidra till ökad social rättvisa. Systemet bör omfatta alla studerande i reguljär utbildning och fungera rekryterande av såväl unga som äldre, såväl arbetslösa som anställda och oavsett kön. Verksamheten skall bidra till att personer kan studera utan att begränsas av sina ekonomiska resurser eller av funktionshinder. Studiemedelssystemet är, trots variationerna i studerandesamman- Skr. 2002/03:140 sättningen i fråga om bl.a. ålder, kön och utbildningsbakgrund, generellt till sin karaktär. Alla som omfattas av systemet har i princip rätt till lika stort studiestöd . Ett reformerat studiestödssystem infördes . Reformen innebär bl.a. att flera olika vuxenstudiestöd har upphört eller kommer att upphöra för att istället införlivas i det generella systemet. Ett nytt bidrag, det s.k. rekryteringsbidraget, inriktat på personer som har kort tidigare utbildning och är eller riskerar att bli arbetslösa eller är funktions- hindrade, samt visat sig särskilt svåra att rekrytera till studier, infördes . Principen för dessa stöd är att de på lika villkor skall kunna utnyttjas av såväl kvinnor som män. Studiestödssystemet är ett medel för att nå de utbildningspolitiska målen. Någon studie av studiestödssystemets specifika bidrag till måluppfyllelsen inom utbildningspolitiken, och till samhällsutvecklingen i stort, har inte gjorts. Statistik visar dock att av studiestödstagare på olika utbildningsnivåer är kvinnorna fler än männen på samtliga nivåer. Detta kan emellertid inte påverkas genom studiestödssystemet. 26 Forskningspolitik (PO 26) Målet för politikområdet är att skall vara en ledande forsknings- nation där forskningen bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Jämställd- het inom forskning är en förutsättning för kvalitet och effektivt resurs- utnyttjande, där både kvinnors och mäns kapacitet och kompetens skall tas till vara. Brister i jämställdhet kan antas orsaka kvalitets- och kunskapsförluster inom forskningen. Nyskapande och kreativ forskning kräver att både kvinnors och mäns erfarenheter tas till vara och bildar utgångspunkt för frågeställningarna. Forskningskapacitet finns i samma grad hos kvinnor och män. Erfarenheter, kunskaper, värderingar och intresseinriktningar kan skilja mellan könen och bl.a. leda till att kvinnor och män ställer olika frågor till materialet. Samtliga myndigheter inom politikområdet har enligt sin instruktion till uppgift att arbeta för jämställdhet inom sitt verksamhetsområde. Samtliga myndigheter skall i sina årsredovisningar rapportera sina insatser. Det är dock viktigt att notera att de personer som får projekt- och forskningsbidrag inom politikområdet forskning, är verksamma och har oftast sina tjänster inom politikområdet utbildning. Målet för forskningsråden , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, för arbetsliv och socialvetenskap samt Verket för innovationssystem är att de aktivt skall arbeta för jämställdhet samt nå en jämnare könsfördelning inom den egna beredningsorganisationen och vid fördelning av forskningsstöd. Råden rapporterar könsfördelningen inom sina berednings- organisationer både som helhet och per ämnesråd och prioriterings- kommitté. Det finns könsuppdelad statistik avseende forsknings- ansökningar, beviljandegrad och forskningsstödets fördelning av medel. För att nå målen krävs att myndigheternas interna organisation, rutiner och kontakter med andra aktörer inom forskningssamhället fungerar. Löpande bevakning och statistikinsamling samt uppföljning och analys Skr. 2002/03:140 av området är en förutsättning för att kunna följa regeringens uppdrag i jämställdhetsfrågan. Ett annat mål som råden har är att verka för att genusperspektiv får genomslag i forskningen. Syftet med detta mål är att produktionen av ny kunskap inom olika områden skall gälla såväl kvinnor som män. I ansökningarna till råden måste forskarna ange om man tagit ställning till genusperspektiv i projektansökningen. Regeringen lägger fram en forskningspolitisk proposition per mandat- period. Som ett av underlagen inför denna proposition uppdrar regeringen till universitet, högskolor, forskningsråd och andra forsk- ningsmyndigheter att utarbeta s.k. forskningsstrategier. I uppdraget ingår för myndigheterna att redovisa sina strategier avseende jämställdhet inom sitt verksamhetsområde samt arbetet med integrering av genus- perspektivet i forskning och forskningsutbildning. 27 Mediepolitik (PO 27) Målet är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna. Politikområdet mediepolitik omfattar dagspress, radio och television samt skydd av barn och ungdom från skadligt innehåll i massmedierna. I sändningstillstånden till public service-företagen , och , som gäller , sägs att programföretagen skall erbjuda ett mångsidigt programutbud som kännetecknas av hög kvalitet. I propositionen Radio och TV i allmänhetens tjänst 20022005 (prop. 2000/01:94) har regeringen uttalat att programverksamheten i såväl utformning som i innehåll bör utgå från ett perspektiv präglat av jäm- ställdhet mellan kvinnor och män. I sändningstillstånden till och sägs vidare att nyhetsförmedling och sam- hällsbevakning skall ha olika perspektiv, så att händelser speglas utifrån olika geografiska, sociala och andra utgångspunkter. I propositionen uttrycks att de olika perspektiven t.ex. handlar om kön, etnicitet och social tillhörighet. När det gäller medieanvändning visar Medie- barometer 2002 att den bruttotid som ägnas åt medier skiljer sig lite åt mellan kvinnor och män. Detsamma gäller förhållandet mellan olika medier. Radio får en något mindre andel av männens än av kvinnornas tid, lika så med böcker och populär-/facktidskrifter. Männen ägnar något mer tid åt dagstidningar, TV och Internet än kvinnorna. I skriftserie publicerades antologin flickor om film och våld. Antologin innehåller dels artiklar av forskare inom området, dels intervjuer med flickor mellan om deras filmvanor och syn på film och våld. finns i regleringsbreven för myndigheterna på medieområdet ett allmänt mål som rör både det externa och interna jämställdhetsarbetet: Målet är att främja en samhällsutveckling som kännetecknas av social jämlikhet, jämställdhet mellan kvinnor och män, respekt och tolerans och där etnisk, och kulturell, språklig och religiös mångfald tillvaratas som en positiv kraft samt att bidra till minskad diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. 28 Kulturpolitik (PO 28) Kulturpolitik omfattar frågor om teater, dans och musik; bibliotek, litteratur, läsande och språket; bild, arkitektur och form; film; konstnär- ernas villkor; arkiv; kulturmiljö; museer och utställningar; trossamfund; forskning inom kulturområdet samt konstområdesövergripande verk- samhet. Mål för jämställdhet inom politikområdet Ett av målen för den nationella kulturpolitiken, som fastslogs i och med regeringens proposition Kulturpolitik (prop. 1996/97:3), är alla människors möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupp- levelser samt till eget skapande; det så kallade jämlikhetsmålet. Syftet är att utjämna skillnaderna i kulturaktivitet mellan olika grupper i sam- hället, exempelvis skillnaderna mellan kvinnor och män. består traditionella sociala mönster i kulturaktiviteterna i vilka kvinnor är mer aktiva än män, enligt regeringens skrivelse Kultur och delaktighet (skr. 2001/02:176). Med undantag för bokläsning ökar dock männen sitt deltagande i olika kulturaktiviteter. finns det en annan del av kulturen som rör de konstnärliga uttrycksformerna. Ett av de nationella kulturpolitiska målen omfattar just vårt fysiska kulturarv. Där betonas att kulturarvet inte är neutralt, utan att kulturarvssektorn har ett ansvar för att belysa köns- och jämställdhets- perspektiven. Även utövande konstnärers situation måste ses ur ett jäm- ställdhetsperspektiv, vilket tar sig uttryck i mål och återrapporteringskrav till myndigheterna. finns i regleringsbreven för myndig- heter ett allmänt mål som rör både det externa och interna jämställd- hetsarbetet: