prop · GQ031d20 · 2003-01-01 00:00:00 — Samhällsplanering, 18 bostadsförsörjning 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2002:102) om allmännyttiga Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande........ Insatser inom politikområdet ............................................................... Verksamhetsområde Samhällsplanering och bebyggelseutveckling... Verksamhetsområde Kvalitet i byggande och förvaltning.................. Insatser utanför politikområdet ........................................................... Verksamhetsområde Samhällsplanering och bebyggelseutveckling... Verksamhetsområde Kvalitet i byggande och förvaltning.................. Analys och slutsatser............................................................................. 31:2 Räntebidrag m.m. .......................................................................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 31:3 : Förvaltningskostnader ................ 31:4 : Garantiverksamhet ...................... 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador............................ 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder .................................... 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter... 4.8.1131:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder................ 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag ........................ Politikområde Regional samhällsorganisation.................................................... Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 32:1 Länsstyrelserna m.m. .................................................................... 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m............................................. Politikområde Ekonomisk familjepolitik under utgiftsområde 12 ................... Politikområde Miljöpolitik under utgiftsområde 20.......................................... 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet ... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet............................................................... Härledning av ramnivå 2003-2004, Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande........................................................................ Skatteavvikelser, netto .............................................................................................. Utgiftsutveckling inom politikområdet Bostadspolitik ......................................... Anslagsutveckling för 31:1 ....................................................................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:1 ....................................... Anslagsutveckling för 31:2 Räntebidrag m.m. ........................................................ 4.5 Antaganden om byggvolym ..................................................................................... Beräknade utbetalningar av räntebidrag .................................................................. Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:2 Räntebidrag m.m......................... 4.8Anslagsutveckling för 31:3 : Förvaltningskostnader36 4.9Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:3 : Anslagsutveckling för 31:4 : Garantiverksamhet.. Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Äldre Garantier...................... Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Nya Garantier ........................ Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Kreditgarantier för avlösen av Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Kreditgarantier för lån till Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Kreditgarantier för lån till Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Kreditgarantier för vissa kommunala åtaganden för boendet ..................................................................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:4 : Anslagsutveckling för 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador......... Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och Anslagsutveckling för 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder................. Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i Anslagsutveckling för 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter................................................................. 4.24 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ Anslagsutveckling för 31:8 ...................................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 31:8 ....... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Anslagsutveckling för 31:9 ....................................................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:9 ....................... Anslagsutveckling för 31.10 .................................................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:10 .................... Anslagsutveckling för 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet........................................................................ Anslagsutveckling för 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder................................................................................ 4.38 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden........................................................... Anslagsutveckling 31:13 för ............................................ Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:13 ............ Anslagsutveckling för 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag..... Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:14 Omstrukturering av Utgiftsutveckling inom politikområdet Regional samhällsorganisation .............. Anslagsutveckling för 32:1 Länsstyrelserna m.m. .................................................. Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 32:1 Länsstyrelserna m.m.................... Ramanslagets fördelning på ramposter ...................................................... Anslagsutveckling för 32:2 Kommunala samverksansorgan m.m. ........................ Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 32:2 Kommunala samverkansorgan Anslagsutveckling för 21:1 Bostadsbidrag.............................................................. Utveckling av utgifterna för bostadsbidrag 19902001 ......................................... Hushåll med bostadsbidrag ..................................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 21:1 Bostadsbidrag.............................. Anslagsutveckling för 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet.................................................... Anslagsutveckling för 34:2 .................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 34:2 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Totala kostnadernas fördelning 2000-2001.............................................................. Verksamhetsgrenarnas andelar av de totala kostnaderna 2001............................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag (avsnitt 2.1 och 4.5.1.1), 2.godkänner regeringens förslag till mål för bostadspolitiken (avsnitt 4.3), 3.godkänner att regeringen får besluta om en rörlig kredit i intill ett belopp på 1 för hanteringen av de kreditgarantier som utfärdats och utfärdas för avlösen av kommunala borgensåtaganden (avsnitt 4.8.4), 4.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för lån till kommunala bostadsföretag intill ett belopp på 3 inklusive tidigare gjorda åtaganden (avsnitt 4.8.4), 5.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp för nybyggnation eller förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt intill ett belopp på högst 1 inklusive tidigare gjorda åtaganden (avsnitt 4.8.4), 6.bemyndigar regeringen att intill ett belopp på högst ställa ut kreditgarantier för bostadsföretag i samband med obeståndshantering i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 4.8.4), 7.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2003(avsnitt 4.8.7), 8.bemyndigar regeringen att för anslaget 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2 (avsnitt 4.8.12), 9.för anvisar anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt följande uppställning: 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk håll- Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder Omstrukturering av kommunala bostadsbolag Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag Härigenom föreskrivs att 2 kap. 6 § lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag skall ha följande lydelse. Tillstånd fordras inte om 1.kommunen, i fråga om sådan överlåtelse som avses i 1 § första stycket 1, även efter överlåtelsen direkt eller indirekt har det bestämmande inflytandet över det kommunala bostadsföretaget, 2.förvärvaren är ett allmännyttigt bostadsföretag, 3.förvärvaren är en kooperativ hyresrättsförening, eller 4. överlåtelsen sker genom inrop på exekutiv auktion. 4.överlåtelsen sker genom inrop på exekutiv auktion, eller 5.överlåtelsen utgör ett led i att fullgöra ett avtal som har ingåtts mellan en kommun och i ett ärende om statligt stöd som lämnas i syfte att underlätta en omstrukturering av ett kommunalt bostadsföretag eller för att på annat sätt minska en kommuns bördor av dess åtaganden för boendet, eller 6.överlåtelsen utgör ett villkor för statligt stöd som lämnats till en kommun av Bostadsdelegationen för att motverka att kommunen på grund av åtaganden för boendet inte kan 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 fullgöra sina ekonomiska förpliktelser. Denna lag träder i kraft . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 3 Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, Utgiftsområdet är indelat i politikområdena Bo- stadspolitik och Regional samhällsorganisation. Vidare ingår vissa anslag inom politikområdena Ekonomisk familjepolitik och Miljöpolitik. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 18 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2Politikområdet ligger under utgiftsområde 20 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.2 Härledning av ramnivå 2003-2004, Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Förändring till följd av: Överföring till/från andra utgifts- Tabell 3.3 Skatteavvikelser, netto Kapitalbeskattning på eget hem och bo- Försäljning av tomtmark och byggnader Tidpunkt för redovisningsskyldighet i -0,87 -0,83 Fastighetsskatt på konventionellt be- -1,64 -1,73 skattade hyreshus och småhus -3,48 -3,60 Fastighetsskatt på industri- och elpro- -1,36 -1,36 -0,29 -0,24 Samhällets stöd inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande redovisas i huvudsak som anslag på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av de stöd som redovisas via anslag finns dock även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar betecknas som saldopåverkande skatteavvikelser. De kan t.ex. syfta till att påverka hushållens och företagens inkomster eller priser. Skatteförmånerna kan vara motiverade av fördelningspolitiska eller andra skäl. Om en sådan förmån på budgetens inkomstsida avvecklas, leder detta till en budgetförstärkning för den offentliga sektorn. Skatteavvikelsernas storlek har beräknats med den s.k. utgiftsekvivalentmetoden. Metoden innebär att den nettoberäknade skatteavvikelsen är lika med storleken på den skattefria transferering som fullt ut kompenserar den skattskyldige för en eventuell avveckling av avvikelsen. Värdet på de aggregerade skatteavvikelserna bör tolkas med stor försiktighet. Nedan redovisas de skatteavvikelser som är direkt hänförbara till utgiftsområdet. Redovisningen avser de regler som gällde och tar inte hänsyn till de skatteförändringar som föreslås i propositionen. Med eget hem avses småhus som inte upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt. Den direkta avkastningen från eget hem beskattas inte inom ramen för inkomstbeskattningen. Däremot utgår fastighetsskatt (, var skattesatsen ) av taxeringsvärdet. Direktavkastningen förutsätts motsvara fastighetens marknadsvärde multiplicerat med statslåneräntan. Skatteavvikelsen utgörs av skillnaden mellan kapitalinkomstskatten () på fastighetens reala direktavkastning och fastighetsskatten. Kapitalvinst på eget hem och bostadsrätt Vinstbeskattning av värdeökning på eget hem eller bostadsrätt sker först vid realisationstillfället, dessutom ges möjlighet till ytterligare uppskov under vissa förutsättningar även då vinsten realiserats. Räntan på denna skattekredit är en avvikelse. Därutöver behöver endast två tredjedelar (hälften) av den kapitalvinst som realiseras vid försäljning tas upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Den tredjedel som inte beskattas ger upphov till en skatteavvikelse som avser skatt på kapitalinkomst. skall fastighetsskatteuttaget i princip begränsas till högst av hushållets beskattningsbara inkomst. Denna begränsning utgör en skatteavvikelse. Försäljning av tomtmark och byggnader Vid försäljning av en- och flerbostadshus är av värdet undantaget från mervärdesskatt. Undantaget gäller i huvudsak tomtmark, byggränta och vinst som enligt borde beskattas. Tidpunkt för redovisningsskyldighetens inträde i byggnads- och annan entreprenadverksamhet Redovisningsskyldigheten inträder efter det att fastigheten tagits i bruk. Skatteavvikelsen avser räntan på skattekrediten. Avdragsrätten för räntor är begränsad och får ett givet år ej överstiga den intäkt på av taxeringsvärdet som föreningen skall ta upp till beskattning. Uppkommer underskott får detta rullas framåt i tiden. Finns ett sådant underskott kvar när fastigheten avyttras får detta kvittas mot en eventuell kapitalvinst. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus, lokaler, industri- och elproduktionsenheter Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en avvikelse. Direktavkastningen från privatbostadsföretags (äkta bostadsrättsföreningar) fastigheter beskattas inte konventionellt, utan genom en särskild schablonmetod. Enligt gällande regler skall föreningen ta upp en intäkt om av fastighetens taxeringsvärde till beskattning. Därutöver utgår fastighetsskatt på av taxeringsvärdet för fastigheter som är taxerade som hyreshus och för småhusfastigheter . Direktavkastningen förutsätts motsvara det sammanlagda marknadsvärdet av bostadsrätterna multiplicerat med statslåneräntan. Skatteavvikelsen utgörs av skillnaden mellan kapitalskatten () på fastighetens reala direktavkastning och den skatt som betalas enligt gällande regler. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Politikområdet Bostadspolitik omfattar verksamhetsområdena bostadsförsörjning, samhällsplanering och bebyggelseutveckling, kvalitet i byggande och förvaltning samt lantmäteriverksamhet. Politikområdet omfattar ca i anslag, i huvudsak för bidrag. Vidare ingår sju myndigheter med ca 2 300 anställda och i anslag samt ca i intäkter som i huvudsak kommer från icke statliga kunder. De sju myndigheterna är , , Fonden för fukt- och mögelskador, , , och . Resurserna inom politikområdet innefattar plan-, bygg- och bostadsfrågor, geotekniska frågor samt lantmäteriverksamhet, m.m. Huvuddelen av de ekonomiska resurserna inriktar sig på stöd i form av räntebidrag, investeringsbidrag för anordnande av studentbostäder, investeringsbidrag för anordnande av bostäder upplåtna med hyresrätt i områden med brist på bostäder, statliga kreditgarantier (Äldre garantier) vid ny- och ombyggnad av bostäder samt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag på orter med vikande befolkningsunderlag. Det internationella samarbetet rör bland annat deltagande i särskilda projekt inom UN-Habitat, Europeiska Unionen, samt samarbetet inom . Politikområdet Bostadspolitik har viktiga kopplingar till flera andra politikområden. Bo- stadsbidragen inom den Ekonomiska familjepolitiken liksom Storstadspolitiken har viktiga anknytningar till genomförandet av bostadspolitiken. Byggande och förvaltning av bostäder inkluderar bl.a. energifrågor som behandlas inom Energipolitiken medan målen för ekologisk hållbarhet, god bebyggd miljö, inomhusmiljö och radon behandlas inom politikområde Miljöpolitik. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Bostadspolitik 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbo- 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag 2000 18A9 Bonusränta för ungdomssparande 2000 18A11 Internationellt samarbete 1999 18A13 Vissa investeringsbidrag 1999 18A12 Investeringsbidrag för anordnande av Totalt för utgiftsområde Bostadspolitik 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Regeringens förslag: Målet för bostadspolitiken är att alla skall ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön skall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning skall en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Skälen för regeringens förslag: har målet för bostadspolitiken formulerats att leda mot ekologisk hållbarhet (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98: BoU10, rskr. 1997/98:306). Regeringen presenterade en strategi för arbetet med hållbar utveckling , Nationell strategi för hållbar utveckling (skr. 2001/02:172, bet. 2001/02:MJU16, rskr. 2001/02:315). I konsekvens med regeringens övergripande mål om ett hållbart samhälle bör även bostadspolitiken kompletteras med denna bredare målsättning. Hållbar utveckling omfattar de tre dimensionerna ekonomisk, social och ekologisk utveckling. Inom ramen för det övergripande målet för politikområdet är det i första hand fyra områden som prioriteras i regeringens arbete. - Bostadsförsörjningen, genom att stimulera utvecklingen på bostadsmarknaden mot ökad regional balans med fler bostäder i tillväxtregio- nerna och omstrukturering av kommunala bostadsföretag i regioner med minskande befolkning. -Lägre bygg- och boendekostnader så att även grupper som har svårare att hävda sig på bostadsmarknaden kan efterfråga ett rimligt boende. -Effektiv byggsektor i konkurrens som bl.a. beaktar bostadskonsumenternas intressen av sunda och ändamålsenliga bostäder av god kvalitet till rimliga kostnader. -Öka den ekologiska hållbarheten i samhällsbyggandet. Bostaden är en social rättighet. Bostadspolitiken skall bidra till att skapa förutsättningar för alla att leva i goda bostäder till rimliga kostnader. Genomförandet av bostadspolitiken förutsätter aktiva insatser av kommunerna. Kommunerna har det övergripande ansvaret för bostadsförsörjningen på den lokala nivån. Det kommunala åtagandet grundas i allt väsentligt på kommunallagen (1991:900), socialtjänstlagen (1980:620) och lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Obalansen på bostadsmarknaden är stor, med bostadsbrist i ett stort antal kommuner medan ett stort antal bostäder står tomma i kommuner med vikande befolkningsutveckling. Det är framför allt storstadsregionerna som har brist på bostäder och en alltför låg nivå på bostadsbyggandet. Detta kan komma att utgöra ett allvarligt hinder för landets fortsatta ekonomiska tillväxt. Regeringen är angelägen om att så långt möjligt bidra till att förutsättningarna för ett ökat bostadsbyggande förbättras, framför allt när det gäller hyresbostäder. Lägre bygg- och boendekostnader Boendekostnaderna i steg kraftigt , både i absoluta tal och som andel i förhållande till den disponibla inkomsten. Kvoten är beroende av såväl boendekostnaderna som inkomsten. Boendekostnaderna som andel av den disponibla inkomsten har dock minskat . Enligt () bostads- och hyresundersökning betalade ett genomsnittligt hushåll 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 av sin disponibla inkomst för att bo i en hyreslägenhet. För hushåll i bostadsrätt och egnahem är andelen . Regeringens målsättning är att minska denna andel ytterligare. Både boendekostnaderna och hushållens inkomster varierar såväl inom respektive upplåtelseform som mellan de olika upplåtelseformerna och mellan landets kommuner och regioner. En effektiv byggsektor i konkurrens En angelägen åtgärd för att uppnå målet om goda bostäder till en rimlig kostnad är en väl fungerande byggsektor med ansvarstagande aktörer. Bland byggsektorns aktörer har uppmärksammats stora brister som medfört negativ inverkan på kvaliteten och kostnaderna i bostadsproduktionen. Problem som konstaterats är bl.a. bristande kompetens hos byggherrar och beställare, dominerande företag och fåtalskonkurrens, användande av svart arbetskraft samt brister i byggprocessen med t.ex. fukt- och mögelskador som följd. Det finns behov av konkreta åtgärder som kan bidra till att höja kvaliteten, hålla nere byggkostnaderna och främja konkurrensen inom byggsektorn. Öka den ekologiska hållbarheten i samhällsbyggandet Samhällsplaneringens inriktning har stor betydelse för möjligheterna att nå närmare målet om ekologisk hållbarhet. De nationella miljökvalitetsmålen t.ex. miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö skall, tillsammans med övriga nationella mål, vara vägledande för fysisk planering och samhällsbyggande (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183 och prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Insatser inom samhällsplaneringsområdet, såväl vad avser metodutvecklingsarbete inom den fysiska planeringen som indirekt stödjande verksamheter, exempelvis lantmäteriverksamhet, skall inriktas mot att öka hållbarheten i samhället. Väl fungerande system för informationsförsörjning av hög kvalitet, bl.a. när det gäller geografisk information och fastighetsinformation samt geoteknisk kunskap och information, är av stor betydelse för den 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tillgång till sådan kunskap är även av betydelse för förvaltningen av den bebyggda miljön. Även en väl fungerande fastighetsbildning bidrar till en effektiv och långsiktigt hållbar användning av fastigheter, mark och vatten.