prop · GR0339 · 2003-12-10 00:00:00 — Regeringen har tagit ett första steg i att utveckla en sådan strategi i samband med utvärderingen av som skall vara färdig 2004. Om en gemensam skogspolitik är aktuellt därefter avser regeringen att intensifiera arbetet med EU-politiken på skogsområdet. Regeringens bedömning: bör fortsatt agera aktivt inom skogssektorn i närområdessamarbetet, bl.a. inom Baltic 21. För svensk skogsnäring är det av stor betydelse hur skogsbruket i utvecklas eftersom virkesmarknaden runt numera till stor del är gemensam. Exporten av rundvirke från , och har ökat kraftigt . import från bl.a. har ökat . Ett nära samarbete med dessa länder för att skapa en gemensam syn på hållbart skogsbruk och vägar dit är angeläget. Det är bl.a. angeläget att stötta länderna i närområdet i arbetet med att vidareutveckla en långsiktigt hållbar nationell skogspolitik som också tar tillvara miljöintressen och möjligheter till skogen som resurs för bioenergi. Ett nära samarbete med de länder som blir medlemmar i och som till stor del har liknande skogliga förutsättningar som är också av stor vikt i EU-arbetet. Den största skogsarealen i närområdet kommer även i fortsättningen att finnas utanför EU, framförallt i . Därför får inte samarbetet i närområdet bara koncentreras kring EU. handlingsplan kring handel med illegalt avverkat virke som importeras till EU är ett exempel på en viktig fråga som visar hur utvidgningen kan påverka formerna för handel och samarbete i närområdet. bör av dessa skäl ta en aktiv roll bl.a. inom ramen för Baltic 21 och för att stödja arbete och projekt som syftar till ett hållbart brukande av skogsresurserna inom hela . Regeringens bedömning: Skogspolitiken bör präglas av långsiktig stabilitet men bör fortlöpande utvärderas så att nödvändiga anpassningar Regeringen har för avsikt att initiera en oberoende utvärdering och översyn av skogspolitiken. Tidsmässigt bör kommande utvärderingar av skogspolitiken samordnas med utvärderingar av de nationella skogspolitiska beslut slogs det fast att skogspolitiken måste ges en långsiktig och ekologisk inriktning. Det anfördes också att det inte är möjligt och rimligt att med alltför korta intervaller ändra grunderna för skogspolitiken mot bakgrund av det grundläggande kravet på en god hushållning och med hänsyn till de långa växttider som gäller för den Det skogstillstånd vi har är ett resultat av tidigare generationers beslut och åtgärder liksom dagens insatser ger resultat först för kommande generationer. Även om grunderna för skogspolitiken måste vara långsiktiga måste nya kunskaper och värderingar få komma till uttryck i den konkreta utformningen och tillämpningen av Historiskt har de skogspolitiska besluten tagits med relativt långa En allt snabbare samhällsutveckling med vad det innebär av ändrade förutsättningar har dock gjort att justeringar av politiken har behövt göras med kortare intervall. Viktiga skogspolitiska beslut har träffats 1903, 1923, 1933, 1948, 1974, 1984 och 1993. grundläggande värderingarna om långsiktighet, hushållning och omsorgen om medborgarna legat fast. har kunskaperna om behovet av att värna biologisk mångfald utvecklats. Det togs 1993 beslut om att skulle göra en första utvärdering av skogspolitiska beslut. Skogstyrelsen och fick också ett gemensamt uppdrag att utvärdera skogspolitikens effekter på biologisk mångfald. Den samlade redovisningen presenterades för regeringen . Utvärderingen var i stor utsträckning inriktad på att samla in data om skogen och skogsbrukets utveckling efter införandet av skogspolitik. fick 2000 för i uppdrag att utvärdera effekterna av skogspolitik. En samlad utvärdering lämnades till regeringen . Som tidigare skulle skogspolitikens effekter på biologisk mångfald utvärderas i samarbete med , vilket redovisades 2002. Utvärderingen av skogspolitikens effekter har getts ett längre, både historiskt och framåtblickande perspektiv. Motivet för detta är att det med de långa omloppstider som skogsbruket arbetar med fortfarande finns betydande effekter av den skogspolitik som bedrevs i . Denna andra utvärdering har också lagt större kraft vid analyser som varit möjliga då viktiga inventeringar inom har kommit igång på allvar. Riksskogstaxeringens data har utnyttjats mer . Utvärderingen beskriver effekterna av skogspolitiken och jämför nuläge och utveckling mot uppsatta mål. Det redovisade materialet är mycket omfattande. Huvudrapporten är uppbyggd kring flera av varandra delvis oberoende rapporter. har för viktiga delar anlitat oberoende experter eller myndigheter, exempelvis och . Inventeringar, intervjuundersökningar och analytiska studier ger en sammanfattande bild av skogsbruket, skogspolitiken och effekterna av denna. Liksom har flera sektorsansvariga myndigheter, som en del i mål- och resultatstyrningen av den statliga verksamheten, i uppdrag att göra utvärderingar av den sektorspolitik som myndigheten ansvarar för. Det är enligt regeringens uppfattning nödvändigt att skogspolitiken även i fortsättningen följs upp fortlöpande så att nödvändiga justeringar kan göras. Några remissinstanser anser att en från fristående översyn bör göras av tillgängliga styrmedel och hur de bör användas för att öka måluppfyllelsen i skogspolitiken. Det är naturligt att sådana utvärderingar görs inom olika politikområden när så bedöms nödvändigt. gällande skogspolitik har varit i kraft , och följaktligen verkat under . Det är därför lämpligt att en fördjupad utvärdering och översyn görs av en annan aktör än . Först nu är det möjligt att säga något om långsiktiga effekter av skogspolitik, vilket också utvärdering pekar på. Därför kommer en utredning syftande till en fördjupad, oberoende utvärdering och översyn av skogspolitiken att tillsättas under det närmaste året. Utredningen bör ges förutsättningar att beakta resultatet av den fördjupade utvärdering av miljömålsarbetet och den Skr. 2003/04:39 miljömålsproposition som regeringen har aviserat till början av 2005. Samordning med utvärdering av miljökvalitetsmålen antog 1999 femton miljökvalitetsmål på förslag av regeringen (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Dessa mål inklusive beslutade delmål enligt propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/2001:130, bet. 2001/02:MJU03, rskr. 2001/02:36) skall bilda utgångspunkt för ett system med mål- och resultatstyrning av samhällets miljöarbete. Delmålen skall i de flesta fall ha uppnåtts till 2010. Regeringen skall översiktligt rapportera till hur arbetet med att nå målen fortskrider. skall en fördjupad utvärdering göras. Den första utvärderingen skall göras 2004. Skog och skogsbruk berörs främst av miljökvalitetsmålet Levande skogar men även av andra mål som Begränsad klimatpåverkan, Bara naturlig försurning, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag och Myllrande våtmarker. är miljömålsansvarig för miljökvalitetsmålet Levande skogar vilket inbegriper ansvar för uppföljning. Regeringen anser att utvärderingen av skogspolitiken framöver bör samordnas i tiden med den samlade utvärderingen av miljökvalitetsmålen för att regeringen och skall få en samlad bild. Remissinstansernas generella syn på utvärderingen skogs- och lantbruksakademien anser att utvärderingen ger goda möjligheter att stämma av skogspolitiken men efterlyser till kommande utvärderingar en redovisning av de insatser som näringsliv och forskning bidrar med. Skogsindustrierna pekar på att den analys som genomförts i utvärderingen är omfattande och väl genomförd som en rad frågor kräver ytterligare analys, diskussion och åtgärder. Skogs- och Träfacket och anser att utvärderingen har haft en allt för begränsad analys av produktionsmålet, t.ex. när det gäller virkesförsörjningssituationen. Statskontoret efterlyser en bred översyn av statens uppgift, styrmedel och arbete gentemot skogsägarna. Man anser att en från fristående översyn bör göras av tillgängliga styrmedel och hur de bör användas för att öka måluppfyllelsen i skogspolitiken. Verket för innovationssystem konstaterar att utredningen inte alls eller endast översiktligt beskriver väsentliga områden som effekter på skogsindustrin, regionalpolitik och sysselsättning. i anser att rapporten är en bra uppföljning av den förda politiken men att om regeringen önskar en djupgående utvärdering av den nya skogspolitiken bör uppdraget läggas på en oberoende granskare. ser det som ett problem att politiken skapat en ohistorisk järnridå mellan jordbruksmark och skogsmark. Vidare konstaterar ämbetet att skogspolitikens effekter på det biologiska kulturarvet, liksom en utvärdering av tillståndet för hävdberoende borde vara en jämställd utvärderare av skogspolitikens effekter. Världsnaturfonden anser det vara svårt att hitta en objektiv metod för att analysera om de uppsatta målen är uppfyllda. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande anser att certifieringens roll i naturvårdsarbetet nedtonats i utvärderingen på ett inte helt rättvisande sätt. Regeringens bedömning: Skogen och skogsnäringen kommer även i fortsättningen att vara ekonomiskt, socialt, kulturellt och ekologiskt av stor betydelse för . Skogspolitikens mål som beslutades bör ligga fast. Att hushålla med resurser är nödvändigt för en långsiktigt hållbar utveckling. Naturresurserna måste nyttjas på ett ansvarsfullt sätt. Skogen som förnybar resurs är en mycket stor tillgång i detta perspektiv. En ansvarsfull förvaltning och vård av världens skogar är ett gemensamt ansvar för alla länder. Skogarnas betydelse för en hållbar utveckling kommer till uttryck i de s.k. skogsprinciper om hållbar utveckling för alla typer av skog som antogs under om miljö- och utveckling i . Det är angeläget att arbeta för att den syn på hållbart brukande som skogsprinciperna ger uttryck för får praktiskt genomslag i alla länder. Den svenska skogspolitiken har sin bas i dessa principer. Den svenska skogspolitiken har två övergripande, jämställda mål, ett produktions- och ett miljömål. Sammantagna speglar målen det mångbrukstänkande som genomsyrar svenskt skogsbruk. Det av fastlagda produktionsmålet för skogsbruket är att skogen och skogsmarken skall utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning. Skogsproduktionens inriktning skall ge handlingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen producerar. Miljömålet för skogsbruket är att skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga skall bevaras. Biologisk mångfald och genetisk variation i skogen skall säkras. Skogen skall brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper skall skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden skall värnas. I 1 § skogsvårdslagen (1979:429), som kan sägas vara en sammanfattning av skogspolitikens mål, sägs att skogen och skogsmarken är en nationell tillgång som skall skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som biologisk mångfald behålls. Denna formulering har tillkommit i bred politisk enighet. I denna formulering ligger bland annat att skogen är en resurs som inte endast har betydelse för den enskilde skogsägaren utan för hela samhället. skogspolitiska beslut angavs att riksdag och regering inte bör ta ställning till detaljmål utan att det bör vara en fråga för skogsvårdsmyndigheten att utforma sådana mål i den utsträckning som behövs. De skogspolitiska målen har på regeringens uppdrag konkretiserats av i målbilder och sektorsmål. Efter utvärderingen av skogspolitiken 1998 reviderades sektorsmålen i kontakt med skogsnäringen. Inom pågår ett arbete med att konkretisera främst produktionsmålet. Uppfyllande av skogspolitikens mål I utvärderingen av skogspolitikens effekter redovisas bedömningar av hur de båda skogspolitiska målen har uppfyllts. Resultaten visar när det gäller produktionsmålet på brister i återbeskogningsarbetet. Resultaten när det gäller återväxt har försämrats sedan den förra utvärderingen . En viktig orsak är att naturlig föryngring har använts i för stor utsträckning på för metoden olämplig mark. Andra orsaker är att det inte markbereds tillräckligt och att klövvilt, snytbaggar och svampar orsakar skador på plantor. Utvärderingen visar också på betydande brister i beståndsvården. Plant- och ungskog röjs inte i tillräcklig omfattning eller med den kvalitet som behövs. Röjningsbehovet har därför ökat . Stora arealer oröjd ungskog växer över röjningsbar höjd vilket leder till sämre lönsamhet i förstagallringar. Gallringarna har ökat i omfattning . Dock finns det brister i kvaliteten på gallringarna, t.ex. genom att det ofta gallras för hårt. När det gäller miljömålet visar utvärderingen att utvecklingen på flera områden går i en positiv riktning men att förbättringarna varit små jämfört med dess början. Vid föryngringsavverkning har miljöhänsynen förbättrats på flera punkter. når dock en femtedel av avverkningsarealen inte upp till skogsvårdslagens krav på miljöhänsyn. Mängden hård död ved på föryngringsytorna och miljöhänsynen vid beståndsvård har förbättrats, bl.a. genom att torra träd och lövträd sparas i större utsträckning i samband med gallring. Stora insatser för bevarande av områden med höga naturvärden har gjorts . Statliga insatser för skydd av naturmiljöer har flerdubblats och de frivilliga avsättningarna har ökat i omfattning. skadas fornlämningar vid skogbruk. Nödvändig skötsel av kulturbetingade biotoper förekommer endast i begränsad omfattning. Återväxten av för biologisk mångfald viktiga arter som rönn, sälg, ek och asp hämmas i stora delar av landet på grund av omfattande bete av klövvilt. Sammantaget konstateras i utvärderingen att den hänsyn till natur- och kulturmiljön som har tagits har varit otillräcklig men att flera faktorer pekar på tydliga förbättringar. Skogspolitikens mål bör ligga fast Utvärderingen av skogspolitiken visar på brister i dess genomförande. Det är oroande att resultaten på produktionssidan har försämrats på viktiga punkter sedan den förra utvärderingen. Regeringen anser dock att skogspolitikens mål bör ligga fast. Målen är väl avvägda och omfattar Skr. 2003/04:39 grundsynen på en ekonomiskt, socialt, kulturellt och ekologiskt hållbar De speglar den internationella utvecklingen och vår nationella tradition. Förbättringar måste dock åstadkommas både på produktions- och miljösidan för att skogspolitikens mål skall kunna nås. Regeringen bedömer att förbättringar kan ske inom befintliga finansiella ramar. Remissinstansernas syn på skogspolitikens mål Många uttrycker att skogspolitikens mål bör ligga fast. , , och i . Skogsindustrierna anser vidare att det nu är viktigt att produktionsmålet i skogspolitiken prioriteras. Statskontoret anser att skogspolitikens mål behöver utvecklas och efterlyser en bred, fristående översyn av statens uppgift och styrmedel. i län anser inte att produktions- och miljömålet är jämställda i skogsbruket och efterlyser förtydligande av innebörden av jämställda mål samt anser att det nu finns skäl för statsmakterna att överväga att öka kraven på skogsbruket. anser att det är en brist att man försökt lösa bevarandet av miljövärden genom en politik inriktad på att det inte går att få ut ett ekonomiskt värde och miljövärde på samma plats och menar att staten borde efterfråga en utveckling där man t.ex. får ut timmer, biodiversitet, friluftsvärden och oskadad kulturmiljö på samma mark. Regeringens bedömning: Skogens sociala värden bör uppmärksammas mer än i genomförandet av skogspolitiken. har för avsikt att genomföra ett projekt för att utveckla riktlinjer för tätortsnära skogsbruk där skogens sociala värden lyfts fram och människan sätts i centrum samt har också för avsikt att återkomma till regeringen med förslag till en större satsning inom området skogens sociala värden. Ett hållbart skogsbruk enligt vedertagna internationella definitioner förutsätter hållbarhet ur inte bara ur ekonomisk och ekologisk aspekt utan också ur social och kulturell aspekt. En social dimension finns i skogspolitikens mål. skogspolitiska mål slogs det fast att hänsyn skulle tas till naturvårdens och andra allmänna intressen vid virkesproduktion. skogspolitiska mål har detta lyfts fram ytterligare. Här fastslås att kulturmiljövärden liksom estetiska och sociala värden skall värnas. Miljökvalitetsmålet Levande skogar anger att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion skall skyddas som biologisk mångfald bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Enligt regeringens bedömning innebär detta i ett generationsperspektiv bl.a. att skogens betydelse för naturupplevelser och friluftsliv tas till vara samt att kulturminnen och kulturmiljöer värnas. har stor kraft lagts vid arbete för att uppfylla skogspolitikens miljömål när det gäller biologisk mångfald. Miljömålets sociala dimension har inte fått samma uppmärksamhet. I utvärdering av skogspolitiken har skogens sociala värden belysts. Med begreppet avses där de värden som bidrar till det stora flertalets välfärd förutom de värden som skogens virkesproduktion och skogens betydelse för biologisk mångfald genererar. Ett antal samhällsfaktorer gör att det finns anledning att uppmärksamma skogens sociala betydelse mer än . Skogens betydelse för folkhälsa och välbefinnande Folkhälsan hotas av att vi rör oss allt mindre och drabbas av för mycket negativ stress. Sjukskrivningarna ökar dramatiskt med stigande vårdkostnader som följd. En viktig uppgift för hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete är att öka befolkningens fysiska aktivitetsnivå och förebygga negativ stress. Som framgår av regeringens proposition Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35) är friluftsliv en av de vanligaste formerna för fysisk aktivitet i . Det handlar om att ströva i skog och mark men även promenader i allmänhet samt cykling, orientering, fritidsfiske, paddling, skid- och skridskoåkning och olika former av vistelse i fjällen. tids forskning har visat att skogsmiljön bidrar till att minska stress, lugna oro och därmed öka det mentala välbefinnandet. Mot denna bakgrund bör skogens roll som en plats för hälsobefrämjande motion och rekreation lyftas fram och dess möjligheter bättre tas tillvara. I regeringens skrivelse En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173) framhålls att skogens betydelse för naturupplevelser och friluftsliv bör ses som ett värde som skogen producerar. Dagens samhälle är starkt urbaniserat. befolkning har genomgått stora förändringar och består av människor från olika delar av världen. Av dessa skäl har många ingen naturlig kontakt med skog och natur eller har svårt för att komma ut i skogen. Detta kan t.ex. gälla funktionshindrade eller invandrare som i många fall genom sin kultur, tradition eller de värderingar eller omständigheter som präglar deras tidigare hemländer saknar en egen relation till den svenska skogen. bedriver ett projekt med fokus på tätortsnära skog med människan i centrum. Projektet syftar bl.a. till att nå grupper som inte naturligt kommer ut i skogen. Pilotskogar, publikationer och manualer skall visa exempel på hur man kan stimulera och förbättra möjligheterna till rekreation i de tätortsnära skogarna. Arbetet sker i samarbete med kommuner och privata skogsägare inom ett begränsat geografiskt område. Att skapa goda förutsättningar för friluftsliv och rekreation är ett bra sätt att investera i god folkhälsa. Regeringen bedömer att erfarenheter från detta projekt kommer att utgöra en bra grund för att arbeta vidare med tätortsnära rekreationsskogar i hela landet. Många barn kommer allt längre bort från en naturlig miljö. allvarligt för barnens förståelse för natur och skog och medvetenhet om Forskning visar att barn som vistas i en skogs- eller trädmiljö från tidig ålder utvecklas bättre när det gäller fysik och motorik som de blir mer harmoniska och inlärningen underlättas. Samhället har en särskilt viktig uppgift i att upprätthålla goda förutsättningar för kontakt med naturen för alla barn. bedrivs i skolor och i andra sammanhang med skogen som pedagogiskt instrument är därför av stor betydelse. Det gäller t.ex. projektet i Skolan som har pågått och som är ett samverkansprojekt mellan skolan, den svenska skogsnäringen och med syfte att öka kunskaperna om skog och skogsnäring. En viktig del i denna verksamhet är skolskogarna, vilka är avgränsade områden som skolan kan disponera efter överenskommelse med markägaren. Den tätortsnära skogen är viktig för friluftsliv och naturkontakt Forskning visar att närmiljön har en avgörande betydelse för om man är fysiskt aktiv, vistas ute och bedriver friluftsliv. befolkning i eller relativt nära en tätort. utgör av skogsmarksareal. I dessa skogsområden sker mer än hälften av alla skogsbesök. Drygt hälften av denna areal är För att skapa förutsättningar för det stora flertalet att röra sig i skogen kan de tätortsnära områdena kräva anpassningar av skogsskötselmetoder och modeller för att hantera olika intressen. Friluftsliv innebär ofta upplevelser av både natur- och kulturmiljöer vilket bör beaktas vid utveckling och förvaltning av områden som är viktiga för friluftslivet. Kommunerna och landstingen har ett stort ansvar för att ta hänsyn till friluftslivets behov i sin skogsbruksplanering. I vissa fall kan områden av särskilt intresse för friluftslivet behöva Som framgår av propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) anser regeringen att de skyddade områdenas betydelse för friluftslivet och det ökade behovet av att bevara tätortsnära natur fortsättningsvis bör väga tungt när ett områdes skyddsvärde skall bedömas. intressen, tätortsnära miljö, skogens kulturmiljöer m.m. skall i möjligaste mån samordnas med skyddet av biologisk mångfald i skogslandskapet för att uppnå synergieffekter. I budgetpropositionen (prop. 2003/04:1) föreslog regeringen en satsning på lokal och naturvård i form av ett särskilt Grundtanken är att stimulera lokal och naturvård till att genom bra projekt bidra till att nå de naturvårdsanknutna miljökvalitets- och delmålen. Bakgrunden är att kommunerna har en viktig roll i arbetet med att nå de av fastlagda miljömålen. Genom programmet kan projekt ges högst i statsbidrag till de bidragsberättigade delarna av projektet. Resten måste finansieras på Tanken är att det skall vara möjligt att ge bidrag till en rad olika naturvårdsåtgärder, t.ex. kunskapsuppbyggnad, bevarandeprogram, områdesskydd, vård och förvaltning, restaurering av naturområden och återställande av arters bestånd. Åtgärder för att förbättra förutsättningar för friluftsliv i skogsmiljöer bör passa väl in i ett sådant program. Statsbidrag skall betalas ut med start och projekten . 2003/04:39 skall genomföras och slutrapporteras . Turismen är en av de näringar i som bedöms ha störst utvecklingspotential. Naturturism kallas den form av turism där natur- och kulturmiljön är en förutsättning för verksamheten. Upplevelser knutna till skogen kan vara aktiviteter som vandring, ridning, jakt, fiske, paddling och olika former av upplevelseläger. Naturturism kan ge möjligheter att öka det ekonomiska utbytet från och sysselsättningen i skogen samt bidra till en breddad inkomstbas för markägaren eller entreprenören. Med vikande sysselsättning i jord- och skogsbruk kan sådana möjligheter förbättra förutsättningarna att bo och verka i glesbygd. Remissinstansernas syn på skogens sociala värden Många remissinstanser pekar på betydelsen av skogens sociala värden. Det gäller t.ex. , , , i , , och Världsnaturfonden. efterlyser ett utvecklat skogsbruk som förenar ekonomiska värden, biodiversitet, friluftsvärden och oskadad kulturmiljö på samma mark. Regeringens bedömning: Skogspolitikens medel bör även i fortsättningen vara rättsliga, ekonomiska och administrativa med samma avvägning sinsemellan som . Styrmedlen bör utformas så att företagens, särskilt de mindre företagens, administrativa börda begränsas.