prop · GQ031d19 · 2003-01-01 00:00:00 — Regering och riksdag har slagit fast att en radio och TV i allmänhetens tjänst, vars uppgift är att ge alla tillgång till ett allsidigt och oberoende programutbud av hög kvalitet och fritt från reklambudskap, har en central roll att spela i det svenska samhället och utgör en nödvändig motvikt till den kommersiellt finansierade radion och televisionen. Digitala TV-sändningar förekommer via marknätet, via satellit och hos några av de större kabel-TV-företagen. lämnade sitt slutbetänkande Digital TV modernisering av marknätet (SOU 2001:90) . Betänkandet har remissbehandlats och regeringen räknar med att återkomma till i denna fråga under /03. Frågor om digital ljudradio utreds . lämnade en särskild utredare delbetänkandet Digital radio. Kartläggning och analys (SOU 2002:38) till . Den särskilde utredaren har kartlagt den digitala radion i och i utlandet. Kartläggningen visar att försökssändningar av digital radio pågår i många länder, varav de flesta har introducerat samma tekniska system som i , dvs. Eureka 147 DAB. ningen visar vidare att den digitala radion fortfarande befinner sig i ett mycket tidigt skede. beslutade regeringen att utredningen skulle fortsätta sitt arbete i form av en parlamentarisk kommitté. Delbetänkandet från den särskilde utredaren är en utgångspunkt för kommitténs arbete. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . beslutade om ändrade regler i lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område (prop. 2000/01:132, bet. 2000/01:KU26, rskr. 2000/2001:277). Genom beslut ändrades skyldigheten att betala koncessionsavgift så att den skall omfatta företag som har tillstånd att sända TV-program med reklam i hela landet med analog sändningsteknik, under förutsättning att företaget är ensamt om denna rätt här i landet. Lagändringen trädde i kraft . I samband med sitt beslut tillkännagav att regeringen borde dels skyndsamt utreda den särskilda frågan om koncessionsavgift vid analog utsändningsteknik, dels göra en grundlig översyn av reglerna för koncessionsavgiften. Regeringen lämnade en proposition till angående vissa frågor om koncessionsavgift på televisionens område (prop. 2001/02:170). I propositionen föreslogs en ändring i koncessionsavgiftslagen som innebär att ett programföretag endast påförs rörlig koncessionsavgift för annonsintäkter från sådana sändningar som sker med stöd av tillstånd enligt 2 kap. 2 § första stycket radio- och TV-lagen (1996:844) att sända TV-program med analog sändningsteknik och från sändningar som i huvudsak överensstämmer med dessa. har därefter antagit regeringens förslag (bet. 2001/02:KU36, rskr. 2001/02:272). Regeringen fattade beslut om direktiv avseende en översyn av reglerna för koncessionsavgift på televisionens område (dir. 2002:44). Uppdraget skall redovisas . Ersättningen till tidningsföretag som ger ut radio- och kassettidningar bidrar till att göra innehållet i dagspressen tillgängligt för synskadade och andra funktionshindrade som inte kan hålla i eller bläddra i en tidning eller som är afatiker eller dyslektiker. Med hänsyn till de snabba tekniska förändringarna på taltidningsområdet följer regeringen kontinuerligt frågan om hur taltidningar kan distribueras och tas emot . har rapporterat om teknikutvecklingen på området. En remissbehandling av dessa rapporter har slutförts. Ärendet bereds fortsatt inom . En del av det mediepolitiska målet är att motverka skadliga inslag i massmedierna. I budgetpropositionen angav regeringen bl.a. avsikten att modernisera uppdraget till Rådet mot skadliga våldsskildringar (). Detta arbete kommer att breddas och intensifieras. Demokrati och lokala medier Lokal icke-kommersiell radio och TV finns på ett stort antal platser i landet. De lokala medierna är viktiga i ett demokratiskt perspektiv. Fler människor får genom dessa medier möjlighet att ge uttryck för sina åsikter. Resurserna är ofta mycket begränsade och ideella insatser ligger bakom verksamheten. Regeringen har tagit flera initiativ i syfte att få en bättre insikt om under vilka villkor ickekommersiell lokal radio och TV verkar. har i uppdrag att kartlägga och analysera situationen för invandrar- och minoritetsmedier. Uppdraget omfattar såväl tryckta medier som radio och TV. Uppdraget skall redovisas . Radio- och har undersökt vissa frågor som rör närradion. Verket har bl.a. bedömt hur närradion uppfyller syftet att vara en lokal föreningsradio utan kommersiella intressen (dnr Ku2002/1481/Me). Radio- och har vidare haft i uppdrag att genomföra en hearing om framtiden för icke-kommersiell lokal-TV. I redovisningen från hearingen framkommer bl.a. att det finns ett önskemål om ett ökat erfarenhetsutbyte mellan olika kabelsändarföretag i landet (dnr Ku2002/1486/Me). Mot denna bakgrund avser regeringen att ge kanaler i ett två- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 årigt uppdrag att ansvara för att bl.a. utbildningsinsatser och erfarenhetsutbyte kommer till stånd inom området icke-kommersiell lokal-TV. Syftet med satsningen är bl.a. att utveckla folkrörelsers möjligheter att använda TV-mediet som ett forum för kommunikation, lokal kultur och debatt. I enlighet med målet för regeringens mediepolitik skall ett brett ägarskap eftersträvas för att motverka sådan ägar- och maktkoncentration inom massmedierna som kan skada ett fritt och brett meningsutbyte och en fri och allsidig upplysning. Mångfalden i medierna kan minska och den fria opinionsbildningen försvåras om enskilda ägare eller grupper av ägare får en dominerande ställning i företag som kontrollerar massmedier med stor genomslagskraft. Regeringen prioriterar fortsatt frågan om att motverka ägarkoncentration i medierna. För att få ett konkurrensrättsligt perspektiv på frågan avser regeringen att ge ett uppdrag till att kartlägga och analysera förhållandena på mediemarknaden och redovisa sina slutsatser. Radio och TV i allmänhetens tjänst Nya sändningstillstånd för de tre public serviceföretagen (), () och () började gälla . Tillstånden gäller till och med . På ett antal punkter har uppdraget förtydligats och förstärkts. Under den nya tillståndsperioden tillförs de tre programföretagen ökade resurser. Övergången till digital marksänd television medför särskilda krav på televisionen i allmänhetens tjänst. För att utjämna kostnaderna över tiden för SVT och UR har ett särskilt distributionskonto inrättats för kostnader för TV-distribution. var det sista i tillståndsperioden 19972001. SVT, SR och UR tilldelades 2001 utöver den ordinarie medelstilldelningen särskilda medel för satsningar på ny teknik. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 manlagt fördelades mellan bolagen enligt den av beslutade fördelningsnyckeln. Vidare tilldelades för särskilt kvalificerad programverksamhet. SR tilldelades för att värna kvaliteten och mångfalden i programutbudet (samtliga belopp prisläge enligt kompensationsindex). Efter beslut av (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KrU17, rskr. 1996/97:178) meddelade regeringen de första tillstånden till TV-sändningar med digital teknik . Sändningarna kom igång successivt och början av 2000. Presstödet uppgår till ca . För taltidningsverksamheten fördelas ca . De höjningar av driftsrespektive distributionsstödet som genomfördes är de kraftigaste sedan stöden fick sin nuvarande utformning. Höjningarna syftade dels till att underlätta för många andratidningar i deras akuta ekonomiska situation, dels till att skapa förutsättningar för en förbättrad ekonomisk situation för dessa tidningar även . kommer att redovisa effekterna av dessa höjningar . Tidningsföretagens kostnader för utdelning av dagstidningar i framförallt glesbygds- och landsbygdsområden har ökat kraftigt . Därför infördes ett särskilt distributionsstöd för sådan utdelning (prop. 2001/02:1, utg. omr. 1, bet. 2001/02:KU1, rskr. 2001/02:55). har fått i uppdrag att utvärdera stödet respektive 2004. Som regeringen aviserade i budgetpropositionen har ett tillfälligt utvecklingsstöd inrättats . Stödet skall möjliggöra investeringar inom den driftsstödsberättigade dagspressen för att dessa tidningar långsiktigt skall kunna behålla sin ställning på marknaden. Stödet skall inriktas på investeringar avseende teknisk utrustning, programvaror och därtill hörande utbildning. Stödet får uppgå till totalt högst . Utredningen om elektronisk kommunikation Utredningen om ny lagstiftning och myndighetsorganisation inom området elektronisk kommunikation (dir. 2001:32) överlämnade delbetänkandet Lag om elektronisk kommunikation (SOU 2002:60) till . I betänkandet behandlas flera frågor av betydelse för radio- och TV-området. Den nya lagstiftningen bygger på det nya regelverk för elektroniska kommunikationsnät och tjänster som EU beslutat om. Radio och TV i allmänhetens tjänst tilldelades SVT, SR och UR utöver den ordinarie medelstilldelningen särskilda medel för satsningar på ny teknik. Dessa medel har använts för bl.a. investeringar i teknisk utrustning och sändningskostnader. De medel som SVT tilldelades för särskilt kvalificerad programverksamhet av typen dokumentärer, dramatik och program för barn och ungdom har enligt bolagets redovisning till regeringen gjort det möjligt att genomföra programverksamheten med en högre ambitionsnivå vad gäller både volym och kvalitet än vad som annars skulle ha varit fallet. SVT lämnar exempel på dramatiseringar, filmprojekt, samhällsprogram för ungdom och barnprogram som genomförts tack vare den särskilda medelstilldelningen. De medel som SR tilldelats för att värna kvaliteten och mångfalden i programutbudet har enligt bolagets redovisning till regeringen främst använts till utomståendes medverkan i olika projekt, bl.a. teaterproduktioner, frilansreportage inom samhällsområdet och undersökande journalistik. SR anger att medlen resulterat i en kvalitetshöjning av samhälls- och nyhetsjournalistiken i sändningarna. har fyra sändarnät för marksänd digital TV byggts ut till 90 procents hushållstäckning. Ett femte sändarnät med 50 procents räckvidd är klart att tas i bruk. har 13 programföretag tillstånd att sända 22 programtjänster i det digitala marknätet. Antalet hushåll som har mottagarutrustning för marksänd digital-TV uppgick till ca 100 000. Om alla distributionsformer räknas in hade, enligt publikmätningsföretaget , av befolkningen i åldrarna tillgång till digital TV-mottagning i hemmet . beviljades 75 tidningar driftsstöd. Av dessa var 51 lågfrekventa och 24 hög- eller medelfrekventa tidningar. Endagstidningar har tidigare getts rätt att ingå i samdistributionen enligt principen om s.k. lika pris (prop. 2000/01:1, utg. omr. 1, bet. 2000/01:KU1, rskr. 2000/01:65). konstaterar i en uppföljningsrapport (dnr Ku2002/1521/Me) att regeländringen fått begränsad effekt. Ersättning till tidningsföretag som ger ut radio- och kassettidningar bidrar till att synskadade och vissa andra grupper med särskilda behov får tillgång till innehållet i dagstidningar. gavs sammanlagt 87 dagstidningar ut som taltidningar (RATS-tidningar, dvs. radiosända talsyntestidningar för synskadade, radiotidningar respektive kassettidningar). Mångfalden bland taltidningar är som helhet god, mer än hälften av landets alla dagstidningar ges ut som taltidningar. Utgivningen av taltidningar täcker hela landet. har fått i uppdrag att följa upp den nya ersättningsmodellen för taltidningsutgivning som innebär att ersättningen för taltidningar baseras på en schablonmodell i stället för, som tidigare, en nettokostnadsprincip. Övergången till den nya ersättningsmodellen sker successivt och kommer vara fullt genomförd efter utgången av 2002. har vid två rapporteringstillfällen (dnr Ku2001/1273/Me respektive Ku2002/1528/Me) kunnat konstatera att det inte föreligger någon risk för nedläggning av taltidningar till följd av den nya ersättningsmodellen. Inget har heller framkommit som tyder på att taltidningarnas kvalitet har försämrats. Nämnden kommer att fortsatt följa utvecklingen och vid behov föreslå åtgärder. Regeringen gör bedömningen att presstödet har stor betydelse för att bevara mångfalden på 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 dagstidningsmarknaden och en god spridning av dagstidningar. Regeringen gör också bedömningen att stödet till radio- och kassettidningar är viktigt för att fortsatt garantera utgivningen av taltidningar. Det är därför angeläget med fortsatta insatser på dessa områden. Flera aktörer bidrar med information om utvecklingen inom medieområdet. Radio- och TV- verkets arbete med att följa utvecklingen inom medierna och publicera statistik m.m. är fortsatt betydelsefullt. Det gäller även de utbudsstudier som publiceras av och TV. Nordicoms arbete med mediestatistik och att sprida information och kunskap om medier och kommunikation utifrån den forskning som bedrivs på området fyller en viktig funktion. Europeiska Audiovisuella Observatoriets arbete med jämförbar europeisk statistik på det audiovisuella området bör ges fortsatt svenskt stöd. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende myndigheterna inom politikområdet. 5.8Ändringar i radio- och TV-lagen (1996:844) Regeringens förslag: Radio- och TV-lagen (1996:844) ändras genom att bestämmelser införs om betalning av särskild avgift. Radio- och skall hantera inbetalning och eventuell indrivning av särskilda avgifter. Ärendet och dess beredning: En promemoria har upprättats inom med förslag till regler om inbetalning av särskild avgift. Den har remitterats till Kammarrätten i , Länsrätten i , , , och , , , , , Närradions Riksorga- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 nisation, och . Lagförslaget rör i och för sig ett ämne som faller inom Lagrådets granskningsområde. I budgetpropositionen för (prop. 2000/01:1, utg.omr. 24, s. 5354) föreslogs liknande ändringar i konkurrenslagen (1993:20) för att reglera när och hur konkurrensskadeavgift skall betalas. Den aktuella frågan har således lösts tidigare på ett liknande sätt. Mot denna bakgrund bedömer regeringen, liksom när det gällde den nämnda ändringen i konkurrenslagen, att lagförslaget är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som svarat har tillstyrkt förslagen. har dock föreslagit att övergångsbestämmelserna kompletteras så att de som innan den föreslagna lagen träder i kraft ålagts att betala avgift skall ges möjlighet att betala innan ärendet lämnas till indrivning. Närradions anser att de som sänder närradio skall få på sig för att betala avgiften. Skälen för regeringens förslag: Enligt 10 kap. 5 § radio- och TV-lagen (1996:844) får den som åsidosätter de bestämmelser och villkor som anges i paragrafen, bl.a. om reklam, åläggas att betala en särskild avgift. Avgiften tillfaller staten. Den fastställs till lägst och högst (10 kap. 6 §). Frågor om påförande av särskild avgift prövas av Länsrätten i på ansökan av och TV. Ett beslut om avgift upphör att gälla om beslutet inte verkställts från det att domen vann laga kraft (12 kap. 4 §). Motsvarande bestämmelser fanns i 31 b, 31 d och 31 e §§ lokalradiolagen (1993:120), som upphörde att gälla . Enligt övergångsbestämmelserna skall dock dessa bestämmelser även därefter tillämpas i fråga om sådana sändningar av lokalradio på vilka lokalradiolagen är eller har varit tillämplig. I radio och TV-lagen och lokalradiolagen regleras dock inte när och hur utdömda särskilda avgifter skall betalas. Frånvaron av regler innebär att avgifterna inte betalas. Enligt regeringens mening bör därför regler införas om hur och när särskild avgift skall betalas och det bör ske i radio och TV-lagen. Regeringen föreslår att inbetalning skall ske efter det att domen vunnit Det är samma tidsfrist som gäller vid betalning av konkurrensskadeavgift enligt 31 a § konkurrenslagen. När det gäller konkurrensskadeavgift kan domstolen enligt 31 a § konkurrenslagen besluta att avgiften skall betalas senare än efter det att domen vunnit laga kraft. Skälet är att beloppet kan vara så stort att företagets existens kan vara hotat om avgiften skall betalas på så (se prop. 2000/2001:1, utg.omr. 24, s. 53). Till skillnad från de nu aktuella avgifterna kan konkurrensskadeavgiften uppgå till mer än . Mot denna bakgrund finns det inte tillräckliga skäl för att betalningen av särskild avgift skall kunna ske senare än efter det att domen vunnit laga kraft. Det som Närradions har anfört om att de som sänder närradio i de flesta fall har svag ekonomi är inte skäl för att särbehandla närradion i detta hänseende. Radio- och svarar för administration och avgiftshantering på radio- och TV-om- rådet, t.ex. för hanteringen av den koncessionsavgift som betalar. Det är därför lämpligt att Radio- och även ges ansvaret för hanteringen av inbetalning och eventuell indrivning av den särskilda avgiften. Radio- och har under hand uppgett att verket avser att kontakta de som innan den föreslagna lagen träder i kraft ålagts att betala avgift, för att ge dem möjlighet att betala innan ärendet lämnas till indrivning. Därmed finns inte behov av en sådan övergångsbestämmelse som förordat. En dom om betalning av särskild avgift är en exekutionstitel som får verkställas enligt utsökningsbalken. För att avgiften skall handläggas som ett allmänt mål bör det föreskrivas att den får drivas in enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. De nya bestämmelserna bör träda i kraft . Bestämmelserna bör tillämpas även på domar om särskild avgift enligt radio- och TV-lagen och lokalradiolagen som vunnit laga kraft före . Betalning enligt dessa domar bör inte behöva ske förrän efter det att lagen trädde i kraft. Administrationen av avgifterna medför att Radio- och får nya arbetsuppgifter. De är dock av så begränsad omfattning att de ryms inom ramen för befintliga medel. 1Varav en minskning med 500 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 9 603 tkr prisnivå. skall granska filmer och videogram som är avsedda att visas vid allmän sammankomst eller offentlig tillställning. På begäran förhandsgranskas även filmer och videogram för enskilt bruk. Biografbyrån fastställer åldersgränser för de filmer som granskats. Vidare kan byrån besluta om att klipp görs i filmer samt om visningsförbud. Biografbyrån utövar tillsyn över videogrammarknaden och efterlevnaden av bestämmelserna i om olaga våldsskildring och otillåten utlämning av teknisk upptagning när det gäller rörliga bilder. Biografbyrån skall enligt yttra sig till Justitiekanslern () i åtalsärenden som rör olaga våldsskildring samt ge medgivande till åtal som rör otillåten utlämning av teknisk upptagning. Tabell 5.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Intäkt -kost- (som inte får För granskning av filmer och videogram tar Biografbyrån ut avgifter som skall motsvara kostnaden för granskningsverksamheten. Intäkterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel Avgifter för granskning av filmer och videogram. Biografbyrån får inte disponera intäkterna. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kulturutskott har i sitt betänkande 2001/02:KrU1 förutsatt att regeringen redovisar dialogen med Biografbyrån om målformuleringarna för myndigheten och deras tillämpning. I de mål- och resultatdialoger som genomförts med Biografbyrån har målformuleringarna i myndighetens regleringsbrev och deras tillämpning diskuterats. Ett resultat av dessa dialoger är att vissa återrapporteringskrav ändrats eller tagits bort. Målformuleringarna är en återkommande fråga i mål- och resultatdialogerna. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 27:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 5.9.227:2 Utbyte av TV-sändningar mellan och Under anslaget anvisas medel för de kostnader har för rundradiosändningar i av finländska TV-program, de kostnader har för tillhandahållande och överföring av en svensk programkanal till , de kostnader har för tillhandahållande av den finländska 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 programkanalen till kabelnät på ett antal orter i samt Sverigefinska Riksförbundets kostnader i samband med utsändning av den finländska programkanalen i . De sistnämnda kostnaderna baserar sig på överenskommelser mellan riksförbundet och förhandlingsorganisationen som företräder vissa rättighetshavarorganisationer. Det svensk-finska televisionsutbytet bedrivs enligt en princip om ömsesidighet. ansvarar för kostnaderna för utsändningen av en svensk programkanal i och för överföringen av en finsk programkanal till . På motsvarande sätt ansvarar för kostnaderna för utsändningen av en finsk programkanal i och för överföringen av en svensk programkanal till . Utsändningen av finländska TV-program i sker med stöd av radio- och TV-lagen (1996:844). Regeringen har meddelat tillstånd att bedriva sådana sändningar . Som ett komplement till den resultatbedömning som regeringen har gjort för politikområdet Mediepolitik kan följande resultatinformation lämnas. har distribuerats till 26 orter i enligt avtal mellan och . På dessa orter finns ca 1,4 miljoner kabelanslutna hushåll vilket motsvarar över 2,5 miljoner möjliga tittare. Rundradiosändningarna i beräknas täcka ca 700 000 hushåll. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 5.6 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 27:2 Utbyte av TV-sändningar Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 5.9.327:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete Under anslaget anvisas medel för svensk medverkan i Audiovisuella Eureka och Europeiska Audiovisuella Observatoriet. Avgiften 2002 till organisationerna uppgår till ca . Audiovisuella Eureka är ett europeiskt samarbetsorgan som initierar olika projekt m.m. i syfte att stärka den europeiska audiovisuella industrins konkurrenskraft och att underlätta samarbete mellan EU-länder och de deltagande länder som inte är medlemmar i . Europeiska Audiovisuella Observatoriet är ett forsknings- och statistikinstitut som samlar in och distribuerar information om den europeiska film-, TV- och videoindustrin. Observatoriet driver dessutom ett utvecklingsarbete i syfte att skapa jämförbar europeisk statistik på det audiovisuella området. Regeringen har beslutat om indragning med av anslagssparandet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . 5.9.427:4 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen 1 Motsvarar 1 662 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för stöd till Nordiskt Informationscenter för Medie- och Kommunikationsforskning (Nordicom) vid för information om forskningsresultat och utarbetande av mediestatistik m.m. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 27:4 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 5.9.5Radio och TV i allmänhetens tjänst var i tillståndsperioden 19972001 för radio- och TV-företagen i allmänhetens tjänst (public service) (), () och (). Verksamheten inom företagen (inklusive dotterbolagen) har i huvudsak finansierats med TV-av- giftsmedel som anvisar från rundradiorörelsens resultatkonto (rundradiokontot). Även för radio och TV finansieras delvis med TV-avgiftsmedel. De tre programföretagen lämnade redovisningar för hur public service-uppdraget uppfyllts. Redovisningarna gäller och utgår från sändningstillstånd, anslagsvillkor och i förekommande fall företagens egna måldokument.