prop · GQ0360 · 2003-03-13 00:00:00 — 2002/03:60 Dimension och den planen har börjat genomföras av en tjänstemanngrupp med svenskt ordförandeskap. Ett antal möten har hållits för erfarenhetsutbyte om bl.a. IT-säkerhet, elektronisk förvaltning, bredbandsnätverk mellan högskolor och IT-utbildning. Kommissionen har avsatt betydande belopp för projekt i nordvästra inom ramen för den Nordliga e-Dimensionen. Inom ytterligare fem områden finns ett särskilt aktivt deltagande från kommissionens sida i CBSS- samarbetet. Det gäller för (Baltic 21), ak- tionsgruppen mot organiserad brottslighet, aktionsgruppen mot smittsam- ma sjukdomar, energisamarbetet och samarbetet rörande räddningstjänst. Phareprogrammet innefattar medel för gränsöverskridande samarbete (CBC Cross Border Cooperation). Ett särskilt program finns för gränsöverskridande samarbete i som syftar till att stärka utvecklingen av lokalt och regionalt samarbete i området. Phare- programmet kan kombineras med gemenskapsinitiativet Interreg. Kommissionen har med hänsyn till den kommande EU- utvidgningen i - arbetat vidare med att utveckla möjligheterna för ett smidigt gränsöverskridande samarbete över alla typer av gränser i . verkar för en harmonisering av det gränsöverskridande samarbetet mellan Phare, Tacis (Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States) och Interreg. bildades av utrikesministrarna från de nordiska länderna och samt en representant för Europeiska kommis- sionen. Vid samma tillfälle bildades även Barents Regionråd av lands- hövdingarna och deras motsvarigheter i de nordliga delarna av , , och nordvästra . Från deltar Norrbot- tens och i . omfattar totalt 13 län och har en sammanlagd befolkning på ca 6 miljoner. En arbetsgrupp för ursprungsfolk med representanter för samerna och andra ursprungsfolk i nordvästra har rådgivande status hos både och . är ordförande i 2003. Det svenska ordförandeskapet prioriterar främjandet av som investerings- och turistmål och förbättrandet av informationen om , både internt inom regionen och i förhållande till omvärlden. Samarbetet har fortsatt inom för centrala områden såsom miljö, energieffektivisering, transporter, hälsofrågor och skogs- och tullsamarbete. Nya initiativ har tagits till gränsöverskridande samarbete inom bland annat räddningstjänst. har totalt elva aktiva arbetsgrupper. Det norska fylket Nordland är ordförande i till då tar över. har ett handlingsprogram, Barents 2010, arbetats fram och stöd för detta har sökts från EU-pro- grammet INTERREG IIIB . De prioriterade arbetsområdena för är näringslivssamarbete/infrastruktur, kompetens/utbildning, miljö/hälsovård, välfärd/kultur och ursprungsfolk. Kultursamarbetet i Skr. 2002/03:60 är aktivt. Samarbetet mellan vänorter och enskilda organisationers kontakter med lokala motparter i nordvästra fortsätter att utvecklas. öppnades den nya finländsk-ryska gränsövergången i för internationell trafik, vilket förbättrar förutsättningarna för ökade kontakter i regionen, inte minst vad gäller handel och handelsfrämjande aktiviteter. Arktiska rådets medlemmar utgörs av de fem nordiska länderna samt , och . I arbetet deltar också som permanent participants företrädare för de sex organisationer som representerar ursprungsfolken i det arktiska området. Utöver de tre EU-medlems- staterna , och är , , och observatörer. Rådet är ett forum på hög nivå för samråd och samarbete i arktiska frågor. Dessa ska vara av övergrip- ande art och ha cirkumpolär betydelse. Verksamheten är främst inriktad på miljö- och klimatfrågor samt i ökande grad på levnadsvillkor i vid mening för ursprungsfolken. Rådet samlas till ministermöte . Vid ett sådant möte i Enare i norra lades ramarna fast för två omfattande rapporter om dessa frågor som avses redovisas vid nästkommande ministermöte, på (Arctic Climate Impact Assessment Report ACIA och AHDR). EU:s samarbete med är i ett inledningsskede och utvecklas väl. EU har visat stort intresse för arktisk forskning och driver på för att utveckla ett forskningssamarbete mellan EU, , och . Vid utrikesministermötet om EU:s nordliga dimension, på , togs ytterligare steg i denna riktning. Inom ramen för nordliga dimensionen och dess "arktiska fönster" finns nu ett utrymme för ett vidgat samarbete mellan EU och och då även med som är en allt mer aktiv part i rådets arbete . Även på parlamentarisk nivå finns ett samarbete. Parlamentarikerna i de arktiska länderna har en stående kommitté för arktiska frågor. Man samlas också till ett större möte. Vid det möte som ägde rum i i deltog även representanter för Europa- parlamentet. De prioriteringar som fastställdes vid det mötet innebär ett kraftfullt stöd åt samt för ökade insatser för IT- utveckling, för frågor rörande barn och ungdomar, hälsofrågor samt för det arktiska universitet. Förbindelserna mellan och har haft fortsatt hög prioritet . är ett viktigt grannland till unionen och utveck- lingen i är av central betydelse för framtid. EU efter- strävar ett genuint partnerskap med , baserat på en gemensam värdegrund av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. å sin sida behöver EU:s stöd för att genomföra fortsatta ekonomiska och sociala reformer samt påskynda integrationen i det europeiska samarbetet och i världsekonomin. Av stor vikt är en rak och uppriktig dialog med , inklusive i frågor där EU har befogad anledning att känna oro över utvecklingen. Till exempel har EU vid upprepade tillfällen framfört kritik mot hantering av konflikten i , och har även funnit skäl att påtala den oroväckande utvecklingen beträffande oberoende media i . Grunddokumentet för relationerna mellan och är partner- skaps- och samarbetsavtalet, som undertecknades 1994 och trädde i kraft (97/800/EG, EKSG, Euratom). EU har å sin sida, , antagit en gemensam strategi för (1999/414/GUSP) som dock löper ut . Strategin lägger fast riktlinjerna för EU:s politik. Stor vikt vid att fördjupa den politiska dialogen, främja handel och ekonomisk integration, samarbete för att undanröja miljöhot och bekämpa brottslighet, betona betydelsen av rättsstaten och det civila samhällets framväxt i . Det ömsesidiga intresset av ekonomisk integration är satt högt på dag- ordningen. Såväl EU som har starka intressen av ett närmande. En integration av i europeiskt samarbete gagnar säkerheten och stabiliteten i . behöver stöd, exponering och tillgång till EU-marknader för att hålla trycket uppe i det egna reformarbetet. EU är största handelspartner (av utrikes- handeln) och kommer att bli än större efter utvidgningen (troligen ). EU och arbetar mot denna bakgrund vidare med att etablera ett gemensamt europeiskt ekonomiskt område. EU lämnar även starkt politiskt stöd till en rysk WTO-anslutning vilken skulle vara ett viktigt steg mot en närmare integrering av i världsekonomin. Dialogen om energifrågor som introducerades under ordförandeskap fortsätter och flera möten har ägt rum mellan och både på expert- och på politisk nivå för att diskutera hur det strategiska partnerskapet kring energifrågor kan vidareutvecklas. Under det svenska ordförandeskapet inleddes en konkret dialog med om hur den ryska enklaven bäst skulle kunna utnyttja EU-utvidgningens möjligheter. Denna kom främst att handla om transiten, dvs. villkoren för resande mellan och övriga efter kandidatländernas införande av viseringskrav i enlighet med Schengen- regelverket. krävde fortsatt viseringsfri transit medan EU sökte en lösning inom ramen för . Parterna enades om en paketuppgörelse vid toppmötet i efter att ha Skr. 2002/03:60 misslyckats vid toppmötet i . transitfrågan innebär ett införande av särskilda, förenklade resedokument för bil och buss respektive tåg. Vid toppmötet i antogs inget gemensamt uttalande på grund av oenighet om bl.a. konflikten i . Som en följd av gisslandramat i ägnades stor uppmärksamhet åt konflikten vid presskonferensen. EU underströk respekten för mänskliga rättigheter, strävan efter en politisk lösning och förbättrade villkor för hjälporganisa- tionernas arbete. President gjorde kopplingar till kampen mot inter- nationell terrorism. Frågan om hanteringen av konflikten i lär återkomma i EU:s kontakter med . Förbindelserna mellan och har utvecklats, låt vara i långsam takt. I ljuset av EU:s kommande utvidgning har EU nu börjat diskutera ett nytt grannlandsinitiativ, New Neighbours Initiative. Inom ramen för denna nya samarbetsform förväntas , och knytas närmare till EU. Grunden för samarbetet mellan och förblir Partnerskaps- och . fortsatte arbetet att genomföra detta. EU engagerar sig också aktivt i strävan att bli medlem i WTO. Parlamentsvalet, som ägde rum , följdes noga av EU- länderna, som även bidrog med internationella valobservatörer, i form av bland annat europaparlamentariker. Främst de svårigheter under vilka ukrainska media tvingas arbeta har givit upphov till kritik från EU och föranlett två lokala demarcher , den senaste med kritik av mediesituationen i landet. Även anklagelserna mot president för att ha godkänt försäljningen av radarsystemet Koltjuga till har givit upphov till kritik från EU:s sida. Trots detta var kontakterna mellan och relativt täta . träffade en EU-ministertrojka utrikesmini- ster i och man enades om att skapa en arbets- grupp för att utarbeta framtida relationer. EU:s höge representant för utrikes- och säkerhetspolitik, , besökte och det fjärde samarbetsrådet mellan och ägde rum i . President ledde den ukrainska delegationen vid toppmötet mellan och i . Då enades par- terna om vikten av institutionernas roll när det gällde att garantera demokrati, rättssäkerhet och en fungerande marknadsekonomi. Likaså diskuterades också samarbete kring krishanteringsfrågor. har också insatserna intensifierats för att försöka stärka samarbetet mellan och kring främst rättsliga och inrikes frågor. En resultattavla har utarbetats, genom vilken både framstegen och bristerna tydliggörs. Bristerna ska åtgärdas bland annat med hjälp av Tacis-stöd. Vid det fjärde mötet för samarbetskommittén mellan och enades parterna om en aktionsplan kring Europols och Eurojusts samarbete Skr. 2002/03:60 med ukrainska myndigheter fortsätter. Europeiska Rådet antog EU:s gemensamma strategi för (1999/877/GUSP). Strategin löper ut . Diskussionen om det nya grannlandsinitiativet ska även ses mot denna bakgrund. Under framför allt inleddes en mer intensiv diskussion i EU om hur unionen bäst kunde hjälpa till att lösa problemen i . Detta föranleddes främst av den olösta konflikten i utbrytar- republiken , östra del, som leds av en självutnämnd separatistregim. har tillsammans med och sökt finna en hållbar kompromiss, men utan resultat. Inför i enades EU:s medlems- stater om en gemensam deklaration, i vilken man uppmanade parterna att lösa konflikten och aviserade beredskap att aktivt söka hjälpa till att lösa konflikten. är fattigaste land och Tacis-program- met för är därför främst inriktat på fattigdomsbekämpning. avsatte Tacis-programmet runt till insatser i . EU:s relationer med var fortsatt ansträngda. interna förhållandena i efter presidentvalet förbättrades inte, tvärtom noterade en försämring när det gäller pressfrihet, yttrandefrihet, rättegångar med påföljande hårda straff mot oliktänkande, och införande av en ny religionslag som begränsar religionsfriheten. har protesterat mot dessa förhållanden i uttalanden och uppvaktningar på utrikesministeriet i och i förekommande fall uppmanat vitryska ledningen att ändra besluten. Det vitryska ledarskapet har visat en tendens att i högre grad isolera befolkningen från EU och . Advisory and , tvingades lämna landet eftersom myn- digheterna inte förlängde uppehållstillstånden för OSSE-diplomaterna. Den tilltänkte chefen för missionen tilläts inte starta sitt arbete i . EU har också stött på problem i sitt utvecklingssamarbete med Vitryss- Detta är mycket beklagligt eftersom stora delar av unionens kontakter med vitryska befolkningen ligger inom just utvecklingssam- Inom EU diskuterades unionens långsiktiga förbindel- ser med landet. och Säkerhetspolitik (KUSP) antog rekommendationer för politiken, som sammanfattningsvis går ut på att kontakter med det vitryska ledarskapet bör ske enligt en steg för stegmodell, där relationerna successivt kan förbättras beroende på demokratiska framsteg från vitryska ledarskapets sida, och att unionen genom medlemsstaterna och kommissionen bör öka och effektivisera sitt utvecklingssamarbete med landet. En genomgång av kommissionens och medlemsstaternas program påbörjades på svenskt initiativ för att söka Skr. 2002/03:60 samordna och effektivisera dessa. Den försämrade interna situationen i och det faktum att OSSE-missionen tvingades lämna landet föranledde en diskussion i Rådet för allmänna och externa frågor . EU:s utrikes- ministrar antog ett uttalande där man beklagade situationen och förkla- rade att ytterligare åtgärder skulle övervägas från EU:s sida om det vit- ryska ledarskapet inte förhandlade med . På efterföljande möte kom således 15 minus en av EU:s utrikesministrar överens om att införa reserestriktioner för högsta ledarskap inklusive presidenten. Restriktionerna är utformade för att inte drabba befolk- ningen utan enbart dem som kan anses ytterst ansvariga för politiken. Om börjar konstruktiva förhandlingar om OSSE-missionen är EU beredd att se över restriktionerna. har främst arbetat inom EU för att uppmärksamma kränkningar av mänskliga rättigheter i och för att utvidga EU:s utvecklingssamarbete och kontakter med landet på lägre nivåer. anser att förhållandena i bör få större uppmärk- samhet i EU:s politik och att kontakterna med befolkningen kan breddas. kommer i samband med utvidgningen att bli ett nytt grann- land till EU. har inom EU främjat kontakter med kandidat- länderna om den framtida unionens förhållande till . Vitryss- land uppmärksammas också i EU:s nya grannlandsinitiativ (New Neigh- bours Initiative) som syftar till fördjupade relationer mellan och , och , ett initiativ i vilket är starkt engagerat. EU:s samarbete med de tre länderna i Södra (, och ) har successivt utvecklats och 1999 ingick EU Partnerskaps- och samarbetsavtal med dem. Mot bakgrund av beslut i Allmänna rådet , då EU förklarade att unionen avsåg spela en mer aktiv roll i Södra , har samarbetet med de tre länderna fortsatt. Beslutet innebär bl.a. att EU ska utöka dialogen med de tre länderna, stödja ansträngningarna då det gäller att förebygga och lösa konflikter i regionen samt bidra till återuppbyggnad. EU:s insatser ska ske i nära samarbete med relevanta internationella organisationer, men de ekonomiska åtagandena i regionen förutsätts inte öka. Mot denna bakgrund har samarbetet med , då det gäller regionens konflikter, och , då det gäller uppfyllande av kraven för medlemskap, vidgats. En trojkadelegation från EU besökte de tre länderna . Särskilt stor uppmärksamhet har ägnats relation- erna mellan och och uttalanden har gjorts mot bakgrund av utvecklingen i förbindelserna mellan dessa båda länder. EU har givit fortsatt stöd till skyddet av de observatörer från som verkar i . Vad gäller relationerna har EU antagit uttalande om det s.k. presidentval som hölls i Nagorno- Karabach . Genomförandet av Partnerskaps- och samarbetsavtalen intar en nyckel- Skr. 2002/03:60 roll när det gäller det utökade samarbetet mellan EU och de tre länderna och har samarbetsråd hållits med dem i . Inom ramen för dessa har utvecklingen i de tre länderna samt i regionen som helhet behandlats. Dessutom har sådana frågor som det politiska och demo- kratiska reformarbetet, respekten för de mänskliga rättigheterna, mediesituationen samt affärs- och investeringsklimatet tagits upp till diskussion. EU:s relationer med länderna i (, , , , ) har utvecklats och EU har ingått Partnerskaps- och samarbetsavtal med alla länderna utom Tadzjiki- stan där säkerhetsläget lagt hinder i vägen. Avtalet med Turk- menistan är dock ännu inte ratificerat av samtliga medlemsstater. har, inom ramen för Partnerskaps- och samarbetsavtalen, samarbets- råd hållits med , och i . Mot bakgrund av händelserna har beslut fattats om en nyorientering av EU:s policy gentemot . Samman- fattningsvis handlar det om att öka EU:s engagemang och höja EU:s profil i regionen. EU:s insatser i regionen ska öka från till och den politiska dialogen med de fem länderna ska utvecklas, liksom dialogen om regionen med , , , och . Politiken gentemot och ska koordineras och EU ska, i samarbete med FN och , stödja kampen mot terrorism, droger och kriminalitet. Möjligheterna för ett utökat samarbete med IMF, , , , och ska undersökas och avtals- förhållandet med Tadzjikstan ska ses över. EU ska fortsättningsvis uppmärksamma de grundläggande frågorna om demokrati, pressfrihet och respekten för de mänskliga rättigheterna i regionens länder. Utvecklingssamarbete och biståndsinsatser i regionen Tacis-programmet (Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States) är Europeiska gemenskapens främsta instrument för biståndsinsatser i regionen. Programmet baseras på förordning (EG, Euratom) nr. 99/00 och omfattar alla länder inom Oberoende staters samvälde (OSS) samt . Det övergripande syftet med program- met är att stödja övergången till en marknadsekonomi med speciell tonvikt på att stödja demokrati och utveckling av ett rättssamhälle. Insatser sker inom ett antal samarbetsområden: institutionell, rättslig och administrativ reform, privata sektorn, sociala frågor, miljö, infrastruktur Tacis-programmet är också ett viktigt instru- ment inom ramen för den nordliga dimensionen och för genomförandet av de gemensamma strategierna för och . arbetar Tacis genom ett speciellt program för att stärka det civila Vissa projekt inom de regionala programmen omfattar även har ansvaret för programmeringen delvis flyttats från Skr. 2002/03:60 till kommissionens delegationer i samarbetsländerna. bl.a. att detta ska bidra till att korta ned tiden mellan beslut och genomförande av projekt. Årliga arbetsprogram har antagits för de flesta samarbetsländerna. En ny regional strategi för har antagits som innebär en fördubbling av stödet till den regionen jämfört . Tacis-budgeten uppgick till ca . Utöver de nationella programmen, det regionala Central- asienprogrammet och kärnsäkerhetsprogrammet finns ett regionalt program som berör gränsöverskridande samarbete inom miljö, energi, transport och gränsfrågor. Vid sidan av Tacis-programmet görs biståndsinsatser i regionen genom programmet för livsmedelssäkerhet och det makroekonomiska stödet. Dessa insatser avser huvudsakligen länderna i södra och . 10.4.1Stabilitet, EU-integration och regionalt samarbete pågår inte någon öppen väpnad konflikt på västra . Den positiva utvecklingen är i mycket ett direkt resultat av ländernas strävan efter EU-närmande. Trots detta kan inte risken för förnyad väpnad konflikt uteslutas så länge etniska spän- ningar kvarstår på flera håll i regionen. Fortsatt omfattande internationell närvaro, om än mer begränsad än , kommer att vara nödvändig . starka engagemang på västra består och den svenska politiken, som ligger i linje med EU:s, syftar till att främja regional stabilitet och integrera länderna i EU. EU har en mycket viktig roll att spela på . Vägen till ett stabilt och normaliserat västra går via europeisk integration. EU:s viktigaste instrument för att påverka utvecklingen på västra är den så kallade Stabiliserings- och associeringsprocessen (SAp), som stakar ut vägen för länderna i regionen mot ett närmare samarbete med EU, i perspektivet av ett framtida EU-medlemskap. SAp inkluderar bi- laterala Stabiliserings- och associeringsavtal () samt ekonomiskt stöd genom biståndsprogrammet . Avtalen syftar till att skapa ett ramverk för den politiska dialogen mellan parterna: till att stödja ländernas ansträngningar att utveckla sitt ekonomiska och internationella samarbete; till att gradvis upprätta ett frihandelsområde som integrerar länderna i den inre marknaden samt till att på EU-lagstiftningens alla områden förbereda länderna för ett eventuellt framtida EU-medlemskap. Avtalen främjar dessutom regionalt samarbete. har under- tecknats med och och förhandlingar har inletts med . För att ytterligare utveckla den politiska högnivådialogen mellan EU och SAp-länderna beslutades att ett nytt politiskt forum skulle upprättas. Inom ramen för detta kommer ett toppmöte på utrikesministernivå att hållas i . EU:s årliga översynsrapporter för länderna på västra (review Skr. 2002/03:60 mechanism) utkom och beskriver den politiska och ekonomiska utvecklingen i respektive land samt regionalt. har EU inlett en övergripande diskussion rörande rollen som konfliktförebyggande aktör. Arbetet på västra kan i konflikt- förebyggande hänseende ses som EU:s första stora insats och det är i denna aspekt viktigt att dra slutsatser av gjorda erfarenheter. EU har i sammanhanget även diskuterat hur man på bästa sätt utnyttjar och samordnar de tillgängliga instrumenten för att uppnå bästa resultat. EU har bl.a. till sitt förfogande särskilda representanter () i Makedo- nien och i Bosnien och , samt vid för Sydöstra vilket bidragit till att EU:s engagemang kunnat intensifieras. Ett särskilt uppmärksammat samarbetsområde under EU:s prioriterade mål har varit, och är fortsatt, kampen mot organiserad brotts- lighet i regionen. På brittiskt initiativ var detta ämne föremål för en stor ministerkonferens i . Inte minst inom Stabilitets- pakten för sydöstra som bland annat stöder och kompletterar EU:s regionala insatser om gränsöverskridande samarbete har detta ämne getts ökad tyngd, liksom kampen mot korruption. har gett särskilt stöd åt paktens olika projekt bl.a. för att bekämpa människo- handel. Inom pakten har vidare på svenskt initiativ påbörjats ett arbete syftande till att främja försoningsprocesser på . 10.4.2Bosnien och (BiH) I Bosnien och har internationella samfundet ett inflytande som går utöver de politiska instrument som utvecklats för regionen generellt. Den höge representanten, har mycket långtgående befogenheter att t.ex. stadga lagar och avskeda politiker och tjänstemän som hindrar genomförandet av . I och med att denne även utsetts till EU:s särskilde representant () i landet har EU:s roll ytterligare stärkts. Detta ligger även i linje med utvecklingen mot integrering i europeiska strukturer. EU:s engagemang i landet kan väntas öka . Den färdplan inför förhandlingarna om ett Stabiliserings- och associ- eringsavtal som lades fast av EU innehöll arton punkter med krav på politiska och ekonomiska reformer. Dessa reformer skulle vara genomförda innan en lämplighetsstudie inför inledandet av förhandlingar kunde påbörjas. EU hade ännu inte tagit ställning till frågan om, och i så fall när, en sådan lämplighetsstudie kunde inledas. var frågan om vapenexport till , i strid med FN:s sanktioner ett hett ämne. Anledningen var att en vapentillverkare i i Bosnien och sålt vapen till . Reaktionen från unionens sida var kraftig. EU krävde att de ansvariga skulle ställas inför rätta och att bättre system utvecklades för civil kontroll över militären. främsta utrikespolitiska mål utgörs av EU- och Nato-medlems- skap. Stabiliserings- och associeringsavtalet med underteck- nades men hade endast ratificerats av ett mindre antal medlemsstater. Ett interimsavtal omfattande de handels- relaterade delarna trädde i kraft . Den uttalade kroatiska ambitionen är att ansöka om EU-medlemskap . I EU:s årliga översynsrapport (review mechanism) konstaterades att landet gjort framsteg i sitt närmande till unionen men att mycket arbete återstod, bl.a. i fråga om reform av rättsväsendet; flyk- tingåtervändandet och minoritetslagstiftning. Året präglades i övrigt av inrikespolitisk turbulens. Inte minst sam- arbetet med den internationella krigsförbrytartribunalen i (ICTY) föranledde politiska motsättningar. Den kroatiska regeringens hantering av åtalet mot den för krigsförbrytelser anklagade general ledde även till skarp kritik från det internationella samfundet.