prop · GQ031d18 · 2003-01-01 00:00:00 — Regeringen har därför för avsikt att besluta om direktiv för en översyn av bestämmelserna om sekretess i skolan. Utredaren bör se över frågorna om sekretess i anslutning till den dokumentation som upprättas kring den enskilde eleven. Utifrån de överväganden som skollagskommitté gör om elevhälsa bör utredaren även se över vilka konsekvenser införandet av begreppet elevhälsa i skollagen får ur sekretessynpunkt. Modersmål och svenska som andraspråk Regeringen ser mycket allvarligt på att vissa grupper av elever med annat modersmål än svenska i betydligt högre utsträckning än andra lämnar skolan utan att ha nått målen för utbildningen. I den rapport om modersmålsundervisningen som överlämnade till regeringen konstaterar verket att goda kunskaper i modersmålet har stor betydelse för den enskildes identitets- och språkutveckling, som sådana kunskaper också är viktiga verktyg för lärande i ett bredare perspektiv. I rapporten lämnar ett antal förslag på hur modersmålsundervisningen skall kunna stärkas. Regeringen kommer att arbeta vidare med dessa förslag för att förstärka modersmålsundervisningens ställning. Den nya skolutvecklingsmyndigheten kommer också att arbeta med utvecklingsinsatser för modersmålsundervisningen inom ramen för sitt uppdrag kring elever i segregerade områden. Modersmålsundervisningen hänger nära samman med undervisningen i svenska som andraspråk. Svenska som andraspråk har en central 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 betydelse för en stor andel av eleverna med annat modersmål än svenska och brottas också med liknande problem som modersmålsundervisningen. Regeringen anser att det är angeläget att även vidta åtgärder för att förstärka ämnet svenska som andraspråk samt att samordna dessa insatser med åtgärder för förstärkande av modersmålsundervisningen. Språkkunskaper spelar en nyckelroll för att underlätta yrkesliv och rörlighet i och för interkulturell förståelse, dialog och demokrati. Inom EU har utbildningsministrarna kommit överens om ett delmål att förbättra inlärningen av främmande språk. Det är oroväckande att intresset för att studera moderna språk tycks minska i , såväl i grund- och gymnasieskolan som i högskolan och vuxenutbildningen. Engelskan utvecklas allt mer till att bli ett andraspråk och uppfattas av många som en tillräcklig grund för framtida studier och yrkesliv. I läser ändå av eleverna i årskurs 7 tyska, franska eller spanska. Intresset för spanska ökar starkt, medan intresset för tyska fortsätter att minska. Oroande är att av eleverna släpper sitt språkval före årskurs 9 och att pojkar i mindre utsträckning än flickor läser språk. En svensk modell av europeisk språkportfölj, ett personligt dokument som ger upplysningar om en persons språkkunskaper, godkändes av 2001. har fått i uppdrag att vidareutveckla modellen för lägre åldrar. Regeringens uppfattning är att ett fortsatt utvecklingsarbete är nödvändigt inom språkundervisningen. Nya vägar bör sökas och prövas. Orsakerna till avhoppen i och det vikande intresset för att lära sig språk på högre nivåer behöver analyseras ytterligare. Goda språkkunskaper är av central betydelse för förståelsen av vad olika kulturella bakgrunder innebär. Kommunikativa färdigheter är även viktiga för att kunna delta i samhällslivet och medverka till en hållbar samhällsutveckling. Språkutveckling sker i skolans alla ämnen. Genom att anknyta till det som eleverna arbetar med i andra ämnen kan motivationen ökas och helheten i studierna betonas. Det är därför viktigt att samverkan sker mellan språklärare (inklusive modersmålslärare, lärare i svenska och svenska som andraspråk) och lärare i andra ämn- en, t.ex. samhällskunskap och estetiska ämnen samt karaktärsämnen i gymnasieskolan. Regeringens uppdrag till att förbättra möjligheterna till arbetsplatsförlagd utbildning utomlands samt regeringens förslag till ett nytt samarbete mellan svensk gymnasieskola och motsvarande i utvecklingsländer är också exempel på åtgärder som kan bidra till att öka språkintresset i de elevgrupper som har minst intresse av att välja ett modernt språk. Den kommitté (dir. 2000:35) som utreder hur den framtida gymnasieskolans utbildningsvägar skall se ut har i uppdrag att bl.a. utreda hur naturvetenskap, teknik och humaniora kan kombineras på nya och otraditionella sätt. I det sammanhanget görs även överväganden hur möjligheterna att läsa språk kan underlättas i gymnasieskolan. Arbetet med att öka intresset för studier inom de naturvetenskapliga och tekniska områdena bedrivs genom ett brett spektrum av insatser. Ett av delmålen för utbildningssystemen som EU:s utbildningsministrar har enats om för att bidra till att EU:s strategiska mål uppnås är att öka antagningen till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Inom delmålet är en av nyckelfrågorna att öka intresset i tidig ålder för dessa ämnen. Svenska elever hävdar sig förhållandevis bra när det gäller resultat i naturvetenskap, teknik och matematik i internationella undersökningar. Resultaten behöver dock bli bättre. Pågående utvecklingsinsatser avser både att förändra attityderna till dessa ämnen och att utveckla undervisningen så att den upplevs som intressant och stimulerande av eleverna och motiverar dessa att välja utbildning i naturvetenskap och teknik i gymnasieskolan och vidare i högskolan. Utvecklingsarbetet inom detta område bedrivs bl.a. genom det statliga som och gemensamt ansvarar för. Projektet riktar sina aktiviteter till lärare och lärarutbildare på olika nivåer, elever och aktörer utanför utbildningsväsendet, t.ex. allmänhet, kommuner och näringsliv. Projektet kommer att avslutas och utvärderas . Resultat från utvärderingen bör kunna ge underlag för bedömning av fortsatta utvecklingsinsatser från den nya myndigheten för skolutveckling. Regeringen har för avsikt att ge fortsatt stöd till arbetet med naturvetenskap och teknik i skolan, bl.a. för kompetensutvecklande insatser för lärare i samarbete med de nationella resurscentra som finns på området. Vikten av goda kunskaper i matematik är obestridlig. Goda matematikkunskaper i vid mening krävs såväl i arbetslivet som i privatlivet och utgör en förutsättning för den enskilde att aktivt kunna delta i den demokratiska processen. En stor del av samhällsinformationen ges med hjälp av begrepp och uttrycksformer från matematiken. Därför är det naturligt att matematik tillhör basämnena i och kärnämnena i gymnasieskolan. Trots att har nått relativt goda resultat i matematik och naturvetenskapliga ämnen i internationella undersökningar är situationen inte tillfredsställande. Alltför många elever når inte kunskapsmålen i matematik, vare sig i grund- eller gymnasieskolan. Bristande intresse för och kunskaper i matematik fungerar även som ett hinder för att få fler sökande till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar på såväl gymnasienivå som i högskolan. Det är enligt regeringens uppfattning av vitalt intresse att matematikundervisningen utvecklas så att elevernas intresse för och kunskaper i matematik ökar. Inte minst gäller det flickor som i högre utsträckning väljer andra inriktningar än matematiken och det naturvetenskapliga fältet. Regeringen har därför för avsikt att tillsätta en delegation med uppgift att utarbeta en handlingsplan med förslag till åtgärder för att öka intresset för och kunskaperna i matematik från förskola till högskola. Regeringen ser allvarligt på att den fysiska aktiviteten minskar bland barn och unga människor och att vällevnadsrelaterade sjukdomar går allt lägre ned i åldrarna. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Forskning visar att god hälsa har ett positivt samband med sammanhängande fysisk aktivitet motsvarande minst per dag. Fysisk aktivitet i olika former kan också främja inlärning och vara ett viktigt redskap för att utveckla gemenskap och sammanhållning i skolan. Regeringen arbetar aktivt för att stimulera till lokal utveckling i fråga om fysisk aktivitet i skolan. Alla elever bör ges möjlighet till någon form av fysisk aktivitet i en omfattning av . Regeringen kommer att överväga hur detta skall beaktas i skolans styrdokument. Det bör vara upp till varje skola att själv, utifrån lokala förutsättningar, hitta formerna för hur eleverna under hela den samlade skoldagen skall kunna erbjudas någon form av fysisk aktivitet. Regeringen anser det även vara angeläget att formerna för samarbete mellan skolor och lokala idrottsföreningar utvecklas. Överskottsmedel från AB kommer att utnyttjas för att främja detta samarbete. Se vidare avsnitt 7.7 Bidrag till idrottsrörelsen från AB under utgiftsområde 17. Det är viktigt att alla skolor får stöd och idéer om hur de kan utveckla idrottsämnet, men även hur fysisk aktivitet kan stimuleras under hela skoldagen. Regeringen kommer därför att inrätta ett nationellt resurscentrum för idrott och hälsa. har fått regeringens uppdrag att kartlägga och analysera olika alternativ till, samt föreslå, lämplig lokalisering av det nationella resurscentrumet. Resurscentrumet skall stödja skolorna i arbetet med att stimulera barns och ungas attityder till fysisk aktivitet. Uppdraget skall redovisas till regeringen . I regleringsbrevet har regeringen även gett i uppdrag att utvärdera och analysera undervisningen i ämnet Idrott och hälsa i förhållande till kursplanerna, utvärdera elevernas deltagande, orsaker till bristande måluppfyllelse samt analysera hur undervisningens uppläggning påverkar elevernas inställning till ämnet och förståelsen av fysiska aktiviteter. Uppdraget skall redovisas i anslutning till årsredovisning . Staten har stimulerat utvecklingen och användningen av IT i skolan dels genom det 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nationella programmet för IT i skolan (ITiS), dels genom uppdrag till . har även tagit initiativ till utvecklingen av det europeiska skoldatanätet. I ett internationellt perspektiv hävdar sig väl både vad gäller tillgången till och användningen av datorer i skolan. Delegationen för IT i skolan har till uppgift att planera, genomföra och följa den nationella satsningen på IT i skolan. Satsningen genomförs och består huvudsakligen av ett erbjudande om kompetensutveckling till cirka 75 000 lärare i arbetslag, samt ett erbjudande till kommunerna om ett statsbidrag för förstärkning av infrastrukturen för IT i skolan. Delegationens verksamhet upphör /03 även om ett visst efterarbete kommer att ske . En arbetsgrupp inom har i sin delrapport steg (Ds 2002:19) presenterat ett förslag till en ny nationell IT-strategi för skolan. har regeringens uppdrag att utveckla bl.a. Skoldatanätet och ett nationellt resurscentrum för läromedia samt ett strategiskt program för en s.k. mjuk infrastruktur för informationshantering inom utbildningsområdet. Den nya skolutvecklingsmyndigheten kommer att ha till uppgift att initiera utveckling och stödja kompetensutveckling inom strategiska områden. Det innebär att den nya myndigheten tar över ansvaret för att fortsätta att stimulera användningen av informationsteknik i skolan utifrån nuvarande uppdrag och nya uppdrag som regeringen senare kommer att besluta om. Enligt regeringens bedömning behöver IT- utvecklingen i skolan fortsatt stöd och stimulans. De goda erfarenheter som finns från olika statliga satsningar som t.ex. ITiS- satsningen bör tas tillvara och spridas. Regeringen kommer därför att ge den nya skolutvecklingsmyndigheten i uppdrag att inom sitt ansvarsområde ta ett nationellt ansvar att skapa förutsättningar för kompetensutveckling för lärare och annan personal i skolan, att fortsätta att utveckla ett svenskt skoldatanät och stimulera projekt som kan utgöra svensk medverkan i det europeiska skoldatanätet samt att stödja nätverket av lokala handledare som byggts upp under ITiS-satsningen. Det är viktigt att varje kommun och skola har en medveten strategi för hur elevernas språkutveckling skall främjas. Det kan t.ex. innebära ett utvecklat system för elevernas läsutveckling med tydliga mål för hur långt varje elev skall ha nått i förhållande till de nationella målen i årskurs 5. Målen bör vara uppföljningsbara och väl kända för elever och föräldrar. Varje skola bör bl.a. i sin kvalitetsredovisning kunna visa hur läsutvecklingen skall följas och kontrolleras och hur elever som behöver stöd skall få det. Inga elever får tappas bort. De elever som får svårigheter skall ha rätt att få stöd . Både och kommuner har varit framgångsrika i detta arbete, t.ex. genom att använda läsutvecklingsscheman. Även i många mindre kommuner finns bra verksamhet att dra lärdom av, även om resurser att anställa egna metodutvecklare eller konstruera egna prov saknas. Den nya skolutvecklingsmyndigheten bör inom ramen för sin verksamhet ge stöd och stimulans till kommuner och skolor i arbetet med språkutveckling. skall bl.a. utveckla metoder, erbjuda kompetensutveckling av lärare, sammanställa kunskapsöversikter, sprida intressanta exempel m.m. Regeringen kommer kontinuerligt att få en nationell bild av elevernas läskunnighet genom att fått i uppdrag att sammanställa resultaten av de nationella proven i årskurs 5. Den pedagogiska miljön från förskolan och framåt är avgörande för elevernas språkutveckling liksom behovet av en variation av olika läs- och skrivmiljöer. Det finns också ett ökande behov av att kunna orientera sig i informationsflödet, att kunna granska och värdera information och att arbeta problemlösande. Som ett resultat av den nationella kvalitetsgranskningen fick 1999 regeringens uppdrag att stödja arbetet med språkutveckling med inriktning på att förbättra läs- och skrivmiljöerna i skolan samt att förstärka och utveckla skolbibliotekens pedagogiska roll. Inriktningen på detta arbete är bl.a. att utveckla skolbibliotekens pedagogiska funktion och fokusera på deras roll i ett undersökande, elevaktivt och språkutvecklande arbetssätt. Regeringen anser att en ökning av resurserna till personal i skolbiblioteken skulle betyda mycket för stimulans till läsning. Det är möjligt för kommunerna att utnyttja statens stöd till personalförstärkning i skola och fritidshem för detta ändamål. Det är viktigt att eleverna har tillgång till goda och aktuella läromedel. Studier visar att läromedel i hög grad styr undervisningen och påverkar elevernas omvärldsuppfattning. Både skön- och facklitteratur i klassrummen och tillgång till ett välutrustat skolbibliotek är viktiga beståndsdelar i strävan att väcka och vidmakthålla elevernas nyfikenhet och lust att lära. Om brist på läromedel är ett hinder för måluppfyllelse är det allvarligt och måste uppmärksammas. Kommunerna har ett viktigt ansvar att se över skolornas läromedelsstandard och vid behov anvisa ytterligare medel för att höja kvaliteten. Skolorna har ett naturligt tillfälle att utvärdera läromedelssituationen i samband med utformningen av den årliga kvalitetsredovisningen. Läromedel bör därför ingå som en del i den förstärkta kvalitetsgranskning av skolan som regeringen nu aviserar. Arbetet med skolornas värdegrund och mot alla former av kränkande behandling skall ges fortsatt hög prioritet. har ett uppdrag att lyfta fram exempel på handlingsprogram och arbetssätt mot kränkande behandling, att ge stöd till skolorna, att sammanställa ett referensmaterial samt att utarbeta allmänna råd. Verket skall också ta fram en forsknings- och kunskapsöversikt inom området. antimobbningsprojekt består av representanter för organisationer och myndigheter som arbetar förebyggande mot kränkande behandling i skolan. Huvudsyftet med projektet är att uppmärksamma mobbningsfrågan och få ett brett genomslag i landets alla skolor. Projektet har nått närmare två tredjedelar av landets samtliga grundskolor. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För att kunna stödja utsatta flickor i patriarkala miljöer behövs kompetensutveckling och kunskap. har därför fått i uppdrag att ta fram ett utbildningsmaterial. Även pojkarnas roll och situation skall belysas. Materialet skall implementeras i samverkan med berörda myndigheter och organisationer . har också i uppdrag att kartlägga rasism, etnisk diskriminering, homofobi och könsrelaterad mobbning och skall även analysera och redovisa vilka insatser som behöver vidtas. Uppdraget skall redovisas . spelar social bakgrund, etnicitet och kön roll för den enskildes val av såväl ämnen, kurser, program och yrken som för valet att studera vidare på högskolan. De könsbundna valen och den sociala snedrekryteringen begränsar mångfald och inverkar negativt på utbildningarnas kvalitet. Utbildningarnas kvalitet har betydelse för jämlikheten och jämställdheten och står och faller med de professionellas kompetens. Av dessa skäl fortsätter även 2003 regeringens satsning på pedagogiska resurspersoner i jämställdhet och genusvetenskap, enligt budgetpropositionen . Målet är att det 2004 skall finnas åtminstone en sådan kvalificerad jämställdhetspedagog i varje kommun. Det är de nationella värdegrundscentrumen vid respektive vid i samverkan med som har detta uppdrag. Information utgör en grundläggande förutsättning för att elever, föräldrar och vuxenstuderande skall kunna utnyttja möjligheterna till inflytande i skolan. Regeringen har därför uppdragit åt att genomföra en nationell kvalitetsgranskning avseende skolans information till barn, elever och föräldrar samt vuxenstuderande. pågår en försöksverksamhet med lokala styrelser med föräldramajoritet inom grund- och särskolan och även en försöksverksamhet med elevmajoritet inom gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. Försöksverksamheterna har förlängts t.o.m. . Omkring 250 grundskolor och 40 gymnasieskolor deltar i försöksverksamheterna. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 upp erfarenheterna av försöksverksamheten som generellt är positiva. Statskontorets rapport styrelser och andra brukarorgan (2002:14) som presenterades , visade att det framför allt är svårigheten att engagera föräldrar och även eleverna i arbetet som är orsaken till att antalet lokala styrelser är förhållandevis litet. Regeringen anser att möjligheten för skolor att inrätta lokala styrelser bör permanentas. Det bör dock råda en stor öppenhet att kunna välja andra alternativ för elev- och föräldrainflytande i skolorna. Andra former bör utvecklas och Statskontorets rapport ger stöd för ett sådant förslag. Ett tydligare krav på skolan att involvera elever och föräldrar både i den enskilde elevens skolgång och i skolans utvecklingsfrågor kommer att övervägas. Formerna för och utformningen av detta bör dock bestämmas lokalt. Regeringen vill även rikta uppmärksamheten på inflytandefrågorna genom en ökad samverkan med elev- och föräldraorganisationerna. Fortsatta insatser för elevhälsa Arbetet för att åstadkomma en god arbetsmiljö och lärande miljö för barn och ungdomar i skolan fortsätter. En översyn av arbetsmiljölagen (1977:1160) ur elevperspektiv skall påbörjas i syfte att förtydliga elevernas inflytande och medverkan i arbetsmiljöarbetet i skolan. En nationell statistik över elevernas ohälsa och arbetsmiljö planeras. Regeringen har i propositionen Hälsa, lärande och trygghet (2001/02:14) redovisat sin syn på sambanden mellan lärande och hälsa och ser arbetet med elevhälsa i ett vidare sammanhang som omfattar elevers pedagogiska, sociala, psykiska och fysiska arbetsmiljö. I det arbetet bör all personal samverka. har fått i uppdrag att fördjupa skolors och kommuners kunskap om sambanden mellan hälsa, lärande och trygghet i enlighet med de utgångspunkter och synsätt som finns i propositionen. Ett långsiktigt och integrerat arbete med dessa frågor förutses. Implementeringsinsatserna bör fortsätta . Ansvaret för detta bör fr.o.m. övergå till den nya myndigheten för skolutveckling. Ansvaret för skolhälsovård för elever i förskoleklassen övergår från till kommunerna fr.o.m. , enligt förslag i propositionen och beslut i (bet. 2001/02:UbU6, rskr. 2001/02:183). Medel omfördelas inom utgiftsområde 25, från landstingen till kommunerna. Fortsatt integration mellan förskola, skola och fritidshem I uppdrag ingår att verka för en fortsatt integration och samverkan mellan förskola, skola och fritidshem. En slutrapport om hur skolformen förskoleklassen har integrerats med och fritidshemmet har tidigare lämnats till regeringen. Flera områden är enligt regeringen angelägna att arbeta vidare med för att öka förutsättningarna för en fördjupning av integreringen mellan förskola, skola och fritidshem. Det är enligt regeringen väsentligt att fortsatt uppmärksamma de förändringar som gjorts i den gemensamma läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet i avsikt att stödja reformen och för att stärka den fortsatta pedagogiska integreringen och samverkan mellan personal med olika yrkeskompetenser. I regleringsbrevet har också regeringen avsatt att användas för förstärkning av utvecklingsinsatser vad gäller integration mellan förskoleklass, grundskola och fritidshem. Regeringens uppfattning är att fortsatt utvecklingsarbete med fokus på pedagogisk och innehållsmässig integrering mellan förskola, skola och fritidshem är nödvändigt. Ledningspersonalens betydelse i sammanhanget bör särskilt uppmärksammas. Utbildning har central betydelse för allas möjligheter såväl på arbetsmarknaden som i samhällslivet i övrigt. Det gäller i synnerhet för elever och studerande med funktionshinder. Trots detta har människor med funktionshinder som grupp räknat en lägre utbildningsnivå än befolkningen i övrigt. Funktionshindrade är fortfarande underrepresenterade inom högskolan. I detta ligger en utmaning för hela utbildningssystemet, från förskolan till den högre utbildningen. I budgetpropositionen aviserade regeringen att medel även fortsättningsvis skall avsättas för kompetensutveckling av personal som arbetar med elever med grav språkstörning i kommunerna. Regeringen aviserade dessutom att medel skall avsättas för riktad kompetensutveckling för personal som arbetar med elever med synskada och ytterligare funktionshinder. Syftet med satsningen är att dessa elever i större utsträckning skall kunna erbjudas en utbildning anpassad efter elevernas behov nära hemmet. Utredningen om läromedel för barn, elever och (dir. 2001:65) skall Med utgångspunkt från utredningens slutsatser skall statens engagemang för framställning och anpassning av läromedel och studiematerial för barn, elever och vuxna med funktionshinder ses över. Utredningen om Visstidsplaceringar (dir. 2002:36) har i uppdrag att utreda hur visstidsplaceringar vid Resurscenter syn och Resurscenter tal och språk vidare kan utvecklas. Utredningen skall enligt direktiven fokusera på den enskilde elevens behov. Om elevens förutsättningar och behov så kräver bör en placering vid resurscentret kunna innebära att elevens hela skolgång förläggs till resurscentret. Utredaren skall slutredovisa uppdraget . Enligt den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Från patient till medborgare (1999/2000:79) bör sektorsmyndigheterna få förtydligat ansvar. har redovisat mål för sin del av de handikappolitiska målen. Enligt redovisningen skall verket ge stöd, vara samlande och pådrivande utifrån sitt myndighetsansvar och uppdrag. kommer kontinuerligt att följa upp och utvärdera arbetet inom sektorn fram . sektorsansvar för handikappfrågor bör kvarstå även efter myndighetsombildningen. Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommitté (U2002:01) som skall se över utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning. Kommitténs övergripande uppdrag är att lämna förslag till en utbildning av hög kvalitet som svarar mot de aktuella elevernas behov och förutsättningar. Kommittén skall i ett första skede redovisa dels 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 en analys av hur den utbildning och den undervisning som ges till barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning svarar mot deras behov och förutsättningar, dels en internationell studie. Detta uppdrag skall redovisas . Kommitténs förslag till en framtida utbildning skall redovisas . tillsatte regeringen en särskild utredare (dir. 1999:107) med uppgift att kartlägga och analysera den enskildes behov av vägledning i skolväsendet.