prop · GQ03132 · 2003-06-11 00:00:00 — Det är enligt angeläget att finansiell samordning kommer till stånd och att berörda parter som kommer överens får denna möjlighet. Vidare skall enligt möj- ligheterna till samverkan enligt nu gällande riktlinjer för samverkan inom rehabiliteringsområdet (Frisam) finnas kvar. Detta innebär att den finan- siella samordningen skall vara frivillig. De lokala och regionala aktörer som vill ha en mer fast form för samverkan än vad Frisam innebär skall få möjlighet att bedriva samverkan inom ramen för finansiell samord- ning. Enligt skall erfarenheterna från försöksverksamheterna Finsam och Socsam samt Frisam-verksamheten beaktas för att sam- verkans- och finansieringsformerna skall kunna utformas på bästa sätt. Sedan Socsam-lagen infördes har det tillkommit omständigheter som komplicerar införandet av en finansiell samordning i enlighet med riks- dagens beställning. Som exempel kan nämnas att det har införts budget- bestämmelser för staten respektive kommuner och landsting. Vidare har reformeringen inom det förvaltningspolitiska området varit inriktad på renodlingssträvanden, dvs. att ansvarsförhållanden mel- lan olika aktörer skall renodlas och förtydligas. Jämfört med Socsam- försöken kompliceras utformningen av en permanent ordning för finan- siell samordning dessutom av att denna skall omfatta även arbets- marknadsmyndigheterna. organisation, som har reformerats, medför svårigheter att ge arbetsmarknadsmyndigheterna en representation i ledningsorganet som är likvärdig med övriga samver- kansparter. I denna promemoria redovisas ett förslag till en permanent finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Finansiell samordning föreslås kunna ske mellan en försäkringskassa, ett landsting, en länsarbetsnämnd samt en eller flera kommuner. Därigenom skall en effektiv resurs- användning underlättas. Målgruppen för den föreslagna finansiella sam- ordningen utgörs av människor som har så sammansatta och komplice- rade problem att de är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser från flera aktörer för att uppnå förmåga att försörja sig genom eget förvärvs- arbete. De åtgärder som får finansieras genom den finansiella samord- ningen skall ligga inom de samverkande parternas samlade ansvars- område och syfta till att återställa eller förbättra den enskildes funktions- och arbetsförmåga. Nuvarande grundläggande principer om likabehandling av människor skall upprätthållas även inom ramen för en finansiell samordning. De principer om likabehandling av enskilda personer som huvudmännen har att iaktta för sin verksamhet är nämligen av så grundläggande betydelse att det inte kan komma ifråga att göra avsteg från dem vid införandet av en finansiell samordning. Nuvarande bestämmelser om likabehandling skall fortsätta att gälla för huvudmännen, även om de är samverkans- parter inom en finansiell samordning. Den finansiella samordningen föreslås omfatta de resurser som, i enlighet med samverkansparternas överenskommelse, skall användas för att finansiera samordnade insatser för den aktuella målgruppen. Samtliga parter skall bidra med lika stora andelar. Den allmänna föreslås få möjlighet att disponera högst av de budgeterade kostnaderna för sjukpenning till finansiell samordning. Dessa medel skall utgöra statens samlade andel i finansiell samordning. Samverkans- parterna skall i förbundsordningen ange de principer som skall gälla för de ekonomiska transaktionerna inom den finansiella samordningen. I promemorian föreslås att den finansiella samordningen skall bedrivas genom ett fristående samordningsorgan, vari de samverkande parterna är representerade. Samordningsorganet skall besluta om mål och riktlinjer för den finansiella samordningen samt finansiera insatser i enlighet med syftet för den finansiella samordningen. Samordningsorganet skall dess- utom stödja samarbetet mellan samverkansparterna, t.ex. genom att bistå bedömargrupper som huvudmännen svarar för. Däremot skall samord- ningsorganet inte besluta om förmåner eller rättigheter för enskilda eller i övrigt vidta åtgärder som innefattar myndighetsutövning. Samordningsorganet föreslås kunna utgöras av ett särskilt inrättat sam- ordningsförbund, vari samtliga samverkansparter är representerade. Det föreslagna samordningsförbundet kommer att utgöra en ny form av offentligrättslig juridisk person som har egen rättskapacitet. De bestäm- melser som gäller för kommunalförbund som är organiserat med för- bundsdirektion skall i tillämpliga delar gälla för ett samordningsförbund. Till ledamot eller ersättare i samordningsförbundets styrelse får utses den som är ledamot eller ersättare i kommuns eller landstings fullmäktige, i styrelse eller i en socialförsäkringsnämnd hos försäk- ringskassan. Som representant för länsarbetsnämnden får utses antingen person som är ledamot eller ersättare i länsarbetsnämndens styrelse eller person som är anställd vid länsarbetsnämnden. räkenskaper och förvaltning samt styrelsens förvaltning skall granskas av revisorer som utses av respektive sam- verkanspart. För revision av ett samordningsförbund föreslås att bestäm- melserna i 9 kap. kommunallagen (1991:900) tillämpas, dvs. att revision skall ske på motsvarande sätt som för kommunalförbund. I promemorian betonas vikten av att den finansiella samordningen följs upp och utvärderas på både lokal och nationell nivå. Samverkansparterna föreslås ges ansvaret för lokal uppföljning och utvärdering. föreslås ges ansvaret för den nationella uppföljningen och utvärderingen av finansiell samordning. Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över departementspromemorian Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet (Ds 2003:2) ombudsmän för , , Kammarrätten i , Länsrätten i , Justitiekanslern, , , , , , Riksrevisions- verket, , i , Läns- styrelsen i , i , Läns- styrelsen i , , , (efter hörande av länsarbetsnämnderna), , , , , , , , , , , kommun, , kommun, , kommun, , kommun, kommun, , kommun, , , , kommun, kommun, , kommun, kommun, Ystads kommun, , läns allmänna försäkringskassa, läns allmänna försäkringskassa, läns allmänna försäkringskassa, allmänna försäkringskassa, läns allmänna försäkringskassa, Föreningen , Före- tagarnas , , , i , , Akademikers centralorganisation, , , i , i , på , i , i , i , , , Handikappförbundens samarbetsorgan, Hjärt- och , , Neurologiskt , , , , , Pensionä- rernas , , , , , Föreningen , , , , Rådet för redovisning. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om finansiell samordning mellan allmän försäkringskassa, länsarbetsnämnd, landsting och kommun Härigenom föreskrivs följande. 1 § Finansiell samordning enligt denna lag får inom ett samordnings- område bedrivas mellan allmän försäkringskassa, länsarbetsnämnd, kommun och landsting för att uppnå en effektiv resursanvändning. Ett samordningsområde kan utgöra en del av en kommun. 2 § Den finansiella samordningen syftar till att den enskilde skall uppnå förmåga till eget förvärvsarbete. Insatserna inom den finansiella samord- ningen skall avse individer som är i behov av samordnade reha- biliteringsinsatser från flera av de samverkande parterna för att uppnå förmåga till eget förvärvsarbete. 3 § En allmän försäkringskassa, en länsarbetsnämnd och ett landsting samt en eller flera kommuner får delta som samverkande parter i verk- samhet med finansiell samordning. Finansiell samordning får bedrivas endast om en försäkringskassa, en länsarbetsnämnd, ett landsting och minst en kommun deltar. 4 § Verksamheten med finansiell samordning bedrivs av ett för detta än- damål särskilt bildat samordningsförbund. I ett samordningsförbund är samtliga samverkande parter medlemmar. Medel för finansiell samordning 5 § En samverkande part får som medlem i ett samordningsförbund överföra medel för finansiell samordning till förbundet. Den allmänna får, i den omfattning som regeringen beslutar, för sin och länsarbetsnämndens medverkan i finansiell samord- ning använda medel som är avsedda för att täcka kostnader för sjuk- penning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. 6 § Var och en av de samverkande parterna skall bidra med lika stor an- del av medlen till samordningen. De medel bidrar med utgör statens samlade andel i samordningen. Om flera kommuner deltar i finansiell samordning inom ett samord- ningsområde, skall dessa tillsammans anses utgöra en part. Den andel som dessa kommuner sammanlagt skall bidra med fördelas mellan dem på det sätt som de kommer överens om. 7 § Ett samordningsförbund har till uppgift att 1.besluta om mål och riktlinjer för den finansiella samordningen, 2.stödja samverkan mellan samverkansparterna, 3.finansiera sådana insatser som avses i 2 § och som ligger inom de samverkande parternas samlade ansvarsområde, 4.besluta om på vilket sätt de medel som står till förfogande för finansiell samordning skall användas, 5.svara för uppföljning och utvärdering av den finansiella sam- ordningen, och 6.upprätta budget och årsredovisning för den finansiella samord- ningen. Ett samordningsförbund får inte besluta i frågor om förmåner eller rättigheter för enskilda eller vidta åtgärder i övrigt som innefattar myndighetsutövning eller som avser tillhandahållande av tjänster av- sedda för enskilda. 8 § När ett samordningsförbund har hand om angelägenheter enligt denna lag, om vilka det finns bestämmelser i annan författning, skall den författningens bestämmelser om allmän försäkringskassa, länsarbets- nämnd, landsting eller kommun gälla för förbundet. Detta gäller dock endast i den utsträckning inte annat föreskrivs i denna lag. Bildande av ett samordningsförbund 9 § För ett samordningsförbund skall det finnas en förbundsordning. Förbundet är bildat när förbundsordningen har antagits av förbunds- medlemmarna eller vid den senare tidpunkt som anges i förbundsord- ningen. 10 § Förbundsordningen skall ange 1.samordningsförbundets namn och den ort där förbundet skall ha sitt säte, förbundets medlemmar och ändamål, 3.antalet ledamöter och ersättare i styrelsen och hur förbunds- medlemmarna skall vara representerade samt mandattiden i de fall den skall vara kortare än , 4.de uppgifter förbundet skall få fullgöra enligt 7 § och den be- slutanderätt förbundet enligt samma bestämmelse skall ha, 5. om en förbundsmedlem skall ha rätt att väcka ärenden i förbunds- 6.om det för beslut skall krävas kvalificerad majoritet i förbunds- styrelsen och för vilka ärenden detta skall gälla, 7.var förbundets kungörelser och andra tillkännagivanden skall anslås, 8.förbundsmedlemmarnas andelar i förbundets tillgångar och skulder och fördelningen av förbundets kostnader mellan medlemmarna, 9.de begränsningar som förbundsmedlemmarna har kommit överens om när det gäller förbundets rätt att sätta sig i skuld enligt 22 §, 10.förbundsmedlemmarnas styrning av och insyn i förbundets eko- nomi och verksamhet, 11.föreskrifter om förbundets budgetprocess, 12.den tid under vilken uppdraget skall pågå för revisorer och ersättare som utses enligt 26 §, 13.förfarandet vid en förbundsmedlems utträde ur förbundet, 14.förutsättningarna för och förfarandet vid förbundets likvidation och upplösning samt grunderna för skifte av förbundets behållna tillgångar när förbundet upplöses, 15.ordningen för att lösa tvister mellan förbundet och dess medlem- 16.ordningen för att bestämma ekonomiska förmåner till ledamöterna och ersättarna i styrelsen samt till revisorerna och revisorsersättarna, och 17.vad förbundsmedlemmarna i övrigt anser nödvändigt för att ordna de ekonomiska förhållandena mellan förbundet och dess medlemmar samt förbundets förhållanden i fråga om ekonomi och förvaltning. Ett samordningsförbunds ledning m. m. 11 § Beslutanderätten, förvaltningen och verkställigheten i ett samord- ningsförbund skall utövas av en styrelse. Förbundsmedlemmarna får besluta att en ledamot eller ersättare i styrelsen eller en tjänsteman hos förbundet skall få besluta på styrelsens vägnar i en viss grupp av ärenden. Detta gäller dock inte 1.ärenden som avser verksamhetens mål, inriktning, omfattning eller kvalitet, 2.yttranden med anledning av att beslut av förbundet i dess helhet har överklagats, och 3.vissa ärenden som anges i särskilda föreskrifter. Beslut som har fattats på styrelsens vägnar enligt andra stycket skall anmälas till förbundsstyrelsen, som bestämmer i vilken ordning anmälan skall ske. Förbundsmedlemmarna bestämmer antalet ledamöter och ersättare i styrelsen. Varje förbundsmedlem skall vara representerad i styrelsen med minst en ledamot och en ersättare. Antalet ersättare skall vara lika många som antalet ledamöter. 12 § Ledamöter och ersättare i förbundsstyrelsen har av förbundet rätt till arvode för det arbete som är förenat med uppdraget samt till ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranleds av uppdraget. 13 § Ledamöter och ersättare i förbundsstyrelsen utses av medlemmarnas fullmäktige och allmän försäkringskassas styrelse samt för länsarbets- nämnden av dess chef. När ledamöter eller ersättare skall utses för kommun och landsting skall det, under de förutsättningar som anges i 2 § lagen (1992:339) om proportionellt valsätt, ske genom proportionellt val. Till ledamot eller ersättare i förbundsstyrelsen får en medlem utse en- dast den som är 1.ledamot eller ersättare i medlemmens fullmäktige, 2.ledamot eller ersättare i styrelse, eller 3.ledamot i länsarbetsnämndens styrelse eller anställd vid länsarbets- nämnden. När det utses ersättare till förbundsstyrelsen skall det bestämmas i vilken ordning de skall kallas till tjänstgöring. 14 § Styrelsen väljs , om inte kortare mandattid anges i för- bundsordningen. Mandattiden räknas året efter det då val av fullmäktige har ägt rum i hela landet, om inte annat anges i för- bundsordningen. 15 § Om det då val av fullmäktige har ägt rum i hela landet utses ledamöter och ersättare enligt 13 § första stycket skall detta i fråga om kommun och landsting göras av de nyvalda fullmäktige. Försäk- ringskassans val av ledamöter och ersättare skall förrättas av nyutnämnda styrelse året efter ett valår. När ledamöter och ersättare utses enligt första stycket skall 4 kap. 7 § kommunallagen (1991:900) tillämpas på motsvarande sätt. Det som i den bestämmelsen föreskrivs om en medlems fullmäktige skall också gälla för en allmän försäkringskassas styrelse. 16 § Om en ledamot i förbundsstyrelsen avgår och en ersättare har utsetts, inträder ersättaren i ledamotens ställe för återstoden av tjänstgöringstiden. Ersättarna inträder i den ordning och för de ledamöter som har bestämts vid valet. En ersättare får dock endast inträda i stället för en ledamot som valts av samma förbundsmedlem som ersättaren själv. Om en ledamot avgår och det saknas ersättare för denne, skall den medlem som utsett ledamoten utse en ny ledamot för den återstående delen av tjänstgöringstiden. Om en ersättare avgår eller inträder i stället för en ledamot som har avgått, skall en ny ersättare utses. 17 § Bestämmelserna i 4 kap. 810 §§ samt 11 § första stycket kom- munallagen (1991:900) om upphörande av uppdrag och rätt till ledighet skall tillämpas på motsvarande sätt för ledamöter och ersättare i för- bundsstyrelsen. Det förhållandet att en ledamots eller ersättares tjänst- göringstid i förbundsmedlemmens fullmäktige respektive styrelse har löpt ut i förbundsstyrelsen medför inte att uppdraget som ledamot eller ersättare i förbundsstyrelsen upphör före tjänstgöringstidens utgång. får återkalla uppdraget för en ledamot eller ersättare som nämnden har utsett, om hans eller hennes anställning vid länsarbetsnämnden har upphört. 18 § Förbundsstyrelsen väljer bland sina ledamöter en ordförande och en eller två vice ordförande för den tid som styrelsen bestämmer. valet har förrättats utövas ordförandeskapet av den som styrelsen utser. 19 § Förbundsstyrelsen skall hålla förbundsmedlemmarna underrättade om den allmänna planläggningen av förbundets verksamhet samt om frågor av större ekonomisk eller organisatorisk betydelse. Förbundsstyrelsen har rätt att från förbundsmedlemmarnas styrelser få de yttranden och upplysningar som behövs för att förbundsstyrelsen skall kunna fullgöra sina uppgifter. 20 § Beträffande förbundsstyrelsens verksamhet skall 4 kap. 17, 19, 20 och 22 §§ samt 6 kap. 10, 11, 18, 20 och 2331 §§ kommunallagen (1991:900) tillämpas på motsvarande sätt. Vad som där föreskrivs om förtroendevald skall gälla ledamot och ersättare i förbundsstyrelsen och vad som föreskrivs om fullmäktige eller nämnd skall gälla förbunds- När det gäller justering av förbundsstyrelsens protokoll skall det tillkännages på anslagstavlan hos varje kommun och landsting som är medlem i samordningsförbundet. Vidare skall i fråga om sammanträde för fastställande av budget bestämmelserna i 8 kap. 22 § kommunallagen 21 § Kommunstyrelsen i en av de kommuner som deltar i en finansiell samordning ansvarar för tillsynen av att samordningsförbundet fullgör sina skyldigheter enligt arkivlagen (1990:782). därvid samråda med . Kommunfullmäktige får, efter samråd med , meddela före- skrifter om förbundets arkivvård. Vad som föreskrivs i 12 och 15 §§ arkivlagen om regeringen, den myndighet regeringen bestämmer och skall i stället avse kommunfullmäktige. Ekonomisk förvaltning m. m. 22 § Bestämmelserna i 8 kap. 13 a §§, 4 § första och tredje styckena, 5, 10, 12 och 13 §§ kommunallagen (1991:900) skall tillämpas på mot- svarande sätt i fråga om ekonomisk förvaltning i ett samordningsförbund. Vad som där föreskrivs om kommun eller landsting skall gälla för ett samordningsförbund och vad som föreskrivs för fullmäktige och styrelse skall gälla för förbundsstyrelsen. Ett samordningsförbund får inte ingå borgen. Förbundet får inte heller sätta sig i skuld i annat fall än när det gäller sedvanliga krediter för I övrigt gäller de begränsningar i fråga om skuldsättning som anges i förbundsordningen. 23 § Om ett samordningsförbund saknar tillgångar för att betala en skuld, är medlemmarna skyldiga att fylla bristen. Varje medlem skall därvid skjuta till så stor del av bristen som svarar mot medlemmens andel i förbundets tillgångar och skulder, varvid den allmänna skall svara för statens samlade andel. 24 § Förbundsstyrelsen skall fastställa samordningsförbundets budget senast en månad före räkenskapsårets början. samråda med förbundsmedlemmarnas styrelser om bud- För ett nybildat samordningsförbund fastställs budgeten av med- lemmarna vid bildandet av förbundet. 25 § Förbundsstyrelsen skall fortlöpande föra räkenskaper över samord- Lagen (1997:614) om redovisning skall därvid gälla i tillämpliga delar. Styrelsen skall och inom tre månader från räkenskapsårets slut upprätta årsbokslut och årsredo- 26 § Ett samordningsförbunds räkenskaper och årsredovisning samt förbundsstyrelsens förvaltning skall granskas av en revisor för varje För den allmänna och läns- arbetsnämnden skall det vara en gemensam revisor. det finnas personliga ersättare. Revisorer och deras ersättare skall i förekommande fall utses av medlemmarnas fullmäktige. och utser revisorer och ersättare skall 13 § första och andra styckena och 15 § denna lag samt 4 kap. 5 och 6 §§ kom- munallagen (1991:900) tillämpas på motsvarande sätt. skall utse den revisor som för länsarbetsnämndens och den allmänna räkning skall granska samordningsförbundets räken- skaper och årsredovisning samt styrelsens förvaltning. har rätt att få skäligt arvode för sitt uppdrag av . För granskning av ett nybildat förbund skall revisor och revisors- ersättare utses senast när förbundet bildas och avse tiden från tidpunkten för utseendet till dess nästa tjänstgöringstid för revisorer och revisors- 27 § Bestämmelserna om revision i 9 kap. 418 §§ kommunallagen (1991:900) tillämpas på motsvarande sätt vid revision som utförs av revisorer utsedda av kommun- och . föreskrivs i 9 kap. 18 § kommunallagen gäller inte för den revisor som Justering av revisorernas protokoll tillkännages på anslagstavlan hos varje kommun och landsting som är medlem i samordningsförbundet. Revisionsberättelse skall lämnas till förbundsstyrelsen, kommun- och , styrelse och länsarbetsnämn- den samt till och . bundsmedlemmarna skall var för sig pröva frågan om ansvarsfrihet för förbundsstyrelsen och om skadeståndstalan skall väckas. 28 § Samtliga ledamöter och ersättare i förbundsstyrelsen ansvarar för skada som har uppkommit med anledning av uppdraget. Utträde ur ett samordningsförbund 29 § En förbundsmedlem har rätt att utträda ur ett samordningsförbund. Uppsägningstiden skall vid utträde vara , om inte anges i förbundsordningen. Överklagande av ett samordningsförbunds beslut 30 § Bestämmelserna i 10 kap. kommunallagen (1991:900) gäller i till- lämpliga delar för samordningsförbund. Beslut får överklagas av den som är medlem i en kommun eller i ett landsting, som ingår i förbundet. Beslut varigenom länsrätten har upphävt ett beslut eller förbjudit att det verkställs får överklagas endast av förbundet och av den som är medlem i en kommun eller ett landsting som är förbundsmedlem. Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 18 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän för- säkring1 skall ha följande lydelse. 2 §2 Den allmänna skall 1.utreda och besluta i ärenden som enligt denna lag eller annan författning skall skötas av , 2.svara för att socialförsäkrings- och bidragssystemen tillämpas likformigt och rättvist, 3.vidta åtgärder för att förebygga och minska ohälsa i syfte att minska de långa sjukperioderna samt aktivt arbeta med rehabilitering enligt vad som närmare anges i 22 kap., 4.lämna hjälp vid handhavandet av annan verksamhet enligt vad regeringen bestämmer, samt 5.lämna hjälp åt en myndighet som har hand om 1 kap. 2 §. landsting och länsarbetsnämnd om landsting och länsarbetsnämnd om att samverka i syfte att uppnå en att samverka i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgäng- effektivare användning av tillgäng- De medel som för- säkringskassan bidrar med i sådan lagen (2003:000) samordning mellan allmän för- samlade andel i denna verksamhet. kommun och landsting får försäk- ringskassan delta i finansiell sam- De medel som försäkrings- kassan bidrar med i sådan sam- verkan eller samordning får utgöra statens samlade andel i dessa verk- samheter. får inte utöva någon annan verksamhet än som avses i första och andra styckena. Den eller de försäkringskassor som regeringen bestämmer får dock a) genomföra försäkringsmedicinska utredningar och utredningar om arbetslivsinriktad rehabilitering för alla försäkringskassor samt bedriva därmed sammanhängande forskning, Lagen omtryckt 1982:120. Senaste lydelse 2002:1137. b) tillsammans med sjukvårdshuvudman bedriva projekt som gäller viss medicinsk verksamhet och därmed sammanhängande forskning i enlighet med vad regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft . 2.3Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs att 3 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) skall ha följande lydelse. Varje landsting skall erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom . Detsamma gäller dem som är kvarskrivna enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) och stadigvarande vistas in- om . Även i övrigt skall verka för en god hälsa hos hela befolkningen. Vad som i denna lag sägs om landsting gäller också kommuner som inte ingår i ett landsting, i den mån inte annat följer av 17 §. Vad här sagts utgör inte hinder för annan att bedriva hälso- och sjukvård. ansvar omfattar dock inte sådan hälso- och sjukvård som en kommun inom har ansvar för enligt 18 § första och tredje styckena. Ett landsting får sluta avtal med någon annan om att utföra de uppgifter som ansvarar för enligt denna lag. En uppgift som innefattar myndighetsutövning får dock inte med stöd av denna bestämmelse överlämnas till ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ. och länsarbetsnämnden om att in- och länsarbetsnämnden om att in- om ramen för uppgif- om ramen för uppgif- ter enligt denna lag samverka i