prop · GQ031d21 · 2003-01-01 00:00:00 — Huvuddelen av strukturfondsmedlen bör av solidaritetsskäl gå till de nya medlemsstaterna, som har störst behov av stöd till ekonomisk och social utveckling. När det gäller insatser härutöver, måste noga övervägas vad som är av verkligt gemenskapsintresse, och huvudlinjen bör vara att de i första hand bör skötas nationellt, regionalt eller lokalt. Genomförandet av politiken för regional utveckling skall primärt ske genom insatser inom de politikområden vars investeringar och insatser har stor strukturell betydelse för den regionala utvecklingen. Ansvaret för att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås, skall således främst uppfyllas genom åtgärder inom följande politikområden: Regional utvecklingspolitik, Näringspolitik, Arbetsmarknadspolitik, Utbildningspolitik, Transportpolitik, de delar av Forskningspolitiken som avser utveckling av innovationssystem, Landsbygdspolitik och politikområdena inom de areella näringarna samt Kulturpolitik. Strukturfonderna är en viktig finansieringskälla för åtgärder inom de regionala tillväxtprogrammen. Regeringens ambition är att utveckla en sammanhållen politik för en hållbar regional utveckling, inom vilken nationella sektorsmål och prioriteringar på ett systematiskt sätt kan utformas 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 också utifrån skilda regionala behov och förutsättningar. De regionala tillväxtprogrammen avses utgöra basen i arbetet för att uppnå målet. Flera av de grundläggande principerna, som gällde för tillväxtavtalen, ligger fast också när det gäller tillväxtprogram. Till exempel att näringslivets behov skall vara vägledande och att de skall bidra till en hållbar utveckling. Tillväxtprogram avses utarbetas i partnerskap vars sammansättning skall breddas bl.a. avseende jämställdhet, mångfald och småföretagens medverkan. Arbetssättet ger bl.a. parter möjligheter att få en allt mer samstämmig verklighetsbild, att samverka kring en gemensam långsiktig utvecklingsstrategi, att göra mer kvalificerade analyser, att arbeta mot gemensamma mål och att göra tydligare prioriteringar av sina resurser. har med anledning av regeringens proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118) beslutat att det krävs en kombination av olika offensiva strategiska åtgärder i kombination med riktade åtgärder för att nå det mål som har beslutat om för den regionala utvecklingspolitiken. I det följande redovisas vad regeringen har gjort samt vad regeringen avser att göra inom utgiftsområdet för att förverkliga detta. Övriga initiativ och åtgärder som genomförts redovisas under respektive utgiftsområde. En utvecklad styrning av statlig verksamhet: Regeringen arbetar vidare med att utveckla styrningen av de myndigheter vars verksamheter bidrar till att uppnå målet. Tydligare regionalt utvecklingsansvar för vissa politikområden och en utvecklad helhetssyn: Regeringen har i regleringsbrev för myndigheter inom de politikområden, som är av störst betydelse för den regionala utvecklingen ställt tydligare krav på att de skall bidra till att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. Som ett annat viktigt kompletterande steg har regeringen beslutat ge , samt ytterligare 17 myndigheter, i uppdrag att identifiera potentiella områden för ökad sektorssamordning inom sex politikområden. Myndigheterna skall även utarbeta metoder som säkerställer en effektiv samordning. Regeringen avser även att på central nivå utveckla metoder för att 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 effektivisera samordningen mellan olika politikområden. Dessutom avses förordningen (1998:1634) om regionalt utvecklingsarbete ses över. Tydlig ansvarsfördelning mellan stat och kommuner: Erfarenheterna från försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning, tillväxtavtals- och strukturfondsarbete samt omställningsarbetet i de prioriterade försvarskommunerna visar att den lokala och regionala nivåns engagemang är en avgörande faktor för en positiv utveckling. Det finns därför goda skäl att genomföra en politik inom vilken den regionala nivån lyfts fram som en samarbetsarena för utvecklingsarbete mellan staten och kommuner, landsting, näringsliv och organisationer. har beslutat om Regional samverkan och statlig länsförvaltning (prop. 2001/02:7, bet. 2001/02:KU7, rskr. 2001/02:138). Det är i samtliga län, förutom län och , möjligt att, från , bilda kommunala samverkansorgan. Dessa skall fr.o.m. den tidpunkt som regeringen beslutar, dock tidigast , ta över uppgifter från länsstyrelserna. Bland annat utarbetande av program för länets utveckling och samordning av utvecklingsinsatser i länet för genomförandet av programmet, beslut om användningen av vissa statliga medel för regional utveckling, emottagande och beredande av ansökningar om bidrag från avseende mål 1 och mål 2 samt beslut om länsplan för regional infrastruktur. De kommunala samverkansorganen avses även få huvudansvaret för utarbetandet och genomförandet av de kommande regionala tillväxtprogrammen. Vad gäller de regionala tillväxtavtalen avser regeringen att, i län i vilka samverkansorgan övertar ansvaret från för arbetet med de regionala tillväxtprogrammen, låta ansvara för att driva och avsluta arbetet med nuvarande tillväxtavtal. Lärande och program som instrument för utveckling: Den regionala utvecklingspolitiken bör präglas av ett lärande arbetssätt. Regeringen har bl.a. givit länsstyrelserna, de regionala självstyrelseorganen, och i uppdrag att utveckla lärandet inom politiken. Regionala jämförelser som drivkraft för förändring: Ett viktigt syfte med jämförelser (benchmarking) är att få igång förändringsprocesser och öka kunskapsutbyte mellan och inom olika organisationer och regioner. har, i samarbete med bl.a. och , genomfört studier av partnerskapens roll och funktion i arbetet med de regionala tillväxtavtalen i och . Jämförelser kommer också att göras med av liknande processer i andra länder. genomför också en studie av i samarbete med m.fl. (s.k. ). Den syftar till att utröna möjligheter och hinder för en utveckling i en region som omfattar delar av två länder i och Huvudstadsregionen i . Samverkan med EG:s struktur- och regionalpolitik: Regeringen avser att noga följa upp resultaten av de avslutade strukturfondsprogrammen för perioden 19951999 liksom utvecklingen av de nuvarande programmen för perioden 2006. I samband med halvtidsutvärderingen kan justeringar av medelsfördelningen mellan olika åtgärder komma att göras, i syfte att eftersträva ökad samverkan med den nationella politiken för regional utveckling. De regionala tillväxtprogrammen avses utgöra basen i det långsiktiga arbetet för en hållbar regional utveckling. I propositionen om En politik för tillväxt och livskraft i hela landet har regeringen presenterat ett stort antal särskilda program inom olika strategiskt viktiga områden (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Medel som avsätts för dessa program är små i förhållande till de medel som avses avsättas inom de regionala tillväxtprogrammen. Syftet med flera av programmen är att insatser inom dessa skall bidra med kunskap och stöd som är viktiga för utformningen och genomförandet av tillväxtprogrammen. De särskilda programmen riktas både till regioner i landet med de största behoven av utveckling men även, i linje med den nya politiken, till regioner som har en relativt god utveckling som t.ex. de tre storstadsregionerna. Till exempel är en av intentionerna med programmet för utveckling av innovationssystem och kluster att öka kunskaperna och sprida erfarenheter inom området. I det följande redovisas det viktigaste som gjorts som en följd av propositionen om en politik för tillväxt och livskraft i hela landet. Andra åtgärder redovisas under respektive utgiftsområde. Regeringen gav Delegationen för utländska investeringar i (), och i uppdrag att genomföra ett nationellt program för utveckling av innovationssystem och kluster . Programmet skall omfatta totalt , exklusive medfinansiering. Syftet är att främja utvecklingen av innovationssystem och kluster och därigenom stärka den regionala konkurrenskraften. Regeringen har även beslutat att genomföra ett program om totalt , exklusive medfinansiering, för utveckling av industri-, mineral-, ballast- och stenindustrierna inom stödområdena . Syftet med programmen skall vara att skapa en hållbar tillväxt i ett kluster för de mineralutvinnande branscherna. Regeringen har dessutom beslutat att genomföra ett program för att främja en hållbar tillväxt inom det nationella träklustret , som omfattar totalt , exklusive medfinansiering. Syftet är att främja utvecklingen av det större nationella skogsklustret. Regeringen har därutöver tillsatt en utredning, som har i uppdrag att föreslå åtgärder för att stödja verksamheten med fortsatta och utbyggda bil- och komponenttester avseende klustret i övre inland. Ett program för att stimulera ökad innovationskraft inom turistnäringen samt främja forskning om turism fattade regeringen beslut om . Programmet avses bedrivas och omfatta totalt , exklusive medfinansiering. Regeringen beslutade att uppdra åt att utveckla och marknadsföra varumärket . Programmet avses bedrivas 2004 och omfatta totalt , exklusive medfinansiering. Syftet med programmet är att utveckla och marknadsföra ett nytt varumärke, Fjällvärlden. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Regeringen beslutade att uppdra åt , i samarbete med bl.a. , att genomföra ett program med syfte att öka användningen av modern informationsteknik i företag lokaliserade inom stödområde A. Programmet skall bedrivas och omfattar totalt , exklusive medfinansiering. Regeringen har beslutat att genomföra ett program om totalt högst för insatser med strategisk inriktning med syfte att långsiktigt stärka lokal näringslivsutveckling med fokus på en eller flera lokala arbetsmarknadsregioner. Programmet är strategisk viktigt eftersom bl.a. de kommunala samverkansorganen, enligt propositionen om Regional samverkan och statlig länsförvaltning (prop. 2001/02:7, bet. 2001/02:KU7, rskr. 2001/02:138), kommer att få en ökad betydelse för genomförandet av den nya politiken, bl.a. genom att de avses erbjudas huvudansvaret för utarbetandet och genomförandet av de kommande regionala tillväxtprogrammen. Ett sammanhållet nationellt program för entreprenörskap avser regeringen att besluta om . Programmet avses bedrivas och omfattar totalt , exklusive medfinansiering. Syftet avses vara att skapa ett mer entreprenöriellt klimat, bidra till positiva attityder till entreprenörskap och företagande samt öka nyföretagandet. Regeringen beslutade att genomföra lokala program för entreprenörskap och lokalt utvecklingsarbete. Programmet avses bedrivas och omfattar totalt , exklusive medfinansiering. Syften med programmen är dels att, bl.a. genom ett förbättrat entreprenörskap, medverka till att utvecklingsidéer av särskild betydelse för den lokala utvecklingen tillvaratas i ökad utsträckning, dels att öka möjligheterna för ideella organisationer att delta i och påverka denna process. Lokala utvecklingsprogram för kommersiell service avses inrättas , inom vilka samordningsmöjligheter och lokalt anpassade lösningar eftersträvas. Regeringen tilldelade länsstyrelser och självstyrelseorgan sammanlagt i extra medel för stöd till kommersiell service. har i uppdrag att ut- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 veckla och testa nya lösningar inom det kommersiella serviceområdet med början 2002. Regeringen har avsatt sammanlagt för ändamålet. Regeringen har tillsatt särskilda delegationer med tidsbegränsade mandat att medverka till att i dialog med regionala och lokala aktörer långsiktigt stärka utvecklingen inom de mest utsatta lokala arbetsmarknadsregionerna i norra inland respektive delar av Bergslagen, och . För perioden 20022004 avsätts bl.a. för att täcka delar av utgifterna för basfinansieringen av regionala och lokala resurscenter för kvinnor. Dessutom avsätts särskilda medel till projekt som drivs vid dessa center. Verksamheten skall bidra till att utveckla jämställdhetsperspektivet inom de regionala tillväxtavtalen och de kommande regionala tillväxtprogrammen. Regeringen gav i uppdrag att kartlägga förekomsten av och verksamheten vid lärcentra. Uppdraget skall redovisas senast , därefter avses kriterier för det särskilda bidraget om sammanlagt till kommuner för uppbyggnaden av lokala lärcentra utarbetas och fastställas. När det gäller direkt företagsinriktade åtgärder är det regeringens principiella inställning att det i ett längre perspektiv är angeläget att reducera användningen av olika bidrag. När behov av marknadskompletterande finansieringsinsatser föreligger, bör möjligheterna prövas att främst använda former som innebär att återbetalning av kapitalet sker. Regeringens principiella inställning är att företagsstöd, i form av selektiva bidrag, främst skall användas i de områden som har de största geografiska nackdelar, dvs. främst stödområde A. Småföretagsstöd har beviljats främst i tätorter utanför nationella stödområden, och i dessa områden bör marknadens aktörer ta ett ökat ansvar. Regeringen har därför avvecklat småföretagsstödet och även lån till privata regionala investmentbolag . Inriktningen och beslutsformerna avseende de regionala utvecklingspolitiska företagsstöden skall ses över och utvecklas på flera sätt. Bland annat har en informell arbetsgrupp med uppgift att göra en översyn av dessa stödformer utsetts. I översynen skall jämställdhetsperspektivet särskilt analyseras och beaktas. Regeringen har vidare givit ITPS i uppdrag att utvär- dera sysselsättningsbidragets effekter i förhållande till stödformens syften, mål och utgifter. En regional stimulans för småföretagandet i stödområde A har fr.o.m. införts (prop. 2001/02:45 Bokmoms m.m., bet. 2001/02:SkU12, rskr. 2001/02:122). Syftet är att stimulera småföretagandet samt att bidra till en god service i de delar av landet som har de största geografiska lägesnackdelarna. 3.5.1Insatser inom politikområdet Regionalpolitik Inom politikområdet har åtgärderna främst inriktats mot att underlätta för näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden att utvecklas. Detta har bl.a. skett genom att bevilja företag, främst i de nationella stödområdena, olika former av företagsstöd. Andra viktiga insatser för att främja utvecklingen av näringslivet har skett genom projektverksamhet i olika former inom främst ramen för arbetet med de regionala tillväxtavtalen och genom EG:s geografiskt avgränsade strukturfondsprogram. Nationella stödområden och företagsstöd Som beskrivits i tidigare propositioner har EG- kommissionen godkänt att får ha nationella stödområden som omfattar av befolkningen. Detta är en liten andel i jämförelse med andra medlemsländer. avvecklades stödformerna småföretagsstöd och lån till privata regionala investmentbolag. I övrigt har inga större förändringar skett av de selektiva stödformerna. beslutade att stödformen nedsatta socialavgifter inte är förenlig med EG:s nya riktlinjer för statligt stöd till regionala ändamål och att stödformen måste upphöra i dess dåvarande utformning. beslutade i stället att fr.o.m. införa en regional stimulans för småföretagande i stödområde A (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118, prop. 2001/02:45, bet. 2001/02:SkU12 rskr. 2001/02:116). Stimulansen lämnas genom utvidgade särskilda avdrag vid beräkning av arbetsgivaravgifter och egenavgifter för arbete som utförs vid ett fast driftsälle i stödområdet. lämnade avdraget ryms inom ramen för s.k. försumbart stöd och är därför förenligt med . Transportbidrag har kompenserat företag i regionalpolitiskt prioriterade områden för höga transportkostnader. Bidraget skall även stimulera till höjd förädlingsgrad. har, sedan blev medlem i den Europeiska unionen, tillfört stora områden i landet regionalpolitiska resurser. Det sammanlagda återflödet från fonderna för regionalpolitiskt inriktade åtgärder för föregående programperiod 19951999, uppgick till ca . Dessa medel har medfinansierats med ca från nationella offentliga medfinansiärer och från privata medfinansiärer. Det sammanlagda återflödet från strukturfonderna för regionalpolitiskt inriktade strukturfondsåtgärder (dvs. inom målen 1 och 2 samt vissa gemenskapsinitiativ) beräknas för programperioden 20002006, uppgå till ca . Nationella offentliga och privata finansiärer förväntas bidra med ca . Strukturfonderna är viktiga instrument i den politik för ekonomisk och social sammanhållning som bedrivs inom den Europeiska unionen. Av de regionalpolitiskt inriktade strukturfondsinsatserna i får områden med låg befolkningstäthet störst del. Åtgärderna inriktas främst mot olika projekt för små och medelstora företag, som bl.a. syftar till att stimulera nyföretagande och marknadsföring av företagens varor och tjänster. Många projekt är också inriktade mot samverkan mellan företag kring produkt- och processutveckling samt mot att öka företagens kompetens inom modern informationsteknik. För att stimulera utvecklingen i gles- och landsbygdsområden har bl.a. företag beviljats landsbygdsstöd och stöd till kommersiell service. Även projekt inom den regionala projektverksamheten bidrar till utvecklingen i dessa områden. har vissa länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan utarbetat regionala program för landsbygdsutveckling. Dessa program avses fortsätta att utvecklas, bl.a. inom ra- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 men för strukturfondsprogrammen och de regionala tillväxtavtalen. Med bidrag från sker även insatser specifikt riktade till gles- och landsbygdsområden. Genomförandet av gemenskapsinitiativet LEADER+ påbörjades . Arbetet inom s.k. LAG-grupper (lokala aktionsgrupper) har utvecklat innovativa åtgärder och, tack vare ett omfattande ideellt arbete i projekten, skapat resurser för landsbygdsutvecklingsarbetet i stor skala. Bland annat de olika målprogrammen och vissa Interregprogram innehåller insatser för gles- och landsbygdsområden och har därmed bidragit till deras utveckling. Eftersom delar av skärgården definieras som gles- eller landsbygd kan särskilt nämnas programmen Mål 2 Öarna och Interreg IIIA Skärgården som utgör två särskilda program enbart riktade till skärgårdsområden. Program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder Regeringens program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder, omfattande , startade . har de sista beloppen betalats ut och merparten av åtgärderna har genomförts över hela landet, med tyngdpunkten i regionalpolitiskt prioriterade områden. Ambitionen har bl.a. varit att programmet skall medverka till att realisera åtgärder som på grund av begränsade medel annars inte kommit till stånd och att det skall innehålla insatser som lämpligen initieras på central nivå. Regeringen har uppdragit åt ITPS att bl.a. utvärdera effekterna av programmet. En slutrapport skall redovisas till regeringen . Utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten I samband med de strukturomvandlingar inom försvaret som genomförts , har regeringen genomfört ett omfattande utvecklingsprogram för de kommuner som haft de största problemen. Bl.a. har en särskild omställningsgrupp inom hjälpt kommunerna att analysera sina framtida utvecklingsmöjligheter och medverkat till att skapa förutsättningar för lokalisering av både statliga och privata nya arbetstillfällen. En av huvuduppgifterna har varit att stärka kommunernas förmåga att arbeta långsiktigt och strategiskt med 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 näringslivsutveckling för att tillvarata befintliga resurser på ett mer effektivt sätt. Omställningsgruppens mandat löpte ut , men omställnings- och utvecklingsarbetet fortgår i de berörda kommunerna inom ramen för ordinarie insatser. Regeringen har uppfyllt de utfästelser om statliga ersättningsjobb som aviserades i regeringens skrivelse 1999/2000:33 till . Regeringen räknar även med att förutsättningar skapats i samtliga kommuner för att uppfylla regeringens utfästelser avseende nya privata arbetstillfällen. Regeringen har givit dels ITPS, dels Statskontoret i uppdrag att utvärdera effekterna av programmet respektive den arbetsmetod som använts. En slutrapport från Statskontoret skall redovisas till regeringen och en slutrapport från ITPS . har en samordningsroll gentemot för samtliga strukturfonder i . I det följande lämnas en översiktlig redovisning för dessa. Under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling finns anslag uppförda för Europeiska regionala utvecklingsfonden (regionalfonden). Ytterligare information om övriga fonder lämnas under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad (socialfonden) och utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (jordbruks- och fiskefonden). Nuvarande programperiod för inleddes och skall pågå . En utförligare redovisning för strukturfondernas geografiska omfattning och inriktning har lämnats i tidigare propositioner, senast i propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). En beskrivning finns också i regeringens skrivelse 2001/02:160 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 2001. Målen 1 och 2 Mål 1 syftar till att stödja de mest glesbefolkade områdena i . Inom de två mål 1-pro- grammen, och , har ett stort antal beslut fattats om enskilda projekt. Mål 2 syftar till att stimulera näringslivsutvecklingen i utsatta industri- och landsbygdsregioner. För de fyra mål 2-programmen Norra, Västra, Södra och Öarna har intresset för att söka bidrag från programmen också varit stort. I enlighet med lag (2002:34) om samverkansorgan i länen kommer ansvaret för beredning av ansökningar om bidrag avseende mål 1 och 2 att övergå till samverkansorgan i de län där dessa bildas. Förvaltningen av är nu mer decentraliserad än i föregående programperiod och organisationen för genomförandet är fastlagd i de samlade programdokumenten enligt Rådets förordning 1260/1999 av om allmänna bestämmelser för strukturfonderna. Förändringar av organisationen föranleder förändringar av programdokumenten, vilka måste ske i samverkan med EG-kommis- sionen. Regeringen bedömer att ansvaret för beredningen kan övergå till berörda samverkansorgan fr.o.m. . Fiskeriåtgärder utanför mål 1 Programmet för strukturstöd till fiskerinäringen utanför mål 1 omfattar hela övriga . Stöd kan bl.a. lämnas till yrkesfisket för såväl modernisering som avveckling, till vattenbruket och till beredningsindustrin. Mål 3 syftar till att stärka individens ställning på arbetsmarknaden genom kompetensutveckling av såväl arbetslösa som sysselsatta. Även andra insatser som kompletterar den nationella sysselsättningspolitiken omfattas. Det övergripande syftet med Interreg-initiativet är att stärka samarbetet över nationsgränserna så att dessa inte hindrar en balanserad utveckling och integrationen i . Programmen skall administreras gemensamt av deltagande länder, vilka utser en gemensam förvaltningsmyndighet och utbetalande myndighet. Organisationen för Interreg III redovisas i det följande. Interreg III A avser gränsregionalt samarbete. deltar i fem Interreg IIIA-program, nämligen Kvarken/Mittskandia (med och ), Skärgården (med ), Nord (med , och ), (med ) och . Skärgården och Nord har förvaltningsmyndighet och utbetalande myndighet i . även för andel av EU-medlen. För andel av EU-medlen i Öresundsprogrammet är utbetalande myndighet, medan Hovedstadens Udviklingsråd i är förvaltningsmyndighet. För Sverige-Norge- programmet är i och utbetalande myndighet. För Kvarken/Mittskandia är i och utbetalande myndighet. ansvarar även för andel av EU-medlen. För de tre Interreg IIIA-program, där utbetalande myndighet finns i , redovisas EU-medlen på statsbudgeten. Avtal om genomförande, uppföljning och kontroll av programmen har utarbetats mellan regeringarna i respektive länder. För samtliga program har genomförandet startat och beslut till enskilda projekt har tagits.