prop · GQ03100d11 · 2003-04-15 00:00:00 — Mot bakgrund av att ekonomin drabbades av flera störningar får detta anses vara en förhållandevis stark siffra. En viktig orsak till motståndskraften i den amerikanska ekonomin står att finna i den historiskt starka ekonomisk-politiska stimulansen som bidrog till fortsatt stabil konsumtionstillväxt, den rådande osäkerheten till trots. strisektorn har dock varit dämpad. Den underliggande inhemska efterfrågesituationen ser i huvudsak alltjämt stabil ut och väntas få fortsatt stimulans av ett gynnsamt ränteläge och en god utveckling av reala disponibla inkomster en bra bit in på innevarande år. En fortsatt förbättring av företagens vinster och en mer gynnsam börsutveckling förutses stimulera investerings- och sysselsättningstillväxten och utgöra grunden för en mer självbärande tillväxt . En förhållandevis försiktig återhämtning väntas resultera i en BNP-tillväxt i på som sedan stärks till . Utvecklingen i euroområdet kontrasterar på flera sätt mot den i . Mest påtaglig är skillnaden när det gäller den inhemska efterfrågan som i euroområdet inte kunnat bidra till att lyfta regionen ur det svaga konjunkturläget. Denna skillnad har funnits och en bidragande orsak är sannolikt en avsevärt högre produktivitetstillväxt i , som kommit hushållen till del genom en bättre löneutveckling. I sammanhanget kan nämnas att beräkningar genomgående visar på en avsevärt högre potentiell tillväxt i än i euroområdet. En annan skillnad är att den ekono- misk-politiska stimulansen, i brist på finanspolitiskt handlingsutrymme, varit mer begränsad i euroområdet. Då inte heller utrikeshandeln utgjorde någon reell drivkraft resulterade detta sammantaget i en viss dämpning av tillväxttakten i euroområdet . Speciellt svag har utvecklingen varit i euroområdets största ekonomi . Tillväxten i euroområdet väntas förbli svag . och förväntade ytterligare räntsänkningar fortsätter dock att stabilisera utvecklingen och förutses en viss ökning av tillväxttakten, driven framför allt av en återhämtning av den globala konjunkturen. BNP-tillväxten i euroområdet prognoseras till och . I är bristen på inhemsk efterfrågan än mer oroväckande. De drivkrafter som funnits det gångna året har i stort sett uteslutande varit av extern natur. Exporten utgör dock en relativt liten del av den japanska ekonomin och kan inte ensam lyfta den japanska ekonomin ur dess prekära läge. Kvarstående underliggande strukturella problem väntas leda till fortsatt svag inhemsk efterfrågan och 2002/03:100 BILAGA 1 BNP-tillväxten förutses uppgå till både och . Sammantaget väntas den globala BNP-till- växten uppgå till och . Marknadstillväxten, som utgör ett handelsviktat genomsnitt av importtillväxten på viktigaste exportmarknader, förutses mot denna bakgrund växa och . Den rådande geopolitiska situationen gör det ekonomiska läget osedvanligt svårbedömt. Ett utdraget osäkert läge till följd av skulle sannolikt innebära allvarliga negativa följder för världsekonomin som helhet. kan dock en snabb upplösning av det rådande läget komma att leda till en mer positiv utveckling än väntat. Den geopolitiska problematiken dominerar sålunda riskbilden för den globala ekonomin i stort. Till de regionspecifika riskerna i prognosen hör bl.a. företagens pensionsåtaganden i som, i kombination med en fortsatt svag börsutveckling, kan kräva ytterligare konsolidering av företagens balansräkningar på bekostnad av investeringar och nyanställningar. Vidare utgör läget i de offentliga finanserna en risk för tillväxtutvecklingen i euroområdet. Det kan inte uteslutas att ytterligare finanspolitisk åtstramning är att vänta då länderna söker uppfylla kraven enligt EU:s . Situationen i är alltjämt osäker och betydande strukturella problem och risker kvarstår. ökade euroområdets sammanlagda BNP , vilket är den lägsta tillväxten . Den ekonomiska utvecklingen har varit särskilt svag i euroområdets tre största ekonomier, , och . dämpades tillväxten och flera indikatorer tyder på att ekonomin i euroområdet var fortsatt svag under inledningen av innevarande år. vände konjunkturen uppåt men dämpades aktiviteten i ekonomin åter. Den tillfälliga uppgången kan i huvudsak förklaras av ett starkare bidrag från utrikeshandeln. Osäkerheten om den internationella konjunkturen tilltog dock i takt med att det geopo- 2002/03:100 BILAGA 1 litiska läget förvärrades och förtroendet i näringslivet och hos hushållen sjönk åter tillbaka. Hushållens konsumtion stöddes av goda reallöneökningar och ett lågt ränteläge men förtroendet hos hushållen försvagades markant . har fallet i investeringar och en markant lageravveckling haft en fortsatt dämpande effekt på tillväxten. Korrigeringar av kapitalstocken till följd av tidigare överinvesteringar har inneburit att investeringarna har minskat . Utvecklingen tyder inte på en snar uppgång i konjunkturen men vissa tecken indikerar att konjunkturnedgången kan ha bottnat. Fallen i industriproduktion och investeringar har hejdats. Osäkerheten om tidpunkten och styrkan i en uppgång i euroområdet är emellertid betydande. Den mest centrala frågan är utvecklingen av det geopolitiska läget och hur efterverkningarna av kan komma att påverka den globala ekonomin. Dessutom har utvecklingen på de finansiella marknaderna och företagens vinstutveckling en avgörande betydelse för styrkan och uthålligheten i återhämtningen. av innevarande år väntas tillväxten vara fortsatt svag. En stigande global efterfrågan, förbättrade realinkomster och en expansiv penningpolitik förväntas därefter bidra till ett förbättrat konjunkturläge. Utvecklingen av investeringarna väntas stabiliseras och industrikonjunkturen vända uppåt. En tydlig investeringsuppgång förutses dock dröja när kapacitetsutnyttjandet stigit och vinstmarginalerna ökat. Hushållens konsumtion stöds av en stabil utveckling av de reala disponibla inkomsterna och låga räntor. Konsumentpriserna (HIKP) väntas emellertid stiga tillfälligt under årets första hälft till följd av höjda oljepriser. Kärninflationen förutses avta under innevarande år till följd av en förstärkning av euron och dämpade prisökningar i tjänstesektorn. Efter en viss ökning av arbetslösheten under innevarande år väntas arbetsmarknadsläget ljusna i takt med att konjunkturen stärks . Flertalet länder i euroområdet, bl.a. , och , har ansträngda offentliga finanser och sammantaget bedöms finanspolitiken i euroområdet vara svagt kontraktiv . Sammantaget bedöms euroområdet växa under innevarande år och nästa Skillnaderna i tillväxt mellan enskilda medlemsländer är dock betydande. Bland lågtillväxtländerna märks och där tillväxten väntas understiga medan både och förväntas få en tillväxt som överstiger innevarande år. Prognosen innebär att euroområdet förutses växa väsentligt under sin potentiella tillväxt under innevarande år men något över . Förutom den globala politiska instabiliteten utgör arbetsmarknaden och de ansträngda offentliga finanserna de främsta riskfaktorerna för euroområdet. Båda riskerar att leda till att konsumtionstillväxten mattas betydligt. Sysselsättningstillväxten dämpades betydligt , men trots avmattningen i ekonomin dröjde en ökning av arbetslösheten fram till inledningen av . har klarat sig relativt väl igenom den internationella lågkonjunkturen, men ekonomin har fortsatt att visa på en splittrad utveckling. Expansiv finans- och penningpolitik har spelat en viktig roll för att stärka ekonomin , och tillväxten har drivits av god privat konsumtionstillväxt och en dynamisk tjänstesektor. Utvecklingen inom industrin har dock varit fortsatt svag. Framöver väntas den ekonomiska politiken agera fortsatt stödjande. Den privata konsumtionstillväxten förutses dock bli mer dämpad, inte minst mot bakgrund av hushållens höga skuldsättning som andel av disponibla inkomster. väntas ett svagare pund och en global återhämtning leda till ett mer gynnsamt läge för brittisk industri, varmed en viss återbalansering av ekonomin kan komma att inledas . BNP-tillväxten förutses uppgå till och . En speciell riskfaktor i är utvecklingen på privathusmarknaden, där priserna stigit mycket kraftigt . Gemensamt för de nordiska ekonomierna, undantaget , är att hushållens konsumtion har utgjort en viktig drivkraft och väntas fortsätta att göra det framöver. Den norska ekonomin utvecklades relativt svagt . Det var främst fallande inve- steringar som höll ned tillväxten. Lönsamheten och konkurrenskraften hos norska företag har försämrats till följd av kraftiga löneökningar i kombination med höga räntor och en appreciering av valutan. Problemen har förstärkts av den svaga efterfrågeutvecklingen i omvärlden. Hushållens konsumtion har dock utvecklats starkt och väntas fortsatt vara den främsta drivkraften i den norska ekonomin. Ett ökat utnyttjande av petroleumfonden kan ge större utrymme för offentlig konsumtion och därigenom också komma att bidra positivt till tillväxten. Sammantaget väntas BNP öka och . I skedde, efter en stark återhämtning , en tydlig inbromsning av BNP-tillväxten under återstoden av året. Orsaken till detta står bl.a. att finna i den danska exportutvecklingen som dämpades. uppvisade hushållens konsumtion en god tillväxttakt som helhet. av dämpad konsumtionstillväxt förutses konsumtionen, understödd av ökade realinkomster och låga räntor, utgöra den huvudsakliga drivkraften i ekonomin även . Efter inbromsningen väntas även exporten åter ta fart, dock först under den senare delen av innevarande år. Investeringstillväxten förutses tillta först . Sammantaget väntas BNP-tillväxten nå för att sedan öka till . Den finska ekonomin återhämtade sig efter en försvagning av ekonomin . Det var främst en positiv exportutveckling och en ökning av hushållens konsumtion som bidrog till tillväxten. Återhämtningen syntes också på industriproduktionen som ökade markant . Konsumtionen väntas även fortsatt vara en av de främsta drivkrafterna för den finska ekonomin, tillsammans med exporten som väntas fortsätta att öka i takt med att den globala konjunkturen vänder uppåt. BNP-till- växten bedöms uppgå till och . fortsatte den återhämtning av konjunkturen som inleddes . Ekonomin växte sammantaget med trots att ett flertal betydande störningsmoment påverkade konjunkturen negativt. 2002/03:100 BILAGA 1 Dessa moment inkluderar efterdyningarna av terrorattacken , redovisningsskandaler, en fortsatt betydande börsnedgång och ökade geopolitiska risker bl.a. på grund av . I synnerhet de geopolitiska riskerna har haft negativa effekter på förtroendet bland hushållen och hos många företag. Återhämtningen stimulerades annars av en historiskt mycket expansiv ekonomisk politik. Räntorna var de lägsta . Hushållen har i stor utsträckning fortsatt att lägga om bostadslån till lägre ränta och många hushåll har också haft möjlighet att öka sin belåning eftersom fastighetspriserna har fortsatt att stiga. Detta har skapat ett ökat konsumtionsutrymme för hushållen. Även den finanspolitiska stimulansen var betydande. Skattesänkningar ledde till en avsevärd uppgång i hushållens disponibla inkomster vilket i hög grad sannolikt också har bidragit till hushållens konsumtionstillväxt. Bilföretagens erbjudanden om rabatter och räntefria lån vid nybilsköp har också understött konsumtionen. Hushållens konsumtion har därför fortsatt att utvecklas relativt stabilt, trots den stora osäkerhet om framtiden som hushållen givit uttryck för i enkäter och konsumentundersökningar. Den justering av kapitalstocken som skett till följd av tidigare överinvesteringar och som inneburit en dämpande effekt på konjunkturen bedöms i huvudsak vara slutförd. ökade också investeringarna sammantaget . Antagandet att den globala politiska instabiliteten minskar framöver innebär att förtroendet förbättras och att en återhämtning sker på börsen. Företagen har skurit avsevärt i sina kostnader. I ett läge där förtroendet åter stärks och börsen återhämtar sig ökar efterfrågan i ekonomin. Detta bedöms leda till att vinsterna fortsätter att öka . Företagen kommer att stå bättre rustade och vinsttillväxten skapar ett ökat utrymme för företagen att investera och nyanställa. En förbättrad arbetsmarknadssituation stimulerar konsumtionen. Därför förutses en självbärande återhämtning . Penningpolitiken bedöms fortsätta att bidra till en stabil konsumtionstillväxt . Historiska erfarenheter visar att många hushåll reagerar med en viss fördröjning på sjunkande bostadsräntor. Därför antas de sjunkande bostadsräntorna fort- 2002/03:100 BILAGA 1 sätta att ge en stimulans till hushållen en bra bit in på detta år. En fortsatt stark produktivitetstillväxt för en fortsatt hög potentiell tillväxt. Sannolikt har en utökad användning av ny teknologi och organisationsförändringar haft en positiv inverkan på produktiviteten. BNP-tillväxten väntas bli för att sedan stiga till . Den återhämtning som förutses är svag i ett historiskt perspektiv, vilket kan utläsas av diagram 2.1. Diagram 2.1 Den prognoserade konjunkturuppgången i jämfört med genomsnittet av tidigare konjunkturuppgångar sedan Anm.: Diagrammet avser kvartalsstatistik. Årtalen på x-axeln gäller förloppet för innevarande konjunkturcykel. Båda kurvorna är indexerade och index 100 erhålls innan recession inleds. Den svaga återhämtningen skall ses i ljuset av den geopolitiska osäkerheten i utgångsläget, den svaga börsutvecklingen och de underskott i företagens pensionsåtaganden som i viss mån begränsar företagens investeringsutrymme. och bedöms dessa faktorer i betydligt mindre grad verka dämpande på konjunkturen. Osäkerheten om den fortsatta utvecklingen i är främst kopplad till utvecklingen av . En fortsatt eller ökad geopolitisk osäkerhet skulle kunna leda till att börsen fortsätter att utvecklas svagt. Detta skulle i sin tur bl.a. öka underskottet i företagens pensionsåtaganden och därmed inverka dämpande på investeringarna, nyanställningarna och hushållens konsumtionsvilja. Resultatet skulle därmed bli en betydligt sämre utveckling än den förväntade. Tillväxten i var fortsatt svag . Även om BNP-utvecklingen var bättre än väntat, och tillväxten var positiv varje kvartal, så var den inhemska efterfrågan fortsatt mycket svag. Hushållens konsumtion hålls bl.a. ned av att läget på arbetsmarknaden är dämpat. Investeringarna utvecklas också svagt, sannolikt till följd av den osäkerhet företagen känner . Tillväxten hämmas dock framför allt av underliggande strukturella problem med deflation och med en hög andel dåliga lån i banksektorn. Deflationen minskade något , möjligen till följd av försök att öka likviditeten i ekonomin genom omfattande penningpolitiska åtgärder. Dock ser deflationen ut att bestå. Vidare är utrymmet för att stimulera ekonomin genom finanspolitiska åtgärder begränsat då har ett betydande budgetunderskott och en såväl stor som växande offentlig skuld. Tillväxten i framöver kommer främst att bero på hur långt den japanska regeringen kommer att driva sin reformagenda. Det är tydligt att är i stort behov av strukturella reformer för att få till stånd en högre långsiktig tillväxt. Det har dock visat sig svårt för regeringen att driva igenom de nödvändiga reformerna. Om regeringen lyckas genomföra omfattande reformer så riskerar det kortsiktigt att leda till ett försämrat ekonomiskt läge eftersom det sannolikt skulle innebära kreditåtstramning, ökade konkurser och stigande arbetslöshet. väntas den inhemska efterfrågan förbli svag medan den externa efterfrågan väntas stärkas i takt med att den globala konjunkturen vänder uppåt. exportsektor är dock inte tillräckligt stor för att generera en substantiell tillväxt (exportsektorn står för av BNP). Med tanke på strukturella problem och den reformtakt som har hållits, bedöms tillväxten förbli svag under hela prognosperioden. väntas BNP öka och . De asiatiska ekonomierna har påverkats förhållandevis lite av avmattningen i världsekonomin. exklusive var världens snabbast växande region. Tillväxten drevs framför allt av en stark exportutveckling gynnad av regionens konkurrenskraftiga position. står för den högsta tillväxten och bidrar positivt till utvecklingen i regionen genom sin starka inhemska efterfrågan och import från sina grannländer. Den gynnsamma utvecklingen i väntas fortsätta och BNP-tillväxten bedöms uppgå till och . Inhemska problem i flera latinamerikanska länder hade en negativ inverkan på konjunkturen i regionen . Detta i kombination med den globala avmattningen, som bl.a. ledde till att omvärldens investeringsvilja minskade, resulterade i recession i regionen . Den negativa utvecklingen förväntas dock vända . Läget i och ser ut att stabiliseras något, och utvecklingen i är fortsatt relativt gynnsam. Export och industriproduktion bedöms öka till följd av en återhämtning i den internationella konjunkturen och deprecierade växelkurser. Osäkerheten kring den inhemska politiska utvecklingen har dock haft en dämpande effekt på tillväxten. Sammantaget väntas BNP öka och 2004. 2.4Utvecklingen i , de baltiska länderna och Efter en period av svag ekonomisk tillväxt väntas en gradvis återhämtning i den polska ekonomin. Återhämtningen förväntas framför allt drivas av hushållens konsumtion, men även av en successiv ökning av exporten. förutses även investeringarna bidra till tillväxten. BNP-till- växten bedöms uppgå till och . Hög arbetslöshet, fortsatt svag investeringsutveckling och beroendet av den svaga tyska ekonomin utgör dock risker för den förväntade ekonomiska återhämtningen i . 2002/03:100 BILAGA 1 De baltiska staterna har stått emot den globala konjunkturnedgången väl till följd av en stark inhemsk efterfrågan som gynnats av sjunkande arbetslöshet och stigande reallöner. Regionens genomsnittliga tillväxttakt har legat betydligt över EU-ländernas och förutses göra så även 2003 och 2004 med en tillväxttakt på . Både en fortsatt stark inhemsk efterfrågan och stärkt export förväntas bidra till BNP-tillväxten. Däremot kan behovet av en finanspolitisk åtstramning verka dämpande på tillväxten. Trots en avmattning växte den ryska ekonomin 2002. Energiexporten och hushållens konsumtion utgjorde de huvudsakliga drivkrafterna. Det statsfinansiella läget var gynnsamt och det tidigare utflödet av kapital avtog. Ett kraftigt fallande oljepris utgör det största hotet mot den ryska ekonomin på kort och medellång sikt. Förutsatt att detta inte inträffar förväntas tillväxten uppgå till både 2003 och 2004. Till följd av den relativt svaga globala återhämtningen förbättrades förutsättningarna för den svenska exporten endast marginellt. Världsmarknadstillväxten, dvs. den handelsviktade importefterfrågan på bearbetade varor som de svenska exportföretagen möter, beräknas ha varit . Detta kan jämföras med historiskt låga 2001. Det finns vissa tecken på en återhämtning i världshandeln och mot bakgrund av den fortsatta globala konjunkturuppgången väntas världsmarknadstillväxten öka och . 2002/03:100 BILAGA 1 har under inledningen av året präglat utvecklingen på de finansiella marknaderna. Investerare har i stor utsträckning sålt aktier och i stället köpt säkrare räntepapper. föreföll det som att de finansiella marknaderna åter började normaliseras. Räntor och framför allt aktiebörser steg kraftigt. En bidragande orsak till börsuppgången var att företagens resultat för inte var fullt så svaga som befarat. Frånvaron av ytterligare större redovisningsskandaler bidrog också till ett ökat köpintresse. De makroekonomiska signalerna fortsatte dock att uppvisa en splittrad bild av den ekonomiska utvecklingen, som bolagen var försiktiga i sina framtidsbedömningar. Detta tillsammans med en förstärkt oro för ett krig i fick aktiekurserna att åter börja falla . Därefter fortsatte den geopolitiska osäkerheten att tynga de finansiella marknaderna. Kreditmarknaden har utvecklats i positiv riktning och ränteskillnaden mellan företagsobligationer och statsobligationer har minskat . Intresset för företagsobligationer har gynnats av att bolagen fokuserat på att sanera sina balansräkningar och minska sin skuldsättning. har den låga räntan på statsobligationer, tillsammans med aktiemarknadernas svaga utveckling, bidragit till ett ökat intresse bland investerare för företagsobligationer. På valutamarknaden bidrog det osäkra geopolitiska läget med tillhörande osäkerhet kring konjunktur- och vinstutveckling till att dollarn vid slutet av 2002 återigen började försvagas mot euron, en utveckling som fortsatt . , () och den amerikanska , Federal Reserve, sänkte sina styrräntor och till följd av ett minskat inflationstryck och det osäkra ekonomiska läget. Ytterligare räntesänkningar förväntas från ECB och . Federal Reserve bedöms börja strama åt penningpolitiken från en mycket låg nivå i takt med minskad osäkerhet och förbättrad konjunktur. görs bedömningen att även ECB och kommer att inleda en återgång mot neutral penningpolitik. Efter en kortare uppgång har marknadsräntorna sjunkit tillbaka och noteras nu till mycket låga nivåer i ett historiskt perspektiv. Marknadsräntorna förutses vara fortsatt låga framöver tills osäkerheten på de finansiella marknaderna minskar. De väntas stiga under loppet av 2003 i takt med att den geopolitiska osäkerheten avtar och den internationella konjunkturen förbättras. Kronan har fortsatt att stärkas och i inledningen av 2003. Det handelsvägda TCW- indexet noterades till ca 130, vilket är den starkaste nivån . En viss ytterligare förstärkning av kronan förutses under loppet av 2003. centralbank, Federal Reserve, sänkte styrräntan . Räntesänkningen föranleddes av att den ökade geopolitiska osäkerheten bedömdes dämpa aktiviteten i den amerikanska ekonomin. Styrräntan väntas ligga kvar på nuvarande nivå ännu . En ytterligare räntesänkning i syfte att understödja konjunkturåterhämtningen kan dock inte uteslutas. Återhämtningen i den amerikanska ekonomin förutses ta fart först och Federal Reserve väntas höja styrräntan. Den penningpolitiska åtstramningen bedöms fortsätta i takt med att återhämtningen stärks och resursutnyttjandet ökar i den amerikanska ekonomin. Prognosen för den amerikanska styrräntan är och . Diagram 3.1 Styrräntor i , euroområdet och Källa: EcoWin. Amerikanska marknadsräntor befinner sig på historiskt låga nivåer. Oron för utvecklingen i och vilka effekter den kommer att få på den ekonomiska utvecklingen och det säkerhetspolitiska läget har i hög grad varit avgörande för utvecklingen på de finansiella marknaderna och i inledningen av 2003. Som en följd av skulle kvarstående stora geopolitiska risker kunna leda till en sämre konjunkturutveckling än den förväntade. Under loppet av 2003 antas den geopolitiska osäkerheten avta och konjunkturuppgången väntas bli tydlig med stigande marknadsräntor som följd. Ett växande amerikanskt lånebehov förutses , vilket kan komma att förstärka ränteuppgången. Prognosen för den amerikanska 10-årsräntan är och . Diagram 3.2 10-åriga statsobligationsräntor i Förenta sta- Källa: EcoWin. ECB, den , har sänkt styrräntan med sammanlagt och refiräntan är nu . I sina senaste uttalanden har ECB signalerat en ökad oro för den ekonomiska utvecklingen, som inflationsriskerna tonats ned. Den europeiska konjunkturen förutses att utvecklas svagt och inflationen väntas falla tillbaka . Därmed bedöms ECB ha utrymme att sänka styrräntan med . förutses styrräntan vara . Konjunkturutvecklingen i bedöms följa den i , med en viss eftersläpning, och en återhämtning väntas . Under loppet av 2004 väntas ECB strama åt penningpolitiken 2002/03:100 BILAGA 1 något i takt med att konjunkturen förbättras och inflationen åter börjar stiga. Styrräntan bedöms vara . De europeiska marknadsräntorna har sjunkit och befinner sig på mycket låga nivåer. De långa marknadsräntorna bedöms vända uppåt i takt med att den säkerhetspolitiska osäkerheten avtar och det ekonomiska läget ljusnar. Prognosen för den tyska 10-årsräntan är och . Den dollarförsvagning som inleddes har fortsatt med förnyad kraft . Flera faktorer har försvagat dollarn .