prop · GR0318 · 2003-10-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2003/04:18 Fastighetstaxering och beskattning av Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändringar i reglerna om fastighetstaxering och inkomstskatt. Förslagen ansluter till den proposition om tredimensionell fastighetsindelning som regeringen beslutade (prop. 2002/03:116). 2002/03:116 föreslås regler om ett nytt slag av fastigheter, s.k. tredimensionella fastigheter. Enligt förslagen kommer i huvudsak samma civilrättsliga regler att gälla för tredimensionella fastigheter som för andra fastigheter. Det krävs dock en del ändringar i regelsystemet för fastighetstaxering för att tredimensionella fastigheter och fastigheter med tredimensionella fastighetsutrymmen skall kunna åsättas taxeringsvärden. Dessa ändringar beror huvudsakligen på att tredimensionella fastigheter inte behöver ha markkontakt på samma sätt som traditionella fastigheter. I den nu aktuella propositionen görs bedömningen att tredimensionella fastigheter i stort sett bör kunna värderas enligt nuvarande regler i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), FTL. Byggnadstypen skall som bestämmas särskilt för varje byggnad. En sådan byggnadsdel som hör till en tredimensionell fastighet skall dock inte kunna tillhöra byggnadstypen småhus. Utrymme och därtill knutet värde av byggrätt som ingår i en tredimensionell fastighet skall inrymmas i begreppet mark enligt FTL. Markvärde för värderingsenhet som består av utrymme till hyreshus, industribyggnad eller övrig byggnad som ingår i en tredimensionell fastighet eller ett tredimensionellt fastighetsutrymme skall bestämmas som värderingsenhetens byggrätt i kvadratmeter multiplicerad med det i riktvärdeangivelsen angivna värdet per kvadratmeter byggrätt. I inkomstskattelagen (1999:1229) föreslås en ändring till följd av det nya markbegreppet. Lagändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas Prop. 2003/04:18 första gången vid fastighetstaxering respektive vid 2005 års Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152)......................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)......................................................................... Ärendet och dess beredning............................................................. Fastigheter och fastighetsindelning................................... 4.2Huvuddragen i förslaget om tredimensionell Överväganden och förslag............................................................... Markbegreppets anpassning till tredimensionell Värde av byggrätt för hyreshus och industrier25 Ikraftträdande - och övergångsbestämmelser ..25 Justering i 12 kap. FTL Byggnad inom tredimensionell fastighet och 7.1Förslaget till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152)....................................................................... 7.2Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)....................................................................... Lagförslagen i promemorian Fastighetstaxering och beskattning av tredimensionellt avgränsade fastigheter (Ds Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över promemorian Fastighetstaxering och beskattning av tredimensionellt avgränsade fastigheter (Ds 2003:19).......... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), 2.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetstaxeringslagen (1979:1152) dels att 2 kap. 2 §, 12 kap. 1 och 5 §§ samt 15 kap. 1 § skall ha dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 1 kap. 4 a §, av följande lydelse. I denna lag betyder 1.tredimensionell fastighet: en fastighet som i sin helhet är av- gränsad både horisontellt och vertikalt, 2.tredimensionellt fastighetsut- rymme: ett utrymme som ingår i en annan fastighet än en tredimen- sionell fastighet och som är av- gränsat både horisontellt och ver- tikalt. Vad som sägs i denna lag om mark gäller också annat utrymme som ingår i en fastighet eller är samfällt för flera fastigheter. Byggnader skall indelas i de byggnadstyper som anges i det följande. Byggnad som är inrättad till bostad åt en eller två familjer. Till sådan byggnad skall höra komplementhus såsom garage, förråd och annan mindre byggnad. Byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre och högst tio familjer skall tillhöra byggnadstypen småhus, om 1 Senaste lydelse 2001:1218. byggnaden ligger på fastighet med , skogsmark eller skogsimpediment. Hyreshus Byggnad som är inrättad till bostad åt minst eller till kontor, butik, hotell, restaurang och liknande. Byggnad med förrådsutrymme, som ligger i anslutning till hyreshus och som behövs för verksamheten, skall utgöra hyreshus. Till hyreshus skall dock inte räknas byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre och högst tio familjer, om den ingår i lantbruksenhet. Byggnader skall indelas i de byggnadstyper som anges i det följande. Byggnad som är inrättad till bostad åt en eller två familjer. Till sådan byggnad skall höra komplementhus såsom garage, förråd och annan mindre byggnad. Byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre och högst tio familjer skall tillhöra byggnadstypen småhus, om byggnaden ligger på fastighet med , betesmark, skogsmark eller skogsimpediment. Byggnad som hör till en tredimensionell fastighet eller ett tredimensionellt fastighetsutrymme kan inte utgöra småhus. Byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre familjer eller till kontor, butik, hotell, restaurang och liknande. Byggnad med förrådsutrymme, som ligger i anslutning till hyreshus och som behövs för verksamheten, skall utgöra Byggnad som är inrättad till bostad och som hör till en tredimensionell fastighet eller ett tredimensionellt fastighetsutrymme skall utgöra hyreshus. Till hyreshus skall dock inte räknas byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre och högst tio familjer, om den ingår i lantbruksenhet. Riktvärdet för tomtmark för småhus skall utgöra värdet av en tomt eller, om särskilda skäl före- ligger, värdet av en kvadratmeter tomtmark. Riktvärdet för tomtmark för småhus skall utgöra värdet av en värderingsenhet avseende tomt- mark eller, om det finns särskilda skäl, värdet av en kvadratmeter tomtmark. Riktvärdet för tomtmark för hyreshus, industribyggnad eller övrig byggnad skall utgöra värdet av en värderingsenhet avseende tomtmark. Värdet av en kvadratmeter byggrätt avseende tomtmark för hyreshus och värdet av en kvadratmeter tomtmark eller byggrätt avseende tomtmark för industribyggnad eller övrig byggnad, får anges endast med värden i en fastställd värdeserie. För värdering av tomtmark på en elproduktionsenhet gäller bestämmelserna i 15 kap. Riktvärden för tomtmark för industribyggnad eller övrig byggnad skall inom varje värdeområde bestämmas för skilda förhållanden för värdefaktorn storlek. Med storlek avses värderingsenhetens tomtmarksareal. Om särskilda skäl föreligger skall dock avses den byggrätt i kvadratmeter som värderingsenheten utnyttjas för eller är avsedd för. För värderingsenhet som består av utrymme till industribyggnad eller övrig byggnad inom en tre- dimensionell fastighet eller inom ett tredimensionellt fastighetsut- rymme avses med storlek alltid den byggrätt i kvadratmeter som värderingsenheten utnyttjas för eller är avsedd för. Till ett vattenkraftverk hänförs kraftverksbyggnad och mark för elproduktion med vattenkraft. Till ett värmekraftverk hänförs kraftverksbyggnad och mark för elproduktion med kärnkraft, kraftvärme, kondenskraft, gasturbin och vindkraft. Med mark avses i detta kapitel tomtmark, övrig mark, fallrätt och markanläggning som ingår i elproduktionsenhet. Av bestämmelsen 1 kap. 4 a § andra stycket följer att vad som 2Senaste lydelse 1999:630. 3Senaste lydelse 1992:1666. 4Senaste lydelse 1999:630. sägs om mark i denna lag gäller Prop. 2003/04:18 också annat utrymme som ingår i en fastighet eller är samfällt för flera fastigheter. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid fastighetstaxering . 2.2Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha följande lydelse. Byggnad räknas som fastighet även om den är lös egendom. Detsamma gäller tillbehör till byggnad av det slag som avses i 2 kap. 2 och 3 §§ jordabalken, om de tillhör byggnadens ägare. Vad som sägs om mark gäller också annat utrymme som ingår i en fastighet eller är samfällt för flera fastigheter. Vad som sägs om fastighet gäller också tomträtt. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Ärendet och dess beredning Utredningen om tredimensionellt fastighetsutnyttjande (dir. 1994:82 och 1994:136) hade i uppdrag att bl.a. överväga vissa fastighetsrättsliga frågor om samordning av skilda verksamheter i komplicerade fastighetsindelning (SOU 1996:87) föreslog utredningen att det skulle införas regler om tredimensionell fastighetsindelning. reglerna skulle innebära att fastigheter kan avgränsas mot varandra inte bara genom gränser i markplanet utan också genom gränser i höjd- och Betänkandet, som huvudsakligen behandlade civilrättsliga frågor, har remissbehandlats. 2002 lagrådsremiss med förslag till regler om bildande av ett nytt slag av fastigheter, tredimensionellt avgränsade fastigheter. togs skattefrågor som föranleddes av förslagen inte upp. sig över förslaget . I lagrådsremissen anfördes bl.a. att det inom arbete med att ta fram förslag till lagstiftning på skatteområdet inte borde få bildas med hänsyn till det förberedelsearbete som är nödvändigt för att skall kunna taxera de nya fastigheterna. hänvisades till att ambitionen var att en proposition i skattefrågorna skulle läggas fram . För att planerade byggprojekt inte skulle försenas i onödan föreslogs i lagrådsremissen att de nya reglerna skulle träda i kraft men att beslut om bildande av fastigheter av det nya slaget inte skulle få meddelas . Lagrådet ifrågasatte om inte ikraftträdandet borde anstå, åtminstone till den tidpunkt när de nya bestämmelserna på skatteområdet arbetats fram och effekterna av dem kan överblickas. Som skäl angavs bl.a. att reglerna på skatteområdet har ett så påtagligt samband med de i lagrådsremissen föreslagna reglerna att utformningen av bestämmelserna på ömse håll kan komma att påverka varandra. Lagrådet uttalade vidare att vissa regler på skatteområdet förmodligen kommer att kräva lösningar vilka inte kan uteslutas få civilrättsliga effekter. Lagrådet föreslog vidare, såvitt här är av intresse, att de nya fastigheterna skulle benämnas tredimensionella fastigheter och att utrymmen som avgränsas både horisontellt och vertikalt och som ingår i andra slag av fastigheter än tredimensionella fastigheter skall benämnas I lagrådsremissen hade termerna anläggningsfastigheter och anläggningsutrymmen föreslagits. I propositionen (prop. 2002/03:116) följde regeringen förslag och fann (prop. s. 117) övervägande skäl tala för att senarelägga tidpunkten för ikraftträdandet av de föreslagna reglerna till Regeringen anförde härvid att det vid den ytterligare beredning som kommer att föregå en propositionen i skattedelen finns möjlighet att överväga behovet av ändringar på andra områden. Vidare föreslogs att de av Lagrådet förordade termerna tredimensionella fastigheter och tredimensionella fastighetsutrymmen skulle införas. De nya slagen av fastigheter måste liksom andra fastigheter åsättas Inom har därför arbetats fram avgränsade fastigheter, Ds 2003:19, reglerna om fastighetstaxering och reglerna om tredimensionell fastighetsindelning. Promemorian, vars lagförslag finns i bilaga 1, har remitterats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi 2003/2566). Propositionens förslag bygger på förslagen i departementspromemorian. I propositionen används termerna tredimensionell fastighet och tredimensionellt fastighetsutrymme i stället för anläggningsfastighet och anläggningsutrymme även när departementspromemorians förslag diskuteras. Med anledning av vad Lagrådet enligt ovan har uttalat i ärendet om tredimensionell fastighetsindelning har regeringen särskilt övervägt om förslagen i denna proposition påkallar ändringar i annan lagstiftning. Något behov av sådana ändringar har emellertid inte framkommit. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Regeringen har följt Lagrådets synpunkter. Regeringen behandlar Lagrådets synpunkter och de ändringar som med anledning av dessa gjorts i förslaget i avsnitt 5.2.1 och 5.4.1. Dessutom har en redaktionell ändring gjorts i lagtexten. Den svenska fastighetsrätten bygger på principen att fast egendom är jord och att jorden är indelad i enheter som benämns fastigheter (1 kap. 1 § första stycket jordabalken). En fastighet avgränsas enbart med fastställda gränser i markplanet. Utöver den sålunda avgränsade markytan omfattar varje fastighet ett utrymme ovanför och ett utrymme under markytan. Dessa utrymmen begränsas i sidled av fastighetens gränser i markplanet. Det anses inte möjligt att genom fastighetsbildning avgränsa fastigheter i vertikalplanet, dvs. i höjd- och djupled. Inte heller anses en fastighet kunna utformas så att den helt eller delvis sträcker sig över eller under en annan fastighet. Att bilda fastigheter som består av tredimensionellt avgränsade utrymmen, dvs. slutna volymer, är således inte möjligt enligt gällande rätt. Huvuddragen i förslaget om tredimensionell Olika horisontella plan av en fastighet används ofta för skilda ändamål. form av fastighetsutnyttjande brukar beskrivas som möjliggörs tredimensionellt fastighetsutnyttjande genom utnyttjande av nyttjanderätt (främst hyra), servitut, gemensamhetsanläggningar och ledningsrätt. Detta torde i flertalet fall fungera bra. Det gäller t.ex. vid sedvanlig uthyrning av bostäder och lokaler i normala bostads- och affärsfastigheter. Men svårigheter av skilda slag kan uppkomma, exempelvis om de aktuella verksamheterna är så olikartade att de inte lämpligen kan förvaltas tillsammans. Som exempel på tredimensionellt fastighetsutnyttjande anges i prop. 2002/03:116 (s. 31) tunnlar och broar för väg- och järnvägstrafik vilka skär rakt igenom fastigheter som i övrigt används för helt andra ändamål. Det förekommer också att kommunikationsanläggningar, såsom stationshallar, bussterminaler och trafikanläggningar, helt eller delvis integreras med anläggningar av helt annat slag, såsom butiker, kontor och bostäder. Ytterligare exempel kan hämtas från den pågående och planerade förtätningen av bebyggelsen i städerna. Det handlar ofta om att bygga på höjden, så att exempelvis utrymmen ovanpå kommersiella byggnader kan utnyttjas för bostadsändamål eller andra ändamål. Ett annat exempel som anges är när en och samma fastighet rymmer både en underjordisk anläggning, t.ex. ett bergrum, och en anläggning ovan mark för något helt annat ändamål, t.ex. en byggnad för bostadsändamål. I propositionen anges vidare att det finns planer på eller önskemål om att skikta byggnader och andra anläggningar i flera separata delar, t.ex. en del för kommersiella ändamål och en del för bostadsändamål. Detta kan antas ge bättre förutsättningar för att varje del av byggnaden förvaltas på det sätt som är mest ändamålsenligt för just den delen. Denna typ av uppdelning skulle kunna vara av värde exempelvis i fråga om byggnader som ägs av bostadsrättsföreningar. Sådana byggnader kan rymma både bostäder och kommersiella lokaler och ibland kan en uppdelning på olika fastigheter vara ändamålsenlig. I propositionen (s. 32) anges att behovet av tredimensionellt fastighetsutnyttjande av mera komplicerat slag synes ha ökat och att det på goda grunder kan antas att behovet kommer att ytterligare öka . Inte minst beror det på ett tilltagande intresse för framtida ny- eller tillbyggnader inom tätorterna i omedelbar anslutning till redan uppförda anläggningar, vanligen bostäder eller annan bebyggelse ovanpå befintliga byggnader. Enligt propositionen (prop. s. 37 ) har de lösningar som används när det gäller tredimensionellt fastighetsutnyttjande av mera komplicerat slag ofta utformats så att de olika verksamhetsutövarna, likt fastighetsägare, skall kunna självständigt disponera över sina anläggningar och utrymmen t.ex. vid kreditgivning. Lösningarna har emellertid ibland blivit rättsligt komplicerade. Vidare har man ibland tänjt på reglerna så att lösningarna har hamnat i en gråzon mellan vad som kan och vad som inte kan anses tillåtet enligt reglerna om fastighetsbildning. Detta kan leda till rättsosäkerhet och till rättsförluster. Det kan också antas att ny bebyggelse i vissa fall inte kommit till stånd på grund av det nuvarande regelverkets utformning. Detta kan bero på att ägaren är inriktad på förvaltning av anläggningar för visst ändamål, t.ex. affärslokaler, och därför inte beredd att satsa på en tillbyggnad av anläggningen för t.ex. bostäder. I propositionen (prop. s. 38) anförs att ett mer ändamålsenligt och rättssäkert fastighetsutnyttjande skulle kunna uppnås om anläggningar eller delar av anläggningar kunde likt traditionella fastigheter överlåtas, pantsättas och förvaltas var för sig. Mot denna bakgrund har den bedömningen gjorts att regler om tredimensionell fastighetsindelning skall införas. De föreslagna reglerna innebär att fastigheter skall kunna utgöras av tredimensionellt avgränsade utrymmen avsedda för byggnader och andra anläggningar eller delar därav. Fastigheter som i sin helhet avgränsas både horisontellt och vertikalt skall benämnas tredimensionella fastigheter. Utrymmen som avgränsas både horisontellt och vertikalt och som ingår i andra slag av fastigheter än tredimensionella fastigheter skall benämnas tredimensionella fastighetsutrymmen. I huvudsak samma regler som gäller för traditionella fastigheter föreslås gälla för tredimensionella fastigheter och för fastigheter till vilka fogats tredimensionella fastighetsutrymmen. Detta innebär bl.a. att de nya fastigheterna skall kunna köpas, säljas, intecknas, pantsättas och hyras ut på samma sätt som dagens fastigheter. Vissa kompletterande bestämmelser föreslås, bl.a. bestämmelser som innehåller särskilda förutsättningar för att de nya slagen av fastigheter skall kunna bildas. Allmänna bestämmelser om fastighetsbildning skall tillämpas även vid ny- eller ombildning av tredimensionella fastigheter (s.k. tredimensionell fastighetsbildning). Tredimensionell fastighetsbildning skall kunna ske endast om det står klart att åtgärden är lämpligare än andra åtgärder för att tillgodose det avsedda ändamålet. Det utrymme som skall kunna utgöra en tredimensionell fastighet skall vara avsett för en byggnad eller annan anläggning eller del av en sådan. Det skall tills vidare inte vara tillåtet att bilda tredimensionella fastigheter som är avsedda för bostadsändamål, om inte fastigheten är ägnad att rymma minst fem bostadslägenheter. I övrigt skall det inte uppställas några särskilda begränsningar vad gäller den anläggning som utrymmet skall vara avsett för. Tredimensionella fastigheter och tredimensionella fastighetsutrymmen skall kunna bildas om det står klart att åtgärden är motiverad med hänsyn till anläggningens konstruktion och användning samt ägnad att leda till en mera ändamålsenlig förvaltning av anläggningen eller att trygga finansieringen eller uppförandet av anläggningen. Under vissa begränsade förutsättningar skall det vara möjligt att bilda tredimensionella fastigheter avsedda för planerade men ännu inte uppförda byggnader eller andra anläggningar. Dessa förutsättningar är att det är nödvändigt för att trygga finansieringen eller uppförandet av den avsedda anläggningen och att det kan antas att fastigheten får användning för sitt ändamål . Vid sådan fastighetsbildning skall lantmäterimyndigheten besluta om den tid inom vilken anläggningen skall ha uppförts. skall kunna förlänga en sådan tidsfrist. Om den anläggning som en tredimensionell fastighet har bildats för förstörs eller skadas så att den måste ersättas med en ny eller om anläggningen aldrig uppförs samt detta förhållande väsentligt försvårar användningen av en angränsade fastighet, skall fastigheten kunna avvecklas genom fastighetsreglering. I sådana fall skall särskilda regler om tvångsvis fastighetsreglering (inlösen) gälla. 2003/04:18 fastigheter skall kunna bli föremål för expropriation och liknande tvångsförvärv på samma villkor som andra fastigheter. Det skall också vara möjligt att bilda tredimensionella fastigheter genom expropriation och liknande. Uppgifter om tredimensionell fastighetsbildning skall registreras i fastighetsregistrets allmänna del. Tredimensionella fastigheter föreslås få samma slag av registerbeteckningar som andra fastigheter. Fastighetstaxering sker vid allmän, förenklad och särskild fastig- hetstaxering. Vid fastighetstaxering skall beslut fattas om fastigheternas skattepliktsförhållanden och indelning i taxeringsenheter. Vidare skall typ av taxeringsenhet och taxeringsvärde bestämmas för varje fastighet. Reglerna om fastighetstaxering finns i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), FTL, som bl.a. anger ramarna och de grundläggande principerna för värdering av fastigheter. Kompletterande bestämmelser ges i fastighetstaxeringsförordningen (1993:1199), FTF. Härutöver finns verkställighetsföreskrifter samt allmänna råd som utfärdas av , . Den egendom som skall taxeras är i första hand fastighet. Enligt 1 kap. 4 § FTL skall även byggnad som är lös egendom, dvs. byggnad på annans mark, jämställas med fastighet vid fastighetstaxeringen. Egendom som skulle ha utgjort byggnadstillbehör och industritillbehör, om byggnadens ägare också ägt marken, skall beaktas vid taxeringen av byggnaden. Tillhör byggnadstillbehör eller industritillbehör ägaren till byggnad på annans mark, utgör de således fast egendom i FTL:s mening. FTL och FTF är uppbyggda på det sättet att först indelas byggnader inom fastigheten i byggnadstyper (småhus, hyreshus osv.) och mark inom fastigheten i ägoslag (tomtmark, täktmark, osv.). Sedan ligger denna indelning till grund för indelning i taxeringsenheter och värderingsenheter, klassificering av värdefaktorer m.m. Härefter beräknas taxeringsvärdet. Varje fastighet skall åsättas ett taxeringsvärde som motsvarar av marknadsvärdet. Ett grundläggande moment vid fastighetstaxeringen är således indelningen av byggnader i byggnadstyper och mark i ägoslag. Indelningen regleras i 2 kap. FTL. Enligt 2 kap. 2 § FTL kan byggnader delas in i sju byggnadstyper. Med byggnadstypen småhus avses i huvudsak byggnad som är inrättad till bostad åt en eller två familjer. Byggnadstypen hyreshus omfattar i huvudsak byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre familjer eller till kontor, butik, hotell, restaurang eller liknande. Byggnad som är inrättad för jordbruk eller skogsbruk och inte för bostadsändamål indelas som ekonomibyggnad. Övriga byggnadstyper är kraftverksbyggnad, industribyggnad, specialbyggnad och övrig byggnad. Byggnadstyp skall enligt 2 kap. 3 § första stycket FTL bestämmas med hänsyn till det ändamål som byggnad till övervägande del är inrättad för och det sätt som byggnad till övervägande del används på, den s.k. I 2 kap. 4 § FTL finns regler för indelningen av mark i ägoslag. De olika ägoslagen är tomtmark, täktmark, , betesmark, skogsmark, skogsimpediment och övrig mark. Indelningen i byggnadstyper och ägoslag styr indelningen i taxeringsenheter och värderingsenheter och därmed också valet av värderingsmodell. Bestämmelser om vilken egendom som inte skall åsättas taxe- ringsvärden finns bl.a. i 3 kap. FTL.