prop · GQ0360 · 2003-03-13 00:00:00 — har systemet med försäkringsgarantier avvecklats i flertalet, men inte alla, medlemsstater. Kommissionen har förklarat att efter ska statsstöds- reglerna tillämpas fullt ut. Nya regler om förstärkt luftfartsskydd Kommissionen lade fram ett förslag om ökade skydds- åtgärder mot brottsliga handlingar inom luftfarten (KOM (2001) 575 slutlig). Förslaget kan sägas utgöra EU:s gemensamma uttolkning av den globala luftfartsorganisationen om luftfartsskydd. De bygger på en rekommendation om kontroller vid flygplatser som tagits fram av den europeiska luftfartskonferensen, ECAC. Reglerna behandlar kontroll av bagage och passagerare och personer som har tillträde till flygplanen och känsliga områden på flygplatserna. De gäller även kontroll av flygfrakt och postförsändelser. inleddes förlikningsförfarande och rådet och kunde slutligen enas om en kompromiss. De stora frågorna i förlikningen gällde hur de förstärkta åtgärderna skulle finan- sieras och inom vilka tidsramar total kontroll av personal skulle genom- föras. Den första frågan löstes genom ett gemensamt uttalande av institu- tionerna om att kommissionen ska göra en studie av hur finansieringen i olika medlemsstater påverkar konkurrensen. Den andra genom att medlemsstaterna stegvis genomför åtgärder fram emot en total kontroll . Beslutet innebär att EU nu fastställer en gemensam basnivå som ska gälla för hela unionen utöver vilken medlemsstaterna själva får tillämpa strängare regler. Alla flygplatser omfattas av reglerna, men för mindre flygplatser finns möjlighet att uppnå den givna skyddsnivån genom att vidta andra åtgärder. arbetade aktivt för att få till stånd en flexibel ordning under nationellt överinseende just för de mindre flygplatserna. 34.4.8Ersättning vid nekad ombordstigning m.m. Kommissionen lade fram ett förslag till förordning om ersättning och assistans till flygpassagerare i händelse av nekad ombord- stigning eller då flygningar ställs in eller blir kraftigt försenade (KOM (2001) 784). Som framgår av den faktapromemoria (2001/02:FPM121) som överlämnats till är syftet med förslaget att fastställa minimiregler för passagerarskyddet i dessa situationer. Rådet antog en politisk överenskommelse om förslaget . Den politiska överenskommelsen överensstämmer väl med den svenska inställning som redovisats i . Den text som antogs av rådet avviker på vissa punkter från vad som antagit efter sin första behandling. Rådets text har överlämnats till för en andra behandling. 35Elektroniska kommunikationer informationsteknik och samhället i uppmanande kommissionen att utarbeta en ny handlingsplan för e-Europa 2005 och antog sedan inriktningen för den nya handlingsplan som kommissionen presenterade (KOM (2002) 263 slutlig). Handlingsplanen e-Europa 2005 bygger vidare på den grund som lagts med den tidigare handlingsplanen e- 2002. Initiativet e-Europa är ett led i Lissabonstrategin. Ansvaret för att målen i handlingsplanen genomförs ligger främst på medlemsstaternas regeringar och kommissionen, men det är också av vikt att offentliga sektorn och näringslivet involveras. Den nya handlingsplanen e-Europa 2005 innehåller ett begränsat antal mål under rubrikerna e-förvaltning, e-lärande, e-hälsovård, dynamisk miljö för e-affärer, en säker informationsinfrastruktur och bredband. Syftet med handlingsplanen är att skapa en miljö som är gynnsam för privata investeringar och skapandet av nya arbetstillfällen, öka produk- tiviteten, att modernisera de offentliga tjänsterna och att ge alla möjlighet att delta i det globala informationssamhället. Därför är det av stor vikt att få fram säkra tjänster och tillämpningar och innehåll som bygger på lättillgänglig bredbandsinfrastruktur. Uppföljning som gjorts av e-Europa 2002 visar att framgång har nåtts på flera områden, hushållens tillgång till Internet har fördubblats, ett nytt regelverk för elektronisk kommunikation har antagits, kostnaden för Internetanslutning har sjunkit, nästan alla företag och skolor är uppkop- plade, har världens snabbaste stamnät för forskning, en rättslig ram för e-handel är i huvudsak införd, fler samhällstjänster finns på nätet, en infrastruktur för smarta kort håller på att utvecklas samt att riktlinjerna för webbtillgänglighet har antagits och rekommenderas av medlems- staterna. Rådet har antagit en resolution om genomförande av e-Europa. Resolutionen understryker vikten av att arbeta för att göra alla delaktiga i informationssamhället. Resolutionen innehåller också ett antal indikatorer för varje område i handlingsplanen, för att förbättra och förstärka det uppföljningsarbete som genomförts . Kommissionen lämnade ett förslag till rådsbeslut om antagande av ett flerårigt program (20032005) för övervakning av e- , spridning av goda arbetsmetoder och förbättrad nät- och infor- mationssäkerhet (Modinis). Modinis-programmet avser att bidra till genomförandet av e-Europa och därmed Lissabonstrategin. Programmet föreslås löpa (20032005) med en budget på . Programmet är tänkt att ersätta Promise-programmet som hade liknande syften och finansierade liknande åtgärder. Förslaget var föremål för en Skr. 2002/03:60 riktlinjedebatt på rådsmötet . har arbetet med att uppfylla resolutionen om nät- och informationssäkerhet pågått, främst på nationell basis. I har regeringen bl.a. tagit upp informationssäkerhetsfrågorna i propositionerna. Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10) och Samhällets säkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158). Dessa propositioner behandlade nationella arrangemang för rapportering av IT- incidenter och flera andra frågor som berörs i rådsresolutionen som berörs i resolutionen . Vid rådsmötet antogs ytterligare en resolution inom informationssäkerhetsområdet. Syftet med den är att ge en mer allmän inriktning på det fortsatta arbetet, då informationssäkerhet blir allt viktigare för medborgare, myndigheter och företag i unionen. Resolu- tionen, liksom den under det svenska ordförandeskapet. pekar bl.a. på behovet av pelarövergripande arbete inom unionen. Detta är något som har drivit då informationssäkerhet har betydelse för frågor inom alla tre pelare och inte med framgång kan lösas för en pelare utan att beakta kraven i de båda andra. Vissa informationssäkerhetsfrågor ingår även i e-Europa 2005. Inför världstoppmötet om informationssamhället 2003 och 2005, vars mål är att komma fram till en gemensam vision och förståelse av informationssamhället, äger tre globala förberedande möten rum. Det första hölls . EU föreslog fyra teman för toppmötet: e- integration, e-lärande, e-affärer och e-förvaltning. EU förde också fram att toppmötet och dess förberedelser inte endast får bli en angelägenhet för politiker, utan att hela samhället bör ges möjlighet att delta. Alla europeiska länder, , och träffades dessutom i för ett regionalt förberedande möte. Detta resul- terade i en politisk deklaration som lägger en principiell grund och prioriteringar för informationssamhället. Ett nytt projekt, EULEX 3, har inletts av kommissionen. Projektet syftar till att skapa länkar till nationell lagstiftning, i vilken gemenskapsdirektiv genomförs. Projektet är tänkt att knyta samman de europeiska data- baserna med de nationella så att det går att finna var en viss bestämmelse i ett direktiv har genomförts. Det är endast sådana databaser som är gratis som är intressanta för projektet. Publikationskontoret har inlett ett annat projekt, Nat-lex. projektet är att länkar ska skapas till nationella databaser så att man, när man tagit sig in i systemet, kan ta sig vidare till olika länders databaser. 2002/03:60 Projektet befinner sig ännu på idéstadiet. EG-fördraget har inte något specifikt avsnitt som behandlar energi. Det gemensamma agerandet på energiområdet har framför allt utvecklats inom ramen för den inre marknaden och som en del av gemenskapens miljöpolitik. 36.1Den inre marknaden för energi Inre marknad för el och gas En politisk överenskommelse nåddes vid rådsmötet om det inre marknadspaketet för energi, dvs. el- och gasmarknadsdirektiven (96/92/EG respektive 98/30/EG) samt om förslaget till förordning om gränsöverskridande handel med el (KOM (2002) 304 slutlig). Europeiska rådets vårmöte i slog fast att marknadsöppning för icke-hushållskunder ska ske . Rådet och uppmanades att anta de liggande förslagen om den sista etappen i öppnandet av el- och gasmarknaderna. Rådet uppmanades även att nå en överenskommelse om ett system för fastställande av tariffer för gränsöverskridande elhandel. Förslaget till ändrade el- och gasmarknads- direktiv (KOM (2001) 125 slutlig) behandlades i rådet och . Förordningen om gränsöverskridande elhandel behandlades vid dessa båda tillfällen i form av lägesrapporter. Vid rådsmötet kunde en politisk överenskommelse nås om hela det inre marknadspaketet, dvs. el- och gasmarknadsdirek- tiven samt förordningen om gränsöverskridande elhandel. I kompro- som möjliggjorde överenskommelsen fastställs datum för full marknadsöppning till och möjlighet ges till distributions- företag att avvakta med att genomföra rättslig åtskillnad likaså till . Företagskunder får möjlighet att välja leverantör redan från . Transeuropeiska nät för energi Vid rådsmötet nåddes en politisk överenskommelse om förslaget till ändrade riktlinjer för transeuropeiska nätverk inom energi- området. Kommissionen presenterade förslaget till ändring av riktlinjerna för transeuropeiska nät för energi i ett meddelande (KOM (2001) 775 slutlig). Syftet var att uppdatera riktlinjerna Skr. 2002/03:60 så att framtida projektstöd i högre utsträckning går till projekt som bidrar till genomförandet av den inre marknaden och till försörjningstryggheten på energiområdet. Det viktigaste nya inslaget i riktlinjerna var att en kategori särskilt prioriterade projekt av europeiskt intresse infördes. Prioritet ska ges till utveckling av nät som är förenliga med en hållbar utveckling och som bidrar till de ovan nämnda övergripande målen. i uttalade sitt stöd för utveckling av den europeiska energiinfrastrukturen och att programmet för transeuropeiska nät på energiområdet skulle vara ett instrument i den utvecklingen. Man uppmanade också till att de reviderade riktlinjerna skulle antas senast . Förslaget var föremål för en allmän orienteringsdebatt i rådet . gav sitt yttrande . En politisk överenskommelse nåddes om förslaget till ändrade riktlinjer vid rådsmötet . Kommissionen beslutade om ett förslag till direktiv om främjandet av användningen av biodrivmedel för transporter (KOM (2001) 547 slutlig). beslutade kommissionen om ett meddelande om alternativa drivmedel för vägtransporter och om åtgärder för att främja användningen av biodrivmedel, samt om ett förslag till direktiv om ändring av direktiv /81/EEG om möjligheten att tillämpa nedsatt skattesats för vissa mineraloljor innehållande biodrivmedel samt De båda direktivförslagen hanteras parallellt vid rådsmöten om transport, telekommunikation och energi, samt vid rådsmöten om ekonomiska och finansiella frågor. Kommissionens förslag innebar att medlemsstaterna ska uppfylla bindande kvantitativa mål för introduktionen av biodrivmedel. mötet nåddes en politisk överenskommelse om ett reviderat direktivförslag enligt vilket varje medlemsstat ska sätta nationella vägledande mål för introduktionen av biodrivmedel utifrån referens- värden gällande för gemenskapen som helhet. beslutade rådet om gemensam ståndpunkt med samma inriktning. antog sitt yttrande i första behandlingen och höll då fast vid den ursprungliga utformningen med bindande Därutöver togs en mängd ändringsförslag, bl.a. syftande till större miljöhänsyn. anser att introduktionen av alternativa drivmedel, inklusive biodrivmedel, ska genomföras på ett kostnadseffektivt sätt under beaktande av alla aspekter av en hållbar utveckling. kostnadseffektivitet bör ett långsiktigt perspektiv användas. bara dagsläget som bör styra utan även möjligheten att kunna uppnå en utveckling med en framtida situation baserad på ny teknik. viktigt att bedöma kostnadseffektiviteten i relation till andra möjliga åtgärder inom respektive sektor. Den gemensamma ståndpunkten överensstämmer i stort med den Skr. 2002/03:60 svenska inställningen. förordar indikativa mål. Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv som rör byggnaders energiprestanda (KOM (2001) 226 slutlig). Syftet med direktivet är att främja en effektivare energianvändning i byggnader för att bidra till att nå EU:s åtagande under Kyotoprotokollet samt att minska EU:s importberoende i enlighet med kommissionens grönbok om en europeisk strategi för försörjningstrygghet för energi (KOM (2000) 769 slutlig). Grundstenarna i direktivet utgörs av att en integrerad metod för beräkning av energinormer ska användas, att energinormer ska fastställas på medlemsstatsnivå och användas för nya byggnader och vid större renoveringar av befintliga byggnader, att energicertifikat ska utfärdas samt att regelbundna inspektioner alternativt informations- och råd- givningsinsatser ska göras när det gäller värmepannor och inspektioner införas av större luftkonditioneringssystem. En gemensam ståndpunkt nåddes i rådet . Efter Europaparlament- ets andra behandling antogs ett antal ändringsförslag vid rådsmötet . Direktivet 2002/91/EG antogs . Medlems- staterna har sammanlagt på sig att genomföra direktivet. Förslag till ett flerårigt program för åtgärder inom energiområdet: Intelligent energi för (20032006) Kommissionen presenterade ett förslag till beslut om ett program för åtgärder på energiområdet för perioden 20032006 (KOM (2002) 162 slutlig). Programmet ersätter det ramprogram för energi som löper ut . Förslaget innebär att gemenskapens programåtgärder inom energiområdet ska fokusera på färre delområden än tidigare, som vissa nya element tillkommer. Programmet bör enligt förslaget inriktas på förstärkta åtgärder för energieffektivisering och förnybara energikällor. Nya komponenter är energisamarbete med utvecklings- länderna och energianvändning i transportsektorn samt att det nya programmet planeras genomföras av en särskild genomförande- myndighet. Kommissionen föreslog en budget om sammantaget . Detta kan jämföras med budgeten för det på- gående ramprogrammet vars totala ram omfattar för perioden 19982002. En politisk överenskommelse nåddes vid rådsmötet . Rådet nådde en uppgörelse om en budget om sammanlagt för perioden. har i sitt yttrande dock föreslagit en budget om totalt . stödjer huvudinriktningen av åtgärderna men anser att den nordliga dimensionen borde ha varit bättre tillgodosedd. har även förespråkat en mindre budget än vad kommissionen föreslagit, bl.a. med anledning av att kommissionens Skr. 2002/03:60 förslag skulle innebära en mycket kraftig ökning jämfört med det föregående ramprogrammet för energi och att energi inte är ett gemensamt politikområde inom EU. mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning Kommissionen presenterade grönboken om en europeisk strategi för trygg energiförsörjning vid rådsmötet (KOM (2000) 769 slutlig). utgår från förväntade ökade beroende av importerad energi, till helt dominerande del fossila bränslen och diskuterar behov av åtgärder på gemenskapsnivå. initie- rade en debatt om försörjningstrygghet . lämnade medlemsstaterna sina slutliga synpunkter med anledning av rapporten. Arbetet med grönboken avslutades med att kommissionen presenterade sin samlade analys av synpunkter inkomna från medlems- stater och andra berörda. Förordning om statligt stöd till stenkolsindustrin EKSG-fördraget löpte ut och därmed också den legala grunden för statliga stöd till olönsamma kolgruvor. Därför lade kommis- sionen fram ett förslag till rådets förordning om statligt stöd till stenkolsindustrin (KOM (2001) 423 slutlig). Förslaget är begränsat till stenkol och omfattar således inte brunkolsutvinning. Förslaget avsåg att skapa ett legalt system för att de länder som har pågående verksamhet med kolgruvor som är beroende av statliga stöd ska kunna fortsätta verksamheten. Stödet avser driftstöd till olönsamma kolgruvor samt åtaganden relaterat till nedläggningskostnader och kostnader för miljöåtgärder vid redan nedlagda gruvor. Det är främst och som är beroende av stödet. gruvor i har rationaliserats och avvecklats så att behovet av stöd är litet och vissa år inte alls föreliggande. till regelverk för fortsatt stöd motiverades till stor del med försörjnings- trygghet och innehöll i övrigt ett regelverk för begränsning och av- veckling av stödet. argumenterade med stöd av flera medlems- stater för att försörjningstrygghet inte skulle vara motiv för fortsatt stöd eftersom detta dels saknar saklig grund och dels medför att stödet kan Stöd till avveckling och miljömässiga åtgärder efter Vid rådsmötet nådde rådet en politisk överenskommelse om förordningen, utan att innehålla vare sig ett slutdatum eller krav på degressivitet i driftstödet till olönsamma Den svenska delegationen lade ner sin röst. (EG) nr 1407/2002 antogs genom skriftlig procedur och lade även då ned sin röst. Den pågående energidialogen mellan och som inleddes 2000 är central för utvecklingen av den nordliga dimensionen och omfattar främst förutsättningar för ökade olje- och gasleveranser från Skr. 2002/03:60 till EU. Förbättrade ramvillkor för energiinvesteringar i och stabil tillgång till energi är av avgörande betydelse för den långsiktiga ekonomiska utvecklingen i . Inom ramen för energidialogen med inrättades fyra arbetsgrupper inriktade på investeringar, energistrategier och energibalanser, tekniköverföring och infrastruktur samt energieffek- tivisering och miljö. Arbetsgruppernas resultat redovisades vid toppmötet mellan och i . Vid toppmötet i antogs en separat deklaration och man beslutade att upprätta en högnivågrupp för samarbetet inom energiområdet. Inför toppmötet mellan och som hölls i , sammanställdes en andra lägesrapport. I rapporten hanteras bl.a. regelverket för energitransporter, energinätverkens säkerhet, samt samarbete om energiteknikutveckling och energiforskning. tog det danska ordförandeskapet fram ett utkast till rådsslutsatser som berörde EU:s energirelationer till mer generellt och därmed inkluderade såväl energidialogen som energistadge- processen. Slutsatserna betonade vikten av samstämmighet i de kontakter som EU:s medlemsstater har med . Vidare framhölls vikten av att energidialogen skulle kännetecknas av öppenhet, med goda möjlig- heter till insyn och inflytande för medlemsstaterna. Slutligen gjordes i slutsatserna en koppling till klimatfrågan och vikten av att ratificerar Kyotoprotokollet betonades, liksom vikten av att det sker substantiella investeringar i den ryska energisektorn för ökad ekonomisk effektivitet och energieffektivitet. Slutsatserna antogs vid rådsmötet . EU:s intresse för utvecklingen av det regionala energisamarbetet ska ses mot bakgrund av dess betydelse för EU:s försörjningstrygghet som helhet. DEL 8 JORDBRUK OCH FISKE 37 Den gemensamma jordbrukspolitiken har arbetet mycket handlat om kommissionens meddelande om halvtidsöversynen av jordbrukspolitiken. Övriga frågor som av- handlats är bl.a. ändrade importkvoter för bananer och en förlängning av marknadsordningen för tobak. Diskussioner har förts om EU:s import- tullar för spannmål och en aktionsplan för ekologiskt jordbruk. Arbete har också påbörjats för att förenkla regelverket för miljö- och lands- bygdsförordningen. Inom området djurskydd och djurhälsa har rådet lyckats nå fram till överenskommelser om gemensam ståndpunkt för flera av kommissionens förslag. Detta gäller för bekämp- ning och kontroll av zoonoser, smittskyddskrav för sällskapsdjur som tas med på resa, bestämmelser av användning av hormoner till livsmedels- producerande djur samt bestämmelser om animaliska biprodukter. 37.1 Halvtidsöversynen mot ökad marknadsorientering Skr. 2002/03:60 och hållbar utveckling Hållbar utveckling och marknadsorientering var de centrala rubrikerna när kommissionen presenterade sitt meddelande Halvtids- översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken (KOM (2002) 394 informerades om meddelandet i en faktapromemoria (2001/02:FPM116). Meddelandet var svaret på beslutet i Agenda 2000-förhandlingarna att ett antal översyner skulle genomföras 20022003 och på slutsatserna från i om Översynsklausulerna gällde mjölkkvotsystemet, spannmålspriserna, stödet till oljeväxtodling och marknadsutvecklingen Dessutom skulle utgiftsutvecklingen för jordbrukspolitiken Kommissionen valde dock att inte enbart lägga förslag på dessa om- råden utan meddelandet innehåller mer långtgående horisontella förslag. De centrala delarna är dels förslaget om frikopplade stöd, dels förslaget om dynamisk modulering. Frikopplade inkomststöd per gård baserade på historiska referensnivåer ska ersätta nuvarande produktionskopplade För att få de frikopplade stöden måste gården uppfylla miljökrav, djurskyddskrav, krav på säkra livsmedel och arbetsmiljökrav (s.k. cross-compliance). Ett obligatoriskt system för egenkontroll på gårdar med högre stöd än införs. Stöden ska enligt förslaget dras ned successivt tills neddragningen uppgår till . De indragna medlen ska omfördelas till medlemsstaterna och där användas till miljö- och lands- bygdsutveckling, s.k. dynamisk modulering. medlemsstaterna ska göras enligt objektiva kriterier jordbruksmark, sysselsättning i jordbruket och välfärd. Kommissionen föreslår även en utökning av åtgärderna för miljö- och landsbygdsutveckling med bland annat stöd till ökad livsmedelskvalitet Meddelandet innehåller dessutom ett antal sektorsspecifika förslag. vegetabilieområdet handlar förslagen om spannmål, ris, durumvete, torkat foder, proteingrödor och nötter. Därutöver föreslås 10-årig obliga- torisk träda och särskilt stöd till energigrödor. Kommissionen har också, som ett svar på översynsklausulen om mjölk, lagt fram fyra alternativ för Dessa är: status quo, upprepning av Agenda 2000-beslutet, dvs. ytterligare prissänkningar och kvotökningar, inför- ande av ett tvåkvotssystem samt kvotavveckling. Meddelandet har diskuterats på alla nivåer i rådet och en resolution har lagts fram av . enlighet med samråd med stött meddelandets inriktning att produktionen ska ske för marknaden och inte för stödsys- Ambitionen att ta ett helhetsgrepp för att åstadkomma en hållbar utveckling inom jordbruket är också bra. Förslaget innebär dock att kommissionen inte tar steget fullt ut mot en marknadsorientering av livs- I vissa fall kan det ifrågasättas om de föreslagna åtgärderna är de rätta om ambitionen är att uppnå en hållbar utveckling. Något slutligt ställningstagande kan inte göras förrän kommissionen har lagt fram de förslag till legala texter som väntas . Marknadssituationen för nötkött har återhämtat sig Agenda 2000-reformen slutfördes . Det tidigare systemet för offentlig intervention har upphört och har ersatts av ett system för privat lagring kompletterat med säkerhetsintervention. Prisstödet har härigenom sänkts till den inom Agenda 2000 beslutade slutliga nivån. För att kompensera för de sänkta priserna höjdes bidragen för handjur, am- och dikor samt slakt i ett sista steg . Till följd av BSE-krisen beslutade rådet om ett åtgärdspro- gram för sektorn för att återskapa balans på marknaden. Marknadspris- erna och konsumtionen i EU har återhämtat sig och ligger i princip på den nivå som rådde före BSE-krisen. har det skett utförsäljning av det interventionslager av nötkött som byggdes upp under BSE-krisen. Omförhandling av EU:s importtullar för spannmål Efter att spannmålsimporten från framför allt och ökat markant begärde kommissionen ett mandat från rådet för att i WTO omförhandla EU:s tullbindning. Begäran motiverades med att nuvarande WTO-bundna tullskydd utgår från amerikanska prisnoteringar och att spannmålsimporten numera i ökande grad kommer från andra leveran- törsländer än .