prop · GQ0390 · 2003-03-14 00:00:00 — Frågan om ökad livsmedelssäkerhet har varit högt prioriterad . Ett tvärsektoriellt samarbete har bedrivits tillsammans med sektorerna för fiske, livsmedel, konsument och miljö. En beskrivning av arbetet görs nedan under avsnittet om livsmedel. Vad gäller skogssidan har utbytet av erfarenheter beträffande den internationella skogspolitiken fortsatt och länderna har haft ett nära samarbete inför och vid olika internationella möten om skogsfrågor. En ministerdeklaration som understryker vikten av fortsatt nordiskt samarbete i internationella sammanhang har antagits. Deklarationen betonar också några för de nordiska länderna viktiga frågor i den internationella skogspolitiken, främst det nationella ansvaret för hållbart nyttjande av resurser inom skogsområdet och värdet av en tydlig sammanhållen nationell skogspolitik. Dessutom betonas behovet av att arbeta för samverkan och samsyn inom alla de olika globala och regionala fora som behandlar skogsfrågor. Sektorn har antagit en handlingsplan för jämställdhetsfrågor. Jämställdhetsplanen väntas öka medvetenheten om köns- och jämställdhetsfrågor i det nordiska jord- och skogsbrukssamarbetet. Resultat förväntas också vad gäller integrering av jämställdhet i aktuella jord- och skogsbrukspolitiska frågor samt rörande kunskapsöverföring. Stor vikt har också lagts vid att etablera nordiskt samarbete för forskning och utbildning inom de areella näringarna. Planerna på ett nordiskt forsknings- och utbildningsrum för jord- och skogsbrukssektorn, med utgångspunkten i ett öst-västligt perspektiv utifrån de faktiska växtzonerna i stället för det nationella nord-sydliga, är långt framskridna och vissa konkreta modellområden utpekas som lämpliga för ett nordiskt samarbete. En nordisk-baltisk arbetsgrupp har arbetat med för sektorn angelägna frågor kring hållbar landsbygdsutveckling, däribland frågor som säkra livsmedel, skogs- och jordbruksproduktion. ministermöte under temat livsmedelssäkerhet planeras äga rum hösten Genom det nya ministerrådet har även sektorerna för livsmedel och fiske inkluderats i arbetet. Ett samarbete kring växtgenetiska resurser har bedrivits inom ramen för NGB:s verksamhet. NGB har fortsatt sitt arbete i närområdet vilket bidragit till att närområdesländerna kunnat ta sitt ansvar för att följa konventionen om biologisk mångfald trots en svår Kring de husdjursgenetiska resurserna har ett motsvarande samarbete inletts och detta förväntas också ge positiva samordningsresultat i bevarandet av inhemska husdjursraser. Verksamheten inom fiskeområdet har haft sin utgångspunkt i såväl handlingsprogrammet för det nordiska fiskerisamarbetet 2001-2004 som strategin för hållbar utveckling i Verksamhetens tyngdpunkt inom miljö- och hållbarhetsområdet har breddats och inriktats mot livsmedelsfrågor som livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet. Det nordiska arbetet utgår ifrån hållbarhetsstrategin, som lyfter fram såväl ett hållbart nyttjande av naturresurserna som konsumentens roll och deras rätt till sund och Den nya verksamhetsinriktningen har tydligt präglat arbetet i arbetsgrupperna om miljö- och fiskesamarbete samt fiskeriforskningen. Även ämbetsmannakommitténs verksamhet har förändrats mot livsmedelssäkerhet och frågor av betydelse för det gemensamma ministerrådet för sektorerna fiske, jord- och skogsbruk. En central fråga har varit den gemensamma satsningen inom informationsområdet om hållbar utveckling och utnyttjande av havets resurser samt hur de resurserna förvaltas i . information ökar medvetenhet, deltagande samt nytänkande inom Bland aktiviteterna kan nämnas det populärvetenskapliga nyhetsbrevet samt nya faktabroschyrer om nordiskt fiske och om hur vetenskapliga råd utarbetas av Internationella havsforsknings-rådet (ICES). Vidare finns numera alla forskningsrapporter tillgängliga via ministerrådets hemsida nätverksbyggande mellan forskare, förvaltare och producenter och man planerar att utveckla nätverkskonferenser och en Internetbaserad Det tvärsektoriella samarbetet med såväl livsmedelssektorn som miljösektorn har bedrivits inom en rad projekt. har man anordnat seminarier om vibriobakterier i fisk och om spårbarhet i färsk fisk. Inom miljöområdet har en rad projekt initierats som syftar till att minska fiskets miljöeffekter samt bifångster. ekosystembaserad fiskeriförvaltning har anordnats. har reformeringen av den gemensamma fiskeripolitiken stått Ett högprioriterat område såväl politiskt som i projektverksam- heten har varit ett hållbart nyttjande av fiskresurserna. uppmärksamhet har ägnats det selektiva fisket, minimeringen av bifångster i fiskredskap och skyddet av unga fiskbestånd. projektet har resulterat i en film som kommer att visas i svensk TV. Verksamheten har även omfattat seminarier för forskare och förvaltare om problematiken med att fångad fisk slängs överbord samt om miljöaspekterna i den gemensamma fiskeripolitiken. vidare fått en ny inriktning inom det fiskeriekonomiska området. året har en konferens anordnats om fiskeriekonomi. Livsmedelssäkerheten har varit mycket aktuell, bl.a. genom de dioxinbeslut som tagits på EU-nivå. Debatten har fokuserats såväl på konsumentsäkerhet och riskhantering som på beslutets konsekvenser för den nordiska fiskerinäringen. Det nordiska arbetet med miljömärkning av vildfångad fisk har även under detta år avvaktat utvecklingen på såväl nationell som europeisk nivå. Inom närområdessamarbetet med inriktning på och hölls ett fiske- och miljöministermöte på om vikten av att samverka, att utveckla miljövänligt fiske och att skydda området mot föroreningar. I enlighet med deklarationen kommer ett ministermöte att hållas i syfte att stärka regional samordning inom områdena miljö- och hållbar utveckling av levande resurser i Nordostatlanten. Fiskesektorn deltar även i förberedelsearbetet inför det nordisk- baltisk-ryska ministermötet om livsmedelssäkerhet, som planeras till Grunden för aktiviteterna finns i handlingsprogrammet för det nordiska livsmedelssamarbetet t.o.m. . Samarbetet mellan de ämbetsmannakommittéer som hanterar frågor i kedjan från "jord/fjord till bord" har ökat i och med att frågorna nu hanteras av ett gemensamt ministerråd. Arbetet bedrivs både i nätverk och i tvärsektoriella grupper och till de prioriterade frågorna hör t.ex. stöd till utvecklingen i närområden, zoonosbekämpning och näringsriktig kost. Ämbetsmannakommittéerna för konsumentfrågor och livsmedelsfrågor bedriver ett tvärsektoriellt samarbete som bl.a. resulterat i en rapport om genteknologi i livsmedelsproduktion. , som ägde rum på , antogs den s.k. Grönlandsdeklarationen, som slår fast viktiga principer för ett ökat enigt nordiskt agerande i internationella fora. Genom att arbeta med ett antal modelltema försöker kommittéerna förbättra koordineringen i viktiga frågor, både på EU- och på den internationella dagordningen. De valda modelltemana är zoonoser, spårbarhet, akrylamid, modernisering av köttkontrollen samt dioxiner. En annan viktig slutats i deklarationen är uppdraget från regeringarna till ämbetsmannakommittéerna att arbeta fram metoder för att öka konsumenternas inflytande på livsmedelsområdet. Deklarationen är framtagen inom projektgruppen för ökad livsmedelssäkerhet i , vars mandat upphörde , men vars initiativ kommer att följas upp av det svenska ordförandeskapet. En ny handlingsplan för bygg- och bostadssamarbetet för antogs . Den fokuserar främst på fyra områden: det bostadssociala, hållbar utveckling av bygg- och bostadssektorn, stadspolitik samt närområdet. Det bostadssociala området, som prioriteras högt i samarbetet, fortsätter arbetet kring de mest utsatta personernas bostadssituation i samhället. En konferens hölls på temat Goda bostäder för alla kommunernas arbete med svaga hushåll. Stadspolitiken har som utgångspunkt för samarbetet de mindre väl fungerande bostadsområdena och därtill hörande bostadssociala problem. På det senare området riktas intresset mer mot ett bredare stadspolitiskt perspektiv som lokalisering av företag, privat-offentliga partnerskap, bekämpande av kriminalitet, tillgång till bostäder av olika upplåtelseform m.m. Arbetet med hållbar utveckling av bygg- och bostadssektorn har inriktats på bl.a. erfarenhetsutbyte kring hållbar arkitektur, ekologiska byggmaterial och energisparande installationer samt frågor kring effektivisering av bygglovshanteringen. Inom närområdessamarbetet genomfördes ett nordiskt- baltiskt seminarium om bostads- och byggpolitik. diskuterade underhåll inom byggsektorn samt de baltiska staternas behov av och önskemål om samarbete inom byggsektorn. knöts och diskussioner om eventuellt framtida samarbete/projekt kring främst kommunernas roll och bostadsstöd påbörjades. Under ordförandeåret avser att initiera ett ökat utbyte inom byggområdet mellan de nordiska länderna och de baltiska länderna, i syfte att gynna konkurrensen på byggmarknaderna. Målsättningen för det nordiska samarbetet på transportområdet är att lyfta fram viktiga och aktuella transportpolitiska frågor samt att understödja politiska diskussioner och främja informationsutbytet i ministerråden. Arbetet sker i enlighet med handlingsplanen för samarbetet inom transportområdet , och utförs i huvudsak i arbetsgrupper. Som en följd av olyckan med oljetankfartyget utanför den spanska kusten har det nordiska samarbetet för att finna åtgärder som minskar riskerna med den ökande trafiken med oljefartyg på intensifierats. För att stimulera till en bättre samordning av användandet av de olika transportslagen samarbetar man nordiskt med informationsteknik i trafiken (transporttelematik). har samarbetsprojekt inom områdena transportslagsövergripande reseplaneringssystem samt transportinformatik och samhälle avslutats. Temagruppen för bärkraftig mobilitet är en tvärsektoriell grupp som finansieras gemensamt av ämbetsmannakommittén för transportfrågor och ämbetsmannakommittén för miljöfrågor. Gruppen ska stödja arbetet med miljöfrågor i transportsektorn. har gruppen genomfört ett seminarium om miljödifferentierade vägavgifter. Två konsultstudier har även genomförts. I en studie har mål om en frysning av nuvarande förhållande av användandet av olika transportslag analyserats ur ett nordiskt perspektiv. Den andra studien har analyserat de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna av en snabbare förnyelse av den svenska fordonsparken. Därutöver har gruppen haft ett värdefullt erfarenhetsutbyte, framför allt i EU-relaterade frågor. Vidare kan nämnas att den designtävling, ämnad att stimulera utvecklingen mot ett resande med moderna krav på tillgänglighet, förbättrad livskvalitet och samhällsekonomiskt ansvarstagande, som Nordiska Handikappolitiska Rådet i samarbete med de nordiska transportministerierna tog initiativet , avgjordes under förra året och vanns av danska formgivare. Inom sektorn bedriver man ett trafiksäkerhetsprojekt som riktar in sig mot närområden i och . erbjuds andra länder kring information, kunskap baserad på erfarenheter och praxis samt senaste forskningsresultat om Ett av de viktigaste projekten var trafiksäkerhetsdagar i Trafiksäkerhetsinstruktioner på ryska som utarbetades under 2000 2001 har spridits i samt diskuterats vid ett seminarium presenterades vid samma seminarium och distribuerades såväl i som i andra länder med ryskspråkig befolkning. Det skandinaviska luftfartssamarbetet mellan , och Aktuella frågor har varit koordinering av luftfartspolitiska frågor och samordning i samband med bilaterala luftfartsförhandlingar med länder utanför EES. har varit ordförande i den nationella styrgruppen för Barents Pan-European Transport Area Övriga länder inom samarbetet är , och Åtta regioner i de nordligaste delarna av de nordiska länderna och fem regioner i nordvästra samarbetar i syfte att förbättra transportmöjligheterna dem har haft ett möte. har kunskap om de enskilda ländernas och regionernas prioriterade finansiering av EU inom ramen för INTERREG III för ett projekt om utveckling av infrastruktur för effektiva transporter inom samt en bättre koppling mellan ländernas planering. och regeringar har enats om villkoren för en ny fast förbindelse på över och . undertecknades avtalet om den nya Kostnaden för Svinesunds-förbindelsen är beräknad till 785 miljoner kronor och delas med . Förbindelsen ska finansieras med avgifter som tas ut av trafikanterna. 3.13 Ekonomi och finanspolitik Det ekonomiska läget och den ekonomiska politiken har fortsatt varit ett centralt tema i dialogen mellan de nordiska finans- och ekonomiministrarna . Samtalen om centrala frågor i den ekonomiska politiken har utgjort ett värdefullt element i det nordiska ekonomiska samarbetet. Arbetet med att avlägsna gränshinder mellan de nordiska länderna utgör en viktig uppgift för det nordiska ekonomiska samarbetet. Från sektorn avgavs ett remissvar på den s.k. . Skattefrågor, inte minst frågor rörande skattekonkurrens, utgör ett viktigt område i sektorns verksamhet. Den informationsordning angående planerade skatteåtgärder som etablerades 2001 har visat sig vara ett viktigt instrument i det nordiska skattesamarbetet. Inom ramen för sektorsarbetet har en enkät genomförts i syfte att kartlägga skattekonsulters rådgivning till bl. a. utländska företag om fördelar och nackdelar med etablering i respektive nordiskt land. Arbetet med att följa upp frågor rörande skattekonkurrens i fortsätter . Tre projekt som initierats inom sektorn , nämligen Den framtida finansieringen av de nordiska välfärdsstaterna, Effektivisering av den offentliga sektorn samt Den nya ekonomin och de nordiska länderna, har slutförts . Som ett led i uppföljningen av dessa centrala och viktiga projekt ägde ett seminarium rum i . De rekommendationer och åtgärdsförslag som framkommit i rapporterna och vid seminariet ska följas upp av finansministrarna . Ett projekt rörande integrering av könsperspektiv i de nordiska budgetarna har initierats . Projektet ska följas upp . Arbetet med ett nordiskt avtal om indrivningssamarbete avrapporterades till finansministrarna . Arbetet fortsätter med sikte på att ett avtal om indrivningssamarbete ska skrivas . Avtalet syftar till att täcka områden - i huvudsak utanför själva skatteområdet - som inte varit föremål för information och samarbete mellan de nordiska länderna, bl.a. verkställighet av trafikböter och trafikavgifter för utländska trafikanter. I det nordiska ekonomiska samarbetet med närområdet utgör Nordiska investeringsbanken (NIB) i ett viktigt instrument. fattade finansministrarna ett beslut om att utöka ramen för bankens s.k. miljöinvesteringslån (MIL) . Härmed skapades en viktig förutsättning för NIB att, i samarbete med andra internationella finansieringsinstitut, delta i den nordliga dimensionens miljöpartnerskap, (NDEP). Bankens verksamhet har i ökad utsträckning riktats mot länderna i närområdet. Viss utlåning till detta område har även inlemmats i den ordinarie utlåningen. En utredning av bankens kapitalstruktur har påbörjats för att utreda och föreslå åtgärder i syfte att skapa en mer enhetlig, bankmässig garanti- och kapitalstruktur i NIB. En rapport om detta utredningsarbete, inklusive förslag till åtgärder, planeras bli färdigställd . Rapporten ska behandlas av finansministrarna . Mot bakgrund av den ökade integrationen av värdepappersmarknaderna inleddes ett nordiskt och nordiskt-baltiskt myndighetssamarbete avseende värdepappersmarknadsfrågor. Arbetet har gett en rad värdefulla resultat. Denna verksamhet fortsätter . Till följd av EU-frågornas stora och i många fall ökande betydelse och Skr. 2002/03:90 i takt med att EU: s medlemskrets vidgas har ett nordiskt samarbete i EU-sammanhang blivit alltmer betydelsefullt. En ordning för systematiskt samråd och samarbete om EU-frågor på det ekonomiska och finansiella området har implementerats . Skattefrågor, finansmarknads-frågor samt frågor som behandlas inom ramen för det s.k. konventet har prioriterats i detta sammanhang. har ett arbete med att se över förutsättningarna för ett nordiskt samarbete rörande EU-reglerna beträffande regionalt stöd initierats av det norska ordförandeskapet. Detta arbete fortsätter 2003. Samarbetsprogrammet för sektorn trädde i kraft och gäller . Programmets huvudmål innefattar frågor om full sysselsättning, avskaffande av gränshinder, trygghet i arbetsmiljön och arbetslivet samt frågor som gäller den nordiska välfärdsmodellen. Samarbetet med arbetsmarknadens parter är en prioriterad uppgift i ministerrådets arbete. Vid ministermötet var även arbetsmarknadens parter inbjudna till en temadiskussion om Ett inkluderande arbetsliv i . Utvecklingen av arbetskraftens rörlighet i det gränsregionala samarbetet är ett centralt område för för arbetsmarknad och arbetsmiljö. Aktiviteter för att undanröja hinder för arbetskraftens rörlighet på den nordiska arbetsmarknaden har fortsatt. för arbetsmarknad och arbetsmiljö sorterar ett antal utskott av vilka några nämns nedan. Utskottet för arbetsmarknad fick ett vidgat mandat. Utskottet ska ta initiativ till vidareutveckling av arbetsmarknadspolitiken och arbeta med frågor kring den generella arbetsmarknadspolitiken, arbetsmarknadsforskning samt modernisering av arbetsförmedling och arbetslöshetsförsäkring. Man samarbetar även med . ska utskottet stödja uppbyggnaden av ett nätverk för internordisk förmedling av arbetskraft. Den senare uppgiften sköttes tidigare av den så kallade kontaktgruppen under arbetsmarknad- utskottet. Tanken är nu att efter en uppbyggnadsperiod ska nätverket kunna stå på egna ben med hjälp av medlemsländernas arbetsmarknadsverk. bidrog arbetsmarknadsutskottet till det underlag som togs fram till konferensen om Inkluderende arbeidsliv i som arrangerades i . verksamhet är främst inriktad på samordning av EU-frågor, samordning på standardiserings- och certifieringsområdet, löpande information om arbetsmiljömyndigheternas verksamhet, främjande av gemensamma projekt t.ex. marknadskontroll samt att bidra till gemensamma nordiska projekt på arbetsmiljöområdet, t.ex. när det gäller metoder, regler och standarder. Samarbetet med de baltiska staterna är en viktig uppgift. Arbetet grundar sig på den nordiska arbetsmiljökonventionen som antogs . Bland de frågor som behandlats kan särskilt följande nämnas: -Bärkraftig utveckling i relation till arbetsmiljöfrågorna. -Ett nordiskt marknadskontrollprojekt . -En nordisk arbetsmiljökonferens angående tillsynens roll när det gäller stress och andra organisatorisk-sociala frågor. finns en särskild tjänstemannagrupp för samordning av EU- och EES-frågor, EU-koordineringsgruppen. Gruppens verksamhet styrs i huvudsak av dagordningen för EU:s formella rådsmöten. Verksamheten är inriktad på löpande information om rådsarbetet samt diskussion och samordning av nordiska synpunkter i EU-arbetet. Samarbetet inom sektorn leds av ministerrådet för social- och hälsofrågor samt det tvärsektoriella ministerrådet för narkotikafrågor. Till grund för regeringssamarbetet på social- och hälsovårdsområdet finns dels ett samarbetsprogram, dels ordförandeskapets prioriteringar. Samarbetet har till övervägande del skett inom sektorns institutioner och permanenta verksamhet i övrigt. Den överordnade målsättningen för social- och hälsovårdssektorns samarbetsprogram för år 2001-2005 är att samarbetet ska medföra nytta för medborgarna i . En viktig punkt på dagordningen för årets Nordiska ministerrådsmöte (social- och hälsoministrarna) var frågan om gränshinder och sektorns uppföljning av rapporten . Vid mötet undertecknades också ett nordiskt avtal om hälsovårdsberedskap. Syftet med avtalet är att möjliggöra ett samarbete mellan hälso- och sjukvårdsmyndigheterna i de nordiska länderna för att öka förmågan att hantera kriser och katastrofer. När det gäller gränshindersfrågor kommer det svenska ordförandeskapet att arbeta för att den nordiska socialförsäkringsgruppen systematiskt identifierar och lokaliserar problemområden inom socialförsäkringssystemen och arbetar för en lösning av dessa. Dessutom kommer insatserna för utbildning, information och samverkan på socialförsäkringsområdet att öka. Aktuella EU/EES-frågor är stående dagordningspunkter vid möten inom Samråd sker även inom institutionerna. frågor sker i allmänhet genom direkta kontakter mellan länderna. 2003 kommer att ta initiativ till informella samrådsmöten på tjänstemannanivå med syfte att stärka de informella kontakterna mellan Det svenska ordförandeskapet kommer även att samordna de nordiska aktiviteterna i anslutning till om narkotika samt inför Pompidougruppens ministermöte . De nordiska ministrarna med ansvar för narkotikafrågor antog i en strategi för narkotikasektorns samarbete i fullfölja och utveckla detta arbete. Den särskilda grupp som arbetar med närområdessamarbetet inom social- och hälsosektorn har fortsatt de omfattande satsningarna på det nordiska smittskyddsprojektet samt på Nordiska hälsovårdshögskolans utbildningsarbete i området. fortsatt genomförandet av handlingsplanen för utsatta barn och unga i I detta arbete är Nordiska ministerrådets informationskontor viktiga aktörer. att beakta funktionshindrades situation i syfte att minska institutionsboendet och öka delaktigheten i samhällslivet. kommer att arbeta för ett förbättrat samarbete och informationsutbyte mellan de olika nationella, regionala och internationella aktörerna i närområdet. De nordiska länderna har en likartad syn på konsumentpolitiken och en likartad konsumentskyddslagstiftning. Samarbetet inom ramen för konsumentpolitiken präglas i hög grad av att alla länderna är knutna till EU:s inre marknad. Inom konsumentsektorn finns tre styrgrupper: ekonomi och informations-, juridiska- samt produktstyrgruppen. Konsumentfrågor behandlas även i flera tvärsektoriella grupper, bl.a. tillsammans med livsmedels-, närings- och miljösektorn. Det tvärsektoriella arbetet ses som ett viktigt komplement till konsumentsektorns egna arbete. 2002/03:90 till sektorn finns också en forskningskoordinator och Nordiska miljömärkningsnämnden som ansvarar för det nordiska miljömärkningssystemet Svanen. Inom ramen för konsumentsektorn samarbetar även Konsumentombudsmännen och de olika tvistlösningsorganen. Ett handlingsprogram gäller på konsumentområdet . Programmet omfattar det nordiska samarbetets tre huvudområden: Samarbetet i , och samt och närområdena. Den nordiska konsumentpolitikens viktigaste mål är att förbättra konsumenternas rättsliga och ekonomiska ställning, främja rätten till information och undervisning, möjliggöra för konsumenterna att organisera sig för att skydda sina intressen samt att ta tillvara möjligheterna till hälsa och säkerhet inom ramen för ett ekonomiskt system som bygger på en bärkraftig utveckling. Frågor som särskilt prioriteras är konsumentaspekter på livsmedel, finansiella tjänster, konsumtion och miljö, nödvändighetstjänster, IT och konsumentforskning. påbörjas arbetet med ett nytt handlingsprogram i dialog med bl.a. Medborgar- och konsumentutskott och med folkrörelser som arbetar med konsumentfrågor. Vid det nordiska konsumentministermötet antogs en tiopunktsstrategi för att öka konsumenternas inflytande i standardiseringen. Strategin syftar till att bidra till säkrare produkter på marknaden. I sektorn har arbetet med att följa upp strategin påbörjats. Strategin togs fram av en projektgrupp på uppdrag av konsumentministrarna. Vid sitt gemensamma möte fortsatte konsument- och näringsministrarna föregående års diskussion rörande IT och e-handel. Problemet med att konsumenterna har en låg tilltro till handel över Internet kvarstår och som ett led i arbetet att öka konsumentskyddet vid gränsöverskridande handel över Internet beslutade ministrarna att en gemensam e-handelsstrategi ska tas fram. Strategin syftar till att stärka konsumenterna och öka deras förtroende för handel över Internet. Arbetet med att förbättra och utveckla den nordiska miljömärkningen Svanen fortsätter. Frågan diskuterades bl.a. vid konsumentministrarnas möte.