prop · GQ031d18 · 2003-01-01 00:00:00 — Syftet är att skapa en professionell språkutbildning av hög kvalitet, som skall kunna sättas in tidigt och knytas till andra aktiviteter, som invandraren deltar i. Svenskundervisningen skall sålunda regelmässigt kopplas samman med praktik, arbete, studier inom komvux eller högskola eller annan verksamhet. På så sätt ökar möjligheterna att låta invandrarens framtidsplaner färga språkutbildningen och hans/hennes möjligheter att omgående använda sina nyvunna kunskaper. Utredaren skall särskilt analysera konsekvenserna av förändringarna i fråga om ansvars- och kostnadsfördelningen mellan stat och kommun för såväl deltagarnas försörjning som för själva utbildningen och introduktionen i kommunerna. För att få en helhetssyn av mottagandet och introduktionen för flyktingar bör utredningen bedrivas i nära samarbete med översynen av mottagande av och introduktion för flyktingar (dir. 2001:87). De båda utredningarnas rapporter bör därmed kunna remissbehandlas och beredas parallellt. Den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) har visat sig väl kunna möta behovet av att utbilda kvalificerad arbetskraft. Andelen examinerade som får arbete direkt i anslutning till utbildningen är mycket hög. En avgörande faktor för de goda resultaten är sannolikt att utbildningens utformning, innehåll och dimensionering bestäms i mycket nära samverkan mellan utbildningsanordnare och arbetslivets företrädare. Arbetslivets medverkan genom att svara för och finansiera ungefär en tredjedel av ut- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bildningen i form av lärande i arbete utgör en garanti för utbildningens kvalitet och relevans. Det goda samarbete som utvecklats mellan enskilda utbildningsanordnare, kommuner, högskolor och företrädare för arbetslivet för att förverkliga KY, bör kunna tas tillvara också för att utveckla den gymnasiala yrkesutbildningen. Påbyggnadsutbildningar inom vuxenutbildning syftar till att ge vuxna en utbildning som ger förutsättningar att utvecklas inom sitt yrke eller leder till ett nytt yrke. På- byggnadsutbildning finns dels som riksrekryterande utbildningar med rätt till interkommunal ersättning, dels som utbildningar med lokal anknytning. Elevens hemkommun är enligt förordningen (1992:403) om vuxenutbildning skyldig att betala ersättning för studieplatsen till den kommun som anordnar en riksrekryterande påbyggnadsutbildning. Enskilda elevers utbildningsval kan därigenom också i relativt stora kommuner få dramatiska effekter på kommunens kostnader för vuxenutbildningen. Frågan om rätten till interkommunal ersättning till riksrekryterande påbyggnadsutbildningar behöver därför ses över. Vidare behöver påbyggnadsutbildningarna ses över för att klargöra var de hör hemma i ett förändrat system. Vissa utbildningar har möjligen förutsättningar att utvecklas till kvalificerad yrkesutbildning. Andra svarar kanske huvudsakligen mot ett lokalt behov. Vid en eventuell förändring måste man emellertid bevaka att utbildningar som fyller ett viktigt nationellt behov inte upphör. Regeringen avser att återkomma till denna fråga. De kompletterande utbildningarna utgör ett värdefullt komplement till det offentliga skolväsendet genom att erbjuda utbildning inom ibland mycket smala yrkesområden. genomför en genomgång och omprövning av rätten till respektive statlig tillsyn, studiestöd och statsbidrag för samtliga kompletterande utbildningar. Vuxenutbildningen i ett jämställdhetsperspektiv I propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) uttalade regeringen som sin uppfattning att ett av målen med vuxnas lärande är att främja jämställdhet. Regeringen anser att mäns och kvinnors behov av återkommande kompetensutveckling skall tillfredställas på lika villkor. Enligt är det lika många män som kvinnor som saknar en utbildning motsvarande treårigt gymnasium. I vuxenutbildningen är dock två av tre deltagare kvinnor i de flesta utbildningarna. Trots många försök att öka andelen män i vuxenutbildningen har svårigheten att rekrytera män varit påtaglig. När det gäller val av studieinriktning är det fortfarande traditionella könsroller som styr valet. Männen är överrepresenterade i utbildningar som leder till traditionella manliga yrken, t.ex. tekniska utbildningar, medan kvinnorna är överrepresenterade i t.ex. vård- och omsorgsutbildningar. Det är angeläget att bryta dessa mönster. Det är därför viktigt att se över vilka faktorer som är betydelsefulla vid val av studieinriktningen ur ett genusperspektiv. Det är även viktigt att se huruvida det finns könsmässiga skillnader i lärstilar och om hur olika arbetsmetoder i vuxenutbildningen passar kvinnor respektive män. Folkbildningen har i hög grad bidragit till den höga bildningsnivån i . Folkbildningen är ett nationellt ansvar för såväl staten som kommuner och landsting. Folkbildningen har uppnått mycket goda resultat vad gäller social integration, stimulans till självständigt arbete, återkoppling och stöd. har rapporterat att vissa kommuner och landsting markant har minskat bidragen till framför allt studieförbunden. Regeringen ser med oro på denna utveckling. Regeringen varken kan eller bör kompensera folkbildningen för detta bortfall av resurser. Kommuner och landsting måste ta sitt ansvar för folkbildningens möjligheter att utvecklas. Av framgår vidare att vissa kommuner villkorat studieförbundens bidrag med krav på att genomföra en verksamhet som annars ligger under kommunernas kompetens. Detta innebär att studieförbunden på ett principiellt plan har kompromissat med sin frihet. Även detta är en oroande utveckling. Det är av vikt att folkbildningen kan och bör fungera som en fristående motkraft mot t.ex. de segregerande krafter som finns i dagens samhälle. Regeringen avser att återkomma till i frågor som rör folkbildningen efter det att den pågående utvärderingen (dir. 2001:74) av folkbildningen har redovisat sitt slutbetänkande. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rekrytera tillräckligt många studenter inom dessa områden att i stället öka utbudet av utbildningar 7.1.1Grundläggande högskoleutbildning inom andra områden. Fortsatt utbyggnad av den grundläggande högskoleutbildningen har regeringen genomfört en omfattande utbyggnad av den grundläggande högskoleutbildningen och tillfört resurser så att utbyggnaden kunnat genomföras med en bibehållen god kvalitet i utbildningen. En välutbildad arbetskraft är av stor betydelse för att stärka och utveckla vårt samhälle och bidrar till att öka internationella konkurrenskraft. Utbildning är även av stort värde för den enskildes personliga utveckling och möjlighet till en stark ställning på arbetsmarknaden. Regeringens långsiktiga mål är att av en årskull skall ha börjat studera på högskolan . Som framgår av kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Utbildningsuppdraget, har universitet och högskolor haft svårigheter att rekrytera studenter i tillräcklig omfattning för att nå de takbelopp som fastställts för grundutbildningen vid varje lärosäte. Den ersättning som lärosätena erhåller är direkt beroende av antalet studenter inom olika utbildningsområden och dessa studenters prestationer. Det tidigare av regeringen uttalade målet att tyngdpunkten i utbyggnaden skall ligga på de matematisk-naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena, har visat sig svårt att uppfylla då rekryteringsunderlaget inte varit tillräckligt stort. Regeringen har därför uppmanat de lärosäten som haft svårigheter att bättre kunnat möta enskilda människors efterfrågan på högre utbildning och den efterfrågan på högskoleutbildade som finns på arbetsmarknaden. Sådan efterfrågan kan även omfatta kortare yrkesutbildningar. Med hänsyn till rekryteringssvårigheterna har i enlighet med vad som anfördes i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:UbU1, rskr. 2001/02:97) temporärt minskat takbeloppen med . Härigenom har tre angelägna satsningar möjliggjorts, nämligen utbildning av obehöriga lärare inom grundskola och gymnasium, stärkt samordning av universitetens och högskolornas IT-stödda distansutbildning samt kompletterande utbildning för utländska akademiker. Härutöver har , i enlighet med förslaget i tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2001/02:100, bet. 2001/02:FiU21, rskr. 2001/02:326), beslutat om en omfördelning av medel för grundläggande högskoleutbildning. Denna omfördelning avsåg 2002. Regeringen föreslår att en viss del av omfördelningen skall gälla tills vidare. Resurser har förts från lärosäten med svårigheter att rekrytera tillräckligt många studenter till lärosäten som bedömts kunna göra detta. Härigenom kan ett effektivare resursutnyttjande uppnås. Den permanenta delen av omfördelningen framgår av tabell 7.1 nedan. Regeringen har vidare efter underhandskontakter med berörda lärosäten och på 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 grundval av de prognoser som redovisats i lärosätenas delårsrapporter, gjort den bedömningen att en ytterligare tillfällig omfördelning är önskvärd och möjlig att genomföra . Detta framgår av regeringens förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Utöver ovan nämnda omfördelningar föreslår regeringen att ytterligare resurser tillförs lärosätena för viss ökning av dimensioneringen av grundutbildningen. Härvid har hänsyn tagits till behovet av resurser såväl för att nå examinationsmålen för sjuksköterskeutbildningen som för att genomföra den reformerade lärarutbildningen. Gällande examinationsmål för 20012004 samt planeringsförutsättningar för 20052008 har redovisats i budgetpropositionen och fastställts i regleringsbrev avseende anslag till universitet och högskolor m.m. Dessa mål redovisas också i denna budgetproposition under kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål samt under respektive lärosätes grundutbildningsanslag. I syfte att begränsa den statliga konsumtionen föreslår regeringen en generell minskning av vissa anslag motsvarande av anslagen. För den grundläggande högskoleutbildningen görs dock begränsningen genom att de tidigare i budgetpropositionen aviserade dimensioneringsökningarna inte genomförs fullt ut medan tidigare planerade kvalitetsförstärkningar ligger fast. Regeringens förslag till omfördelning och resurstillskott för en förändrad dimensionering 2003 och 2004 sammanfattas i tabell 7.1. Specifika förslag om dimensioneringsförändringar som riktas till ett visst lärosäte redovisas under detta lärosätes grundutbildningsanslag. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.1 Resurser för omfördelning och utbyggnad av den grundläggande högskoleutbildningen UNIVERSITET OCH HÖGSKOLOR SOM BERÖRS AV 1 Enligt förslag i tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition, exklusive den del av tilläggsbudgeten som endast avsåg 2002. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den genomsnittliga per capitaersättningen i högre utbildning minskades i fast penningvärde bl.a. på grund av den nödvändiga saneringen av statens finanser som påverkade alla offentliga områden. har vid sin uppföljning av resurstilldelningssystemet (1997:27 R) framfört att de vanligaste interna omfördelningarna av resurser görs till det humanistiska området. föreslog att ersättningsbeloppen till de utbildningsområden som har de lägsta per capitaersättningarna (de humanistiska, samhällsvetenskapliga, juridiska och teologiska områdena) skulle återställas till den nivå som gällde vid införandet av systemet. Regeringen aviserade en kvalitetsförstärkning av utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100). Lärosäten som har dessa utbildningsområden erhöll fr.o.m. en förstärkning om totalt enligt prisnivå. Regeringen föreslår nu att den påbörjade förstärkningen skall fullföljas 2003 och att lärosäten som har dessa utbildningsområden skall erhålla ytterligare totalt i förstärkning. I samband med att staten övertog huvudmannaskapet för vårdutbildningarna angav regeringen att ersättningsnivåerna för utbildningsområdet vård skulle höjas för att utjämna den nationella obalans som rådde inom dessa utbildningar. Som planeringsförutsättning redovisades i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) att höjningen skulle genomföras stegvis 2003 och 2004. Regeringen föreslår nu att universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare med vårdhögskoleutbildning eller annan utbildning inom utbildningsområde vård skall erhålla totalt som en kvalitetsförstärkning . Resursökningarna för dessa kvalitetsförstärkningar tillförs respektive lärosätes takbelopp som ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer förstärks. Se kapitlet Särskilda frågor, avsnittet Ersättningsbelopp. I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15, bet. 2001/02:UbU4, rskr. 2001/02:98) bedömde regeringen att universitetens och högskolornas IT-stödda distansutbildning borde samordnas i ett svenskt nätuniversitet. I samband därmed skulle en ny myndighet inrättas för att stödja och främja utvecklingen av nätuniversitetet. En särskild utredare fick regeringens uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av Myndigheten för (dir. 2001:91). Den nya myndigheten inrättades från . utgörs av den IT- stödda distansutbildning som universitet och högskolor registrerar hos Myndigheten för . Det är frivilligt för universitet och högskolor att anmäla kurser och program för registrering. Varje lärosäte ansvarar själv för den utbildning som registreras. För att stimulera lärosätena att ge utbildning inom ramen för har regeringen fördelat till universitet och högskolor. Medlen är avsedda att öka utbudet av IT-stödd distansutbildning och kommer i huvudsak att användas för att utveckla och driva kurser som startar . har drygt 1 200 kurser anmälts för registrering från 31 deltagande lärosäten. Särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser I budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) anförde regeringen i anslutning till förslaget om att regeringen avsåg att ta initiativ till ett utvecklingsarbete för att bl.a. undersöka hur kostnaderna skall kunna beräknas för distansutbildning kommande år. Bakgrunden till initiativet var bl.a. att universitet och högskolor framhållit att distansutbildning inte kan utvecklas inom ramen för de ordinarie per capitaersättningarna. Orsakerna är att driftskostnaderna inklusive utvecklingskostnaderna för distansutbildning är högre än för ordinarie campusutbildning. Därutöver har distanskurser haft lägre prestationsgrader jämfört med motsvarande kurser på campus. En informell arbetsgrupp med representanter från tio lärosäten har tagit fram ett material som belyser skillnaderna i kostnader mellan campuskurser och distanskurser på sina respektive lärosäten. Materialet visar att det finns stora skillnader mellan lärosätena, men att så gott som alla lärosäten har högre utvecklings- och driftskostnader för distanskurser. För att stimulera ett ökat utbud av kurser som universitet och högskolor erbjuder inom ramen för avser regeringen att även avsätta särskilda resurser för utveckling av distanskurser. bör den extra ersättningen vara per helårsstudent inom kurser som registreras via Myndigheten för . Medel för detta ändamål har beräknats under anslaget 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Som en planeringsförutsättning bör gälla att särskilda medel avsätts även och att den extra ersättningen blir per helårsstudent. För kurser som ges inom ramen för får lärosätena avräkna de ordinarie per capitaersättningarna för helårsstudenter och helårsprestationer inom sina takbelopp och den extra ersättningen om inom det särskilt avsatta beloppet. Som en planeringsförutsättning bör detta gälla även . Regeringen kommer att följa upp effekterna av den extra ersättningen och avser att återkomma i frågan. För att på kort sikt öka examinationen av lärare föreslog regeringen i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) en satsning på s.k. särskilda lärarutbildningar, . Dessa vänder sig till lärare som arbetar huvudsakligen i den kommunala skolan men som inte är behöriga att anställas tillsvidare eller som önskar vidga sin kompetens. Den ram som regeringen föreslog och som beslutade om för ger möjlighet att utbilda 4 000 lärare . Projektet genomförs huvudsakligen av sex lärosäten. Utbildningarna styrs av förordningen (2001:740) om särskilda lärarutbildningar. Utbildningen sker i nära kontakt med som samordnar de kommuner som beviljar anställda möjlighet att 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Detta avgörs av de lokala behoven. Parterna deltar i en referensgrupp till projektet. omfattar med hittillsvarande antagning cirka 1 500 studenter. Lärare i modersmål och svenska som andraspråk samt specialpedagoger Lärares kompetens i modersmål och i svenska som andraspråk har uppmärksammats i samband med barns och ungdomars skolframgång. Mångspråkighet och interkulturell utveckling beror bl.a. på möjligheten att tillägna sig såväl modersmålet som det svenska språket. I kommunernas rekrytering av personal till skolan har ett ökat behov av specialpedagoger framkommit. För att tillgodose behoven av dessa lärarkategorier har bl.a. följande åtgärder föreslagits i tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Det råder brist på utbildade modersmålslärare. Enligt språk fler möjligheter saknade drygt hälften av landets aktiva modersmålslärare pedagogisk utbildning. Regeringen har föreslagit att resurser genom omfördelning ställs till förfogande för en pedagogisk utbildning om 40 poäng för sammanlagt 380 aktiva modersmålslärare. Utbildningen skall genomföras vid (40), (40), i (200) och (100). Utbildningsbakgrunden för de lärare som undervisar i svenska som andraspråk är ojämn. Ett stort antal lärare undervisar i ämnet utan att ha särskilda ämneskunskaper. Inom den nya lärarutbildningen har inriktningar med svenska som andraspråk utvecklats vid ett antal lärosäten. För att tillgodose det utbildningsbehov som föreligger för lärare i svenska som andraspråk har regeringen föreslagit att sammantaget 510 platser ställs till förfogande genom omfördelning för inriktningar med svenska som andra språk. Utbildningen skall genomföras av (80), (15), (40), i (250) och (125). invandrare och svenska som andraspråk vid i har ett särskilt ansvar för utvecklingen inom området. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 vara en resurs för övriga lärosäten för utbildningarnas genomförande. I skolans rekrytering av specialpedagogisk kompetens kvarstår en brist på specialpedagoger. För att skolan skall kunna genomföra sina kvalitetsförbättringar för barn med särskilda behov har regeringen föreslagit en resursförstärkning för påbyggnadsutbildningen i specialpedagogik för sammantaget 230 lärare. Resursförstärkningen sker genom omfördelning från andra lärosäten. Utbildningen skall genomföras vid (100), (30), i (25) och (75). Friställda ingenjörer utbildas till lärare Regeringen beslöt att ge i i uppdrag att genomföra en kompletterande utbildning för att ge upp till 200 ingenjörer möjlighet att avlägga en lärarexamen. Behöriga att delta i denna utbildning är de som på grund av strukturrationaliseringar i tekniksektorn är inskrivna i ett av i särskilt inrättat åtgärdsprogram och som genom tidigare högskoleutbildning eller arbetslivserfarenhet har förutsättningar att avlägga en examen och nyttiggöra den i skolan. Utveckling av lärarutbildningar med teknisk och naturvetenskaplig inriktning För att söka nya vägar för utbildning av lärare med teknisk och naturvetenskaplig inriktning har regeringen uppdragit åt i och Kungl. Tekniska högskolan att tillsammans utveckla nya inriktningar inom lärarutbildningen som skall tillgodose framför allt gymnasieskolans men även behov av kompetens inom dessa områden. Avsikten är att förnya lärarutbildningen för blivande lärare i grund- och gymnasieskolan. Uppdraget skall pågå av för att därefter utvärderas. Verksamhetsförlagd del av lärarutbildningen Gällande avtal mellan staten och för verksamhetsförlagd del av lärarutbildningen slöts 1993. Avtalet har såväl före som efter reformen av lärarutbildningen använts flexibelt av parterna. Mot bakgrund av den nya lärarutbildningen har chefen för utsett en förhandlare och en intern expertgrupp med uppdrag att göra en översyn av villkoren för den verksamhetsförlagda delen av lärarutbildningen. Arbetet skall vara avslutat . Magisterutbildning i industriell design Gruppen Framtid för svensk industri har lagt fram ett åtgärdsprogram med tolv insatsområden för att stärka svensk industri, varav industriell design är ett. Gruppen har inom detta område bl.a. lämnat förslag som rör högskoleutbildning. Rapporten finns tillgänglig på och har bl.a. mot bakgrund av förslaget från Gruppen Framtid för svensk industri har utarbetat ett mer detaljerat förslag till hur svensk industri kan stärkas genom utbildning i industriell design. I linje med detta föreslår lärosätena utvecklandet av en magisterutbildning inom fordonsdesign med start . utvärdering av designutbildningarna i (2000:11 R) pekade på att de specialinriktningar som valt är intressanta ur svensk näringspolitisk synvinkel. En av specialinriktningarna benämns Transportation design. Genom en samverkan med , som bedriver utbildning och forskning inom teknisk design, finns det därför enligt regeringens uppfattning goda förutsättningar att samla landets resurser för en internationellt konkurrenskraftig utbildning för att tillgodose fordonsindustrins behov av kvalificerad kompetens. Planering och utveckling av utbildningen och dess genomförande bör enligt gruppen Framtid för svensk industri och de berörda lärosätena ske i nära samverkan med industrin men också med andra lärosäten med utbildningar inom design, ekonomi och teknik. Regeringen delar denna uppfattning och föreslår att och 2003 får använda medel inom sina ramar för planerings- och utvecklingsarbete i samband med satsningen på dessa magisterutbildningar inom industriell design. Regeringen avser dessutom att utbetala medel till universiteten för samma ändamål . Som en planeringsförutsättning bör och ges möjlighet att satsa på magisterutbildningar i industriell design med inriktning mot behoven inom fordonsindustrin även inom ramen för planerat takbelopp . lämnade regeringen ett uppdrag till en särskild utredare att utreda vissa frågor om kortare yrkesutbildningar inom högskolan (dir. 2001:9). Slutbetänkandet Yrkeshögskoleutbildning inriktning, utformning och kvalitetskriterier (SOU 2001:107) överlämnades till regeringen . Förslagen har remissbehandlats och en sammanfattning av remissvaren finns tillgänglig hos (dnr U2001/4816/UH). Utredaren föreslog att den yrkestekniska högskoleexamen skall ersättas av en ny examen. Enligt förslaget skall den nya examen benämnas yrkeshögskoleexamen och ges med inriktning mot arbete inom bl.a. verkstadsindustri, informationsteknisk industri, byggindustri, livsmedelsindustri samt inom områden som handel, transport och ekonomi, vård, skola och omsorg. Utbildningen bör vända sig både till personer som kommer direkt från gymnasiet och till dem som har yrkeserfarenhet från en viss bransch. De flesta remissinstanserna tillstyrker förslaget om att ersätta yrkesteknisk examen med yrkeshögskoleexamen. De som har invändningar mot att ta bort yrkesteknisk examen grundar dessa på de goda erfarenheter som finns från yrkesteknisk högskoleutbildning och anser att de specifika villkor som finns för den yrkestekniska examen bör bibehållas. Vidare betonas att det är nödvändigt att högskolorna planerar sitt utbildningsutbud för den nya examen i samverkan med den regionala arbetsmarknaden, med branschorganisationer och arbetslivets företrädare. Flera remissinstanser som representerar arbetsmarknadens parter pekar på att arbetslivet har förändrats och att allt fler arbetsuppgifter kräver utbildning utöver gymnasiet. i och flera av dess medlemsorganisationer, , Byggindustrier samt 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tillstyrker de förslag till nya inriktningar som utredningen föreslagit. I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) redogjorde regeringen för sin syn på behovet av kortare yrkesinriktade utbildningar inom högskolan.