prop · GQ03101 · 2003-04-03 00:00:00 — I rapportenredovisar och analyserar RRV utvecklingen av vård och omsorg för äldre underfrämst och en stor del fokuserar på Ädelreformen och dess effekter.RRV konstaterar att det finns fortsatta brister i samverkan mellansjukvårdshuvudmännen och kommunerna bl.a. på grund av de hårda kraven påbudgethushållning i respektive verksamhet, vilket leder till revirtänkande. Detråder även målkonflikter inom primärvården mellan de tillgänglighetskrav somlokala beslutsfattare ställer upp och den nationella prioriteringsordningen. RRV menar att vården och omsorgen i har stora inslag av "negativaekonomiska incitament" som medför att det kortsiktigt lönar sig att göraansträngningar för att hitta någon annan som löser vård- och omsorgsbehoven. RRV bedömer att dessa negativa ekonomiska incitament är en starkt bidragande faktor till huvudmännens problem att utveckla vård och omsorg i öppenvård och hemvård, vilket i sin tur lett till att många äldre med komplexa medicinska behov"snurrar runt" i en vårdkarusell mellan slutenvård och olika former avöppenvård. RRV ifrågasätter om ädelreformen varit lyckosam när det gällerhemvårdsfrågan och menar att staten bör agera för att förbättra de lokalaförutsättningarna att utveckla vård och omsorg i hemmiljö.RRV ser flera olika möjligheter att förändra det kommunala hälso- ochsjukvårdsuppdraget och förordar ett mer långtgående alternativ som innebär attkommunerna blir huvudmän för primärvården. RRV föreslår att det genomförs enöversyn av uppgifts- och ansvarsfördelningen inom vård- och omsorgssystemet medfokus på det kommunala hälso- och sjukvårdsansvaret. I en omprövning avansvarsfördelningen bör även de särskilda boendeformernas roll ingå liksom enkonsekvensbeskrivning för de nationella myndighetsuppgifterna när det gällertillsyn, uppföljning, utvärdering och utvecklingsstöd. RRV menar vidare attöversynen bör ske inom ramen för den utredning av uppgiftsfördelning mellanstat, kommun och landsting som regeringen tidigare aviserat.En utvärdering av vården och omsorgen om äldre skall genomföras , tioår efter ädelreformen.Regeringen har beslutat att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen(Översyn av strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen,dir. Kommittén skall bl.a. i en första etapp identifiera, belysa ochövergripande analysera de samhällsförändringar som inverkar på och skulle kunnaföranleda förändringar av strukturen och uppgiftsfördelningen i relationenmellan staten, landstingen och kommunerna. Kommittén skall redovisa ettdelbetänkande . I en andra etapp skall kommittén göra en fördjupad analys och bedömning av strukturen och uppgiftsfördelningen ochföreslå förändringar där kommittén finner det motiverat. Förstärkt primärvård med hjälp av utvecklingsavtalet(RRV 2002:29)RRV har, inom ramen för det s.k. kontrollprojektet, granskat statens styrning av hälso- och sjukvården. RRV har utfört uppdraget i ett antal projekt sombehandlat områdena: styrning av vård och omsorg, styrning via utvärderingar ochstyrning via överenskommelser. I denna rapport lämnar RRV översiktligbakgrundsinformation till granskningen. RRV redovisar också de frågeställningarsom verket anser är väsentliga att belysa för att kunna bedöma om det finnsförutsättningar för att Avtal om utvecklingsinsatser inom vården och omsorgenför skall kunna vara ett effektivt styrmedel. RRV avser att gåvidare och genomföra en sådan bedömning. Resultatet av den fortsattagranskningen beräknar RRV publicera . Då detta är en metodstudie ochanalysresultat är planerade att publiceras , föranlederrapporten inga åtgärder från regeringens sida.10.2 Revisionsberättelser med invändningRRV skall - enligt sin instruktion - i enlighet med god revisionssed granskamyndigheternas årsredovisning och underliggande redovisning i syfte att bedömaom redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande. Vidare skallRRV granska om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter ochsärskilda regeringsbeslut. I de fall RRV i sin granskning uppmärksammarväsentliga avsteg från föreskrifter och regeringsbeslut anges detta som eninvändning i revisionsberättelsen. En revisionsberättelse enligtstandardutformning innebär således att RRV inte funnit några väsentliga avstegfrån tillämpliga föreskrifter och särskilda regeringsbeslut.Varje invändning har i sin grund i någon form av väsentlig överträdelse avföreskrifter eller regeringsbeslut. Överträdelsen påverkar informationen imyndighetens årsredovisning i större eller mindre utsträckning. Invändningarnakan indelas i tre huvudsakliga skäl: överträdelse av befogenhet, ej följt godredovisningssed samt bristande kontroll och styrning.Resultatet av RRV:s revision 2002 visar sammantaget på en ökning av antaletinvändningar till följd av anslagsöverskridanden. Regeringen ser särskiltallvarligt på denna typ av överträdelse. Åtgärder måste vidtas så attmyndigheternas interna styrning och kontroll sker på ett tillfredsställandesätt. En närmare redogörelse för vilka bedömningar regeringen har gjort samtvilka åtgärder som regeringen har vidtagit eller avser att vidta i de enskildafallen kommer att lämnas i budgetpropositionen under respektiveutgiftsområde.Nedan lämnas en redovisning av de 13 myndigheter (av de avlämnaderevisionsberättelserna) som erhållit revisionsberättelse med invändning avseende samt en översiktlig genomgång av skälen för RRV:sinvändningar. Därutöver redovisas RRV:s ställningstagande avseende affärsverketStatens Järnvägars årsredovisning.RRV har ännu inte lämnat revisionsberättelser till regeringen för: i , , Rådet för europeiska socialfonden iSverige samt för arbetstagares uppfinningar.Datainspektionen (DI): DI har överträtt sina befogenheter genom att överskridaanslagskrediten avseende anslaget 1:46:3 Datainspektionen. DI har enligt RRVinte vidtagit tillräckliga åtgärder för att förhindra att anslagskreditenöverskrids.Distansutbildningsmyndighetens avvecklingsmyndighet: Årsredovisningen har enligt RRV inte avlämnats i föreskriven tid enligt regeringsbeslut.Inspektionen för strategiska produkter: enligt RRV brustit i sin budgetering och budgetuppföljning, vilket harmedfört att de överträtt sina befogenheter genom att överskrida anslagskreditenavseende förvaltningsanslaget.Insättningsgarantinämnden (): I resultatredovisningen lämnas inte redovisning av verksamhetens kostnader enligt den indelning för återrapportering avverksamheten som regeringen beslutat i enlighet med kraven i 3 kap. 2 §förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Bristande rutinerefter en genomförd omläggning av nämndens kapitalförvaltning harenligt RRV medfört att IGN inte redovisat en upplupen ränteintäkt om 338,3miljoner kronor. Felaktigheten innebär att finansiella intäkter iresultaträkningen inte ger en rättvisande bild av nämndens avkastning påkapitalförvaltningen.Kriminalvårdsverket (): KVS har överträtt sina befogenheter genom attöverskrida anslagskrediten avseende förvaltningsanslaget. KVS har enligt RRVinte vidtagit tillräckliga åtgärder för att undvika ett anslagsöverskridande.Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning (KY): KY har i årsredovisningensredovisning av bemyndigande uppgivit att det totala utestående åtagandet uppgårtill . Det totala utestående åtagandet som KY redovisarmotsvarar inte det totala åtagandet, dvs. av de juridiskt bindandemen ännu inte infriade besluten, vilket är det som skall redovisas.Redovisningen är enligt myndigheten beräknad på ett antagande om att detfaktiska utnyttjandet endast blir av fattade beslut. KY har på RRV:sförfrågan inte kunnat ta fram en entydig uppgift om det totala uteståendeåtagandet eller vilka beräkningsgrunder som de olika uppgifterna bygger på. Detgår därmed inte att avgöra om myndigheten håller sig inom den tilldeladebemyndiganderamen om . RRV anser mot denna bakgrund attmyndighetens ledning inte haft tillräcklig kontroll över att de beslut somfattats hållit sig inom det tilldelade bemyndigandet.Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL): Den interna styrningen ochkontrollen avseende CFL:s resultatredovisning har inte fungerat på etttillfredsställande sätt . Resultatredovisningen har inte upprättats ienlighet med 3 kap. 1 - 2 §§ förordning (2000:605) om myndighetersårsredovisning och budgetunderlag. Myndighetens totala kostnader och andraintäkter än anslag har inte fördelats per verksamhetsgren på ett tillförlitligtsätt genom väl dokumenterade data och mätmetoder. Avgiftsbelagd verksamhetsärredovisas inte. Bristerna har fått till följd att det finns risk för attuppgifterna om de fyra verksamhetsgrenarnas omfattning och att resultatet avuppdragsverksamheten inte är tillförlitliga.Specialpedagogiska institutet: (SIT): Den interna styrningen avseende SIT:sanslag har inte fungerat på ett tillfredsställande sätt . Myndighetenhar enligt RRV inte haft kontroll över de två betalningsflöden som används. Somen följd av detta har SIT ett för lågt saldo på räntekontothos RGK /03. Dessutom redovisas felaktigt en fordran påstatsverket i posten Avräkning med statsverket med samma belopp.Statens skolverk: Den interna styrningen och kontrollen avseende Skolverketsanslag har inte fungerat på ett tillfredställande sätt . Enligt RRVbestår bristerna i att anslagsmedel inte har utbetalats i enlighet medregeringseslut, samt att inte har säkerställt att disponibla medelhar tillförts räntekontot hos (). Vidare har omfördelningav utgifter mellan olika anslag skett med väsentliga belopp i ett sent skedeunder året. Ett finansiellt villkor har också överskridits. Bristerna har bl.a.fått till följd att har ett för högt saldo hos (): Brister i den interna styrningen och kontrollen vidskattemyndigheten i har enligt RRV medfört att en skattefordran om 131miljoner kronor, där den skatteskyldige erhållit anstånd, blivit preskriberadinnan anståndet upphörde.Sameskolstyrelsen (SamS): SamS har inte upprättat resultatredovisningen ienlighet med 3 kap. 2 § förordning (2000:605) om myndigheters årsedovisning ochbudgetunderlag. Myndighetens totala kostnader och andra intäkter än anslag harinte fördelats per verksamhetsren. Bristerna har fått till följd att kostnadenper elev i undervisningen och kostnaderna för förskole- ochfritidshemsverksamheten är för lågt redovisade.Talboks- och (TPB):TPB har i syfte att undvika ett överskridande av anslaget 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål (UO15) felaktigt belastat sitt förvaltningsanslag medutgifter om ca avseende talböcker.Verket för näringslivsutveckling: Felaktigt antagande om anslagskredit ochbristande kontroll vid betalning har lett till att överträtt sinabefogenheter genom att överskrida anslaget 24:38:18 Täckande av förluster vidviss garantigivning m.m. samt anslaget 19:37:1:18.7 , : Av förvaltningsberättelsen 9, framgår det attaffärsverket har betydande fordringar på och att detfinns risk för att inte kan fullfölja sina åtaganden. Nettofordranmotsvarar i bokslutet av affärsverkets tillgångar. På grund avosäkerheten beträffande ovan nämnda fordran kan RRV varken tillstyrka elleravstyrka att resultaträkningen och balansräkningen fastställes.11Revision av EU-medel11 Revision av EU-medel11.1 RevisionsrättenEuropeiska revisionsrätten (Revisionsrätten) är en av de fem EU-institutionerna, och svarar för den externa revisionen av EU. Revisionsrätten granskartillförlitligheten i gemenskapens räkenskaper och inkomsters och utgifterslaglighet och korrekthet samt om den ekonomiska förvaltningen varit sund.Revisionsrättens granskningar sker dels vid respektive EU-institution, dels påplats i de länder där gemenskapsmedel uppburits eller använts. avEU:s medel administreras på nationell nivå. Syftet med Revisionsrättens arbeteär att bidra till att förbättra den ekonomiska förvaltningen samt den internastyrningen och kontrollen av Europeiska unionens medel på alla nivåer, för attse till att EU:s medborgare får största möjliga värde för pengarna.Resultatet av Revisionsrättens granskningar presenteras i en årsrapport som sammanfattar genomförda granskningar, sektor för sektor, och som är koncentrerad till iakttagelser rörande finansiell förvaltning och kontroll.Årsrapporten innehåller även de granskade institutionernas yttranden ochkommentarer över Revisionsrättens iakttagelser för respektive inkomst- ochutgiftsområde. Som en del av årsrapporten ingår även en revisionsförklaringhuruvida redovisningen varit rättvisande och om de underliggande transaktionerna varit lagliga och korrekta. Revisionsrätten lämnar även särskilda rapporter där granskningarna främst inriktats på den inre effektiviteten och måluppfyllelsengällande användningen av EU-medel. Sedan förra årsrapporten har Revisionsrättenoffentliggjort sju särskilda rapporter som i sammandrag återges i årsrapporten.Revisionsrättens årsrapport, inklusive revisionsförklaring och specialrapporter, utgör ett mycket viktigt underlag för rådets rekommendation tillEuropaparlamentet om beviljande av ansvarsfrihet för Kommissionen beträffandegenomförandet av budgeten samt för som slutligen beslutar omansvarsfriheten.Årsrapporten bereds av rådets budgetkommitté och följs av beslut i () om huruvida ansvarsfrihet bör beviljas för det berörda budgetåret. Till rekommendationen fogar även rådet sin syn på vilkaåtgärder som borde vidtas för att komma till rätta med eventuella brister somuppdagats med hänsyn tagen till eventuell ny information som erhållits genominstitutionernas yttranden.Förslaget från är att rekommendera att beviljaKommissionen ansvarsfrihet för . Den samlade bedömningen tillförslaget om att bevilja Kommissionen ansvarsfrihet är att det inte har anförtssådana brister i redovisningen eller i förvaltningen av EU:s medel så attansvarsfrihet inte skulle ges. Kommissionens bedriver även ett fortsattambitiöst reform- och utvecklingsarbete, där varit pådrivande. Nästasteg i ansvarsfrihetsprövningen är att Europaparla-mentet beslutar omKommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för 2001.Regeringen redovisar här de viktigaste iakttagelserna i Revisionsrättensårsrapport som ligger till grund för rådets rekommendation tillEuropaparalamentet om beviljande av ansvarsfrihet för Kommissionen.11.2 Utgångspunkter för agerande avseende revisionsrättens iakttagelserSverige skall verka för en effektiv och återhållsam EU-budgetpolitik och för att närhetsprincipen skall tillämpas på budgetområdet. I den svenska politikeningår även att prioritera frågor som berör uppföljning och kontroll. Detta ärsjälva grunden för det svenska agerandet och den är angelägna att de medel som administreras av Kommissionen och medlemsstaterna förvaltas på ett korrekt och effektivt sätt. Revisionsrättens årsrapport utgör ett viktigtunderlag för att säkra att så sker.Det är angeläget att Kommissionen, som har det primära ansvaret förgenomförandet av EU-budgeten, vidtar nödvändiga åtgärder för att komma tillrätta med de fel och brister som Revisionsrätten uppdagat och att Kommissionen i detta arbete beaktar de krav som rådet ställer inom ramen föransvarsfrihetsprövningen. Dessa krav ställer även på medlemsstaterna som medverkar i förvaltningen av stora delar av budgeten.Sverige har inte pekats ut särskilt i årsrapporten, men Revisionsrätten tar uppproblem där direkt omnämns och även mer generella problemområden därSverige berörs på olika sätt. I de fall omnämns, bl.a. vad avser egnamedel, handlar det dock mer om frågor av teknisk karaktär. Regeringens bedömning är att det inte finns någon anledning att vidta några förändringar ellerkorrigeringsåtgärder med anledning av Revisionsrättens kritik.11.3 Revisionsrättens iakttagelser för 2001Av Revisionsrättens revisionsförklaring framgår att räkenskaperna, med vissaförbehåll, för i stort ger en tillförlitlig bild av gemenskapens inkomster och utgifter samt av den finansiella ställningen. Flera avreservationerna och iakttagelserna är av återkommande natur och bristerna ansestill stor del bero på svagheter i gemenskapens redovisningssystem, som inte har utformats så att det på ett fullständigt sätt registrerar alla delar avgemenskapens tillgångar. För övrigt har bokföringssystemet till stor delutformats enligt kontantmetoden som därmed försvårat fastställandet av beloppenför skulder och fordringar. Kommissionen har lagt fram en plan förreformering av redovisningssystemet.När det gäller de underliggande transaktionerna, anser Revisionsrätten att dessa är lagliga och korrekta vad gäller gemenskapens inkomster (egna medel),åtaganden och administrativa utgifter. Revisionsrätten avstår dock liksomtidigare år från att avge en sådan förklaring gällande samtliga övrigabetalningar med anledning av att dessa är behäftade med ett för högt antal fel.Revisionsrätten har vidare konstaterat att det kvarstår svagheter ikontrollsystemen på såväl jordbruks- som på strukturfondsområdet. Trots attdetta konstaterats tidigare ser inte Revisionsrätten attförhållandena förbättrats. I granskningen av den gemensamma jordbrukspolitikenframgår att det förekommer fel i jordbrukares och övriga stödmottagaresdeklarationer. På strukturfondsområdet hänför sig en del av problemen tilloklarheter i ansvarsfördelningen mellan Kommissionen och medlemsländerna.Ytterligare ett problem på detta område är, liksom tidigare, komplexiteten isystemen såväl avseende programmen som administrationen.Revisionsrätten har närmare granskat reformen av Kommissionens system för intern styrning och kontroll. Det konstateras att 2001 var ett viktigt övergångsårför den grundliga och ambitiösa reformen av Kommissionens hela administration,särskilt vad gäller reformen av den ekonomiska förvaltningen. De förseningar som uppstått i implementeringen beror till största del på att tidsplanen förarbetet var orealistisk samt på att svårigheter i genomförandet underskattats.Revisionsrätten välkomnar vidare den ny budgetförordning som trädde i kraft den1 . I årsrapporten konstateras vidare att vissa framsteg gjorts påområdet externa åtgärder.För andra året i rad förekom ett stort överskott av inkomster i förhållande till utgifter på , vilket motsvarar avEU-budgeten. Motsvarande siffra var respektive 14procent. Revisionsrätten anser att det inte finns giltiga skäl att ta i anspråkegna medel som klart överskrider behoven . Överskottet beror framförallt på förseningar i genomförandet av strukturfondsprogrammen men även avseende förmedlemskapsstödet. Vad gäller struktur-åtgärderna förblev nästan entredjedel av betalningsbemyndigandena outnyttjade. Förutom att detta är ettgenerellt disciplinproblem så är det för otillfredsställande eftersomdet innebär att , liksom övriga medlemsländer, måste betala in en högreEU-avgift än nödvändigt för det aktuella året. får visserligen tillbakaöverskottet året efter men förskotterar medel helt i onödan. Revisionsrättenanser att Kommissionen borde ha tillämpat förfarandet för tilläggs- ochändringsbudgetar för att anpassa anslagen till förväntade behov samt attKommissionens och medlemsstaternas tidigare erfarenhet av utgiftsprogram bordeha gjort det möjligt för Kommissionen att göra mer realistiska budgetberäkningar inom dessa områden.I det följande redogörs närmare för Revisionsrättens iakttagelser som haranknytning till svenska förhållanden.Egna medel (EU-budgetens inkomster)Revisionsrätten har granskat medlemsstaternas upprätthållande avB-räkenskaper10. Revisionsrätten har när det gäller dessa räkenskaperkonstaterat brister i flera medlemsstater (bl.a. ) i systemen vad gällerintern kontroll och rutiner. I en medlemsstat har saldot i B-räkenskapernaöverhuvudtaget inte gått att bekräfta. Regeringen anser att transparens ochmöjlighet till insyn i systemen är ett krav som måste tillämpas i allamedlemsstater. Regeringen anser vidare att Kommissionen är alltför inriktad påtransaktionskontroller medan för lite uppmärksamhet ägnas åt tillförlitlighetenoch internkontrollen i de system medlemsländerna använder för uppbörd ochredovisning av egna medel. Väsentlighet och riskkriterier bör således vara merstyrande än vad som är fallet när det gäller Kommissionens utövande av sina befogenheter.Revisionsrätten har vidare granskat befintliga system för beviljande avtillstånd för och kontroll av privata tullager i nio medlemsstater samt etturval av uttagsdeklarationer från dessa tullager. Revisionsrätten riktar visskritik mot låg kontrollfrekvens i flera medlemsstater, (bl.a. i ) och att kontrollfrekvensen är lägre än vad som föreskrivs enligt nationella riktlinjer. I tullager påträffades bl.a. i smärre fel i uttagsdeklarationerna som,enligt Revisionsrätten, skulle återspegla vissa svagheter i systemen. Regeringen tillbakavisar uppgiften att inga fysiska kontroller utförts vid utlämning frånde kontrollerade tullagren . Kontroll vid utlämning av gods från deaktuella tullagren har skett i den omfattning som bedömts erforderlig motbakgrund av tillämpad riskanalys. När det gäller uttagsdeklarationerna anserregeringen att de upptäckta felaktigheterna inte visar på svagheter i de systemför kontroll som fastställts i . Möjligen skulle man för delkunna säga att vissa svagheter i tillämpningen av systemen för kontrollpåvisats. arbetar aktivt med att komma till rätta med de svaghetersom Revisionsrätten nämner i sin rapport. En särskild kvalitetsenhet har tilluppgift att driva, förvalta och utveckla interna kvalitetsfrågor. Tullverkat har också utvecklat och infört den s.k. "Servicetrappan", inom vilken operatörernas system, rutiner och arbetssätt kvalitetssäkras.Med hänsyn tagen till granskningens begränsade omfattning kan Revisionsrättensammanfattningsvis med rimlig säkerhet konstatera att de egna medlen från momsoch BNI har bedömts och uppburits på ett korrekt sätt.JordbrukRevisionsrätten konstaterar att genomförandet av jordbruksbudgeten ,, har kännetecknats av en varierande kvalitet påbudgetberäkningarna, vilket resulterat i ett stort överskott. Av de slutligaanslagen på uppgick utgifterna till 42 083 miljoner euro.Utnyttjandet uppgick såldes till av anslagen.Resultatet av Revisionsrättens granskning av transaktionernas laglighet ochkorrekthet visar inte på någon väsentlig förbättring mot tidigare år.Revisionsrätten uppdagade att den gemensamma jordbrukspolitikens utgifterpåverkades väsentligt av fel i jordbrukares och övriga stödmottagaresdeklarationer snarare än av fel vid utbetalningsställena. Kommissionen noterardock att av de väsentliga fel som uppmärksammats gällerförhållanden där Kommissionen gjort eller kommer att göra finansiellakorrigeringar i samband med avslutandet av räkenskaperna.Revisionsrätten anser att Kommissionen bör vidta åtgärder för att göra databasen () mer pålitlig och användbar. CATS är dendatabas till vilken uppgifter rörande enskilda betalningstransaktioner skickasfrån medlemsstaterna. Revisionsrätten har kontrollerat uppgifterna för budgetår2000 för att verifiera deras tillförlitlighet och rimlighet, att betalningsdatum och budgetåret överrensstämmer samt det utbetalade stödets exakthet. Resultatet visar att uppgifterna i databasen innehåller betydande brister. Regeringen hargenom ett projekt inför lämnandet av uppgifterna för räkenskapsåret 2002åtgärdat de brister som Kommissionen tar upp i sin kvalitetskontroll för 2001.Regeringen ser positivt på Kommissionens krav att automatiska kontroller av deuppgifter som medlemsstaterna skickar eftersom det ger en omedelbar signal omfelaktigheter som måste rättas till.Inom ramen för revisionsförklaringen har Revisionsrätten gjort några påpekandensom avser . I det första fallet har avvikelser konstaterats mellan ansökt och faktiskt uppmätt areal gällande stödet för miljövänligt jordbruk och öppetodlingslandskap/betesmarker. De gårdar som uppmätte för stora odlingsarealerkommer att kontrolleras igen och några korrigeringsåtgärder föreligger inte förSveriges del.