prop · GQ031d15 · 2003-01-01 00:00:00 — har uppdragit åt AMS och Svenska att skall definieras och hur etappmål för myndighe- samverka för ökad delaktighet och medfinansie- ten skall formuleras så att myndigheten uppfyller ring från länsarbetsnämnderna i socialfondsin- sin del av de handikappolitiska målen. satserna där dessa har en klar arbetsmarknadspo- get ingår att arbetet skall genomföras i samver- Genom en sådan samverkan kan kan med andra sektorsmyndigheter och handi- resurserna sammantaget öka för de olika aktö- rerna, till fördel för de arbetslösa. att ta ställning till de förslag som Svenska har i en gemensam rapport i respektive sektorsansvarig myndighet har läm- augusti redovisat nuvarande samverkan och en strategi för att utveckla denna. De insatser som görs inom arbetsmarknads- politiken kan också bidra till att nå mål för andra Inom vårdsektorn där deltidsarbets- löshet är vanligast har minskningen varit krafti- I de fall då de arbetsmarknadspolitiska målen, var drygt 29 000 deltids- uppgifterna och reglerna är förenliga med andra arbetslösa inom denna sektor och politikområdens mål och regelverk kan arbets- 17 000, vilket betyder en minskning med hela 42 marknadspolitiken bidra till dessa politikområ- En orsak till det goda resultatet är en ökad efterfrågan på arbetskraft i kombination Detta är möjligt och eftersträvas t.ex. inom de med att arbetsförmedlingarna arbetat mer inten- delar av regional utvecklings-, jämställdhets-, sivt med de deltidsarbetslösa i samverkan med integrations-, utbildnings-, storstads- och social- arbetsgivare och fackliga organisationer. politiken som har kontaktytor med arbets- nan viktig orsak är en ökande medvetenhet hos framför allt de kommunala arbetsgivarna om be- ny regional utvecklingspolitik i enlighet med re- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 geringens proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Målet för politiken är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Arbetsmarknadspolitiken har av regeringen pekats ut som ett politikområde som skall bidra till uppfyllandet av politikens mål. Inom politiken utgör de regionala tillväxtprogrammen basen för det långsiktiga arbetet för en hållbar regional utveckling. Företrädare inom politikområdet skall därför inom ramen för de kommande regionala tillväxtprogrammen bidra till att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås. Inom ramen för storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal görs ett stort antal insatser för att öka sysselsättningen i stadsdelar med låg förvärvsfrekvens. De arbetsmarknadspolitiska programmen är av central betydelse för att förbättra matchningen på arbetsmarknaden genom bl.a. utbildning eller andra kompetenshöjande insatser. I genomsnitt var drygt 111 500 personer i någon form av konjunkturberoende program , se diagram 4.3 och tabell 4.2. Diagram 4.3 Antal deltagare i konjunkturberoende program Arbetsmarknadsutbildning är en av de viktigaste insatserna för att stärka den enskildes möjligheter till arbete som s.k. flaskhalsar på arbetsmarknaden kan motverkas. Arbetsmarknadsutbildningen är inriktad mot yrken där arbetskraftsbrist råder eller bedöms kunna uppstå och bidrar därmed till en ökad sysselsättning. I genomsnitt deltog drygt 15 000 personer i någon form av yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning och drygt 13 000 i förberedande arbetsmarknadsutbildning . I varje län finns det regionala kompetensråd som är sammansatta av en rad olika aktörer, bl.a. representanter från länsarbetsnämnden, , näringslivet, arbetstagarorganisationer, kommunförbundet, universitet och högskola. De flesta regionala kompetensråd har tagit initiativ till en gemensam analys av kompetensförsörjningsfrågor i länet och inom arbetsmarknadsområdet. Analyserna har i många fall använts som underlag för konferenser eller informationsmaterial för olika målgrupper i syfte att lyfta fram utbildnings- och rekryteringsbehov i länen. Aktivitetsgarantin syftar till att minska långtidsarbetslösheten och motverka andelen långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingarna. Den innebär även att rundgången mellan perioder av öppen arbetslöshet och deltagande i program upphör. deltog närmare 32 000 personer i genomsnitt i olika program inom ramen för aktivitetsgarantin. I takt med en ökad efterfrågan på arbetskraft har arbetslösheten minskat och sysselsättningen ökat även för personer med utländskt medborgarskap. Förändringarna har varit mer påtagliga för dessa än för andra grupper. Arbetslösheten är dock fortfarande väsentligt högre och sysselsättningen lägre för denna grupp än för genomsnittet. AMS måste även fortsättningsvis prioritera arbetet med att få dem som står längst från arbetsmarknaden i arbete. Diagram 4.4 Sysselsättningsgrad för samtliga medborgare samt utländska medborgare 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 Regeringen har avsatt för riktade insatser för att öka sysselsättningen bland invandrare. Av dessa medel fick AMS 65 miljoner kro- nor för en satsning på kompletterande utbildning inom bristyrken för personer med utländsk högskoleutbildning och för att tillgodose behovet av tvåspråkig personal inom vård- och omsorg. Regeringens uppdrag till AMS var att använda för detta syfte. Satsningen har fortsatt , då avsatts för ändamålet. gjordes en begränsning av målgruppen för utbildningarna som bara omfattar högskoleutbildade. Detta berodde på att AMS gjorde bedömningen att utbildningen på gymnasienivå kunde genomföras inom ramen för ordinarie verksamhet. deltog drygt 1 700 personer i dessa aktiviteter. Yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning genomfördes inom följande områden/yrken: tele, data och elektronik, kompletteringsutbildning med praktik för sjuksköterskor, läkare, tandläkare, kompletterande lärarutbildning samt omvårdnadsutbildning med extra svenskundervisning. av utbildningssatsningen avsåg bristyrken på högskolenivå. En nära samverkan har vid planeringen av insatserna skett med landsting, kommuner och företag och med parterna på arbetsmarknaden. En avrapportering till regeringen av det första årets verksamhet visade att utbildningen fortfarande pågick för flertalet. Kvinnor respektive män har totalt sett fått del av de konjunkturberoende programmen motsvarande deras andel av de arbetslösa. Könsfördelningen har dock varit ojämn inom enskilda konjunkturberoende program och insatser. Störst skillnad fanns inom anställningsstöden, där män utgjorde cirka två tredjedelar av de kvarstående deltagarna. De främsta förklaringarna till detta är att män utgjorde en större andel av de långtidsarbetslösa/-inskrivna än kvinnor samt att anställningsstöd är vanligt inom branscher där män dominerar. Även i stöd till start av näringsverksamhet var männen överrepresenterade i förhållande till deras andel av arbetslösheten. Utbildningsinriktningarna följde alltjämt ett traditionellt könsrollsmönster. var kvinnor överrepresenterade bland utbildningar inom vård- och kontorssektorn och underrepresenterade bland utbildningar inom bygg- och tillverkningsyrken. tilldelades för s.k. brytprojekt. Huvudsyftet var att utveckla metoder och arbetssätt som bidrar till att bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ning av tyngdpunkten från metodutvecklingsprojekt till implementeringsprojekt. Större krav ställs därmed på att projektägaren skall ta ansvar för brytprojektets genomförande och för att de erfarenheter och metoder som utvecklats genom projektet skall tas till vara och föras in i AMV:s ordinarie verksamhet. Regeringen gav AMS ett särskilt uppdrag att redovisa insatser som genomförts för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. AMS har analyserat insatserna och utarbetat en strategi för det fortsatta arbetet med att bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden. antogs nya riktlinjer för AMV:s arbete för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Huvuddragen i strategin är att det arbetsmarknadspolitiska jämställdhetsuppdraget skall integreras i all verksamhet och i all verksamhetsuppföljning inom AMV. Europeiska socialfondens mål 3 och motsvarande del av mål 1 innebär att resurserna för jämställdhetsinsatser och insatser för integration och mångfald förstärks med totalt ca . I avsikt att förbättra möjligheterna för arbetshandikappade på den framtida arbetsmarknaden har regeringen tillsatt två utredningar, dels utredningen program för personer med nedsatt arbetsförmåga (dir. 2002:22) som skall redovisas , dels utredningen och inriktning av (dir. 2002:34) vars uppdrag skall redovisas . Även de rörlighetsstimulerande åtgärderna kommer att ses över (dir. 2002:80). I budgetpropositionen 2002 aviserades regeringens avsikt att återkomma till med ett förslag angående en försöksverksamhet med ett s.k. friår . Utformningen av friåret har dock inneburit att något riksdagsbeslut inte erfordrats. Försöksverksamheten bedrivs i 12 kommuner. Friåret innebär att den som har en anställning skall kunna ta ledigt och att en arbetslös person får vikariera för den friårsledige. Den friårsledige får statlig ersättning i form av aktivitetsstöd som motsvarar av den arbetslöshetsersättning han eller hon skulle ha fått som arbetslös. Verksamhetens arbetsmarknadspolitiska effekter kommer att utvärderas av IFAU. Utvärderingen kommer att redovisas i delrapporter och 2003 samt i en slutrapport . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 avser dock att även utvärdera andra aspekter av försöksverksamheten på individnivå som har indirekta arbetsmarknadspolitiska effekter. Regeringen införde en försöksverksamhet med anställningsstöd kombinerat med utbildning inom vård och omsorg. Försöket innebär att kommuner och landsting, eller deras entreprenörer, kan anställa arbetslösa inom vården på heltid tills vidare. De arbetslösa som anställs får på halvtid under tre terminer studera på en vuxenanpassad vårdutbildning. En ny form av anställningsstöd utgår till arbetsgiva- ren som utbildningskostnaden finansieras inom ramen för upphandlad arbetsmarknadsutbildning. För att få en väl fungerande arbetsmarknad är en geografisk och yrkesmässig rörlighet nödvändig. För att stimulera rörligheten på arbetsmarknaden infördes på försök bidrag för veckopendling . Bidraget skall riktas till arbetslösa som får arbete i regioner med arbetskraftsbrist och som har ett yrke där arbetslösheten är hög på hemorten. Tabell 4.2 Arbetsmarknadspolitiska program Skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare Särskilt anställningsstöd (och över) Förstärkt anställningsstöd (4-årsinskr.) Förstärkt anställningsstöd (2-årsinskr.) Aktiviteter inom vägledning och platsförmedling Kommunalt program för ungdomar <20 år Projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning Ungdomsgaranti för ungdomar 20-24 år 2Ingår i aktiviteter inom vägledning och platsförmedling . 3Inga nya deltagare efter 2001. Källa: AMS statistiktjänst Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Arbetslöshetsersättning lämnas vid arbetslöshet som kompensation för inkomstbortfall eller som grundbelopp. Ett grundläggande villkor för ersättning är att den arbetslöse aktivt söker nytt arbete. I de arbetsmarknadspolitiska program- men lämnas aktivitetsstöd till deltagarna eller skattereduktion alternativt bidrag till arbetsgivare. Reglerna för arbetslöshetsförsäkringen har förändrats för att effektivisera sökprocessen och för att stärka arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring samt för att bryta rundgången mellan öppen arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska program. Arbetsmarknadspolitiska program med aktivitetsstöd återkvalificerar inte längre till nya perioder med arbetslöshetsersättning. får den arbetslöse begränsa sitt arbetssökande. Därefter ställs krav på den sökande om både yrkesmässig och geografisk rörlighet. För att följa upp förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen följer regeringen de arbetslösas sökbeteende bl.a. genom tilläggsfrågor i SCB:s arbetskraftsundersökningar. Där framgår antalet timmar den arbetssökande lägger ner på att söka arbete, antalet arbetsgivarkontakter på och utanför hemorten samt vilka sökkanaler som används. Redan nu går det att konstatera att andelen som använder mer än en sökkanal har ökat något sedan införandet av reformen. presenterade sitt betänkande Nya förmånsrättsregler (SOU 1999:1) . Betänkandet, som bland annat innehåller förslag angående löneskyddet vid konkurs, har remissbehandlats och bereds inom (). Proposition beräknas lämnas till . Rådets direktiv /987/EEG om tillämpning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagarna vid arbetsgivarens insolvens har reviderats. Ett ändringsdirektiv har antagits. Ändringen är bland annat föranledd av att EG- domstolen i ett antal domar behandlat s.k. transnationella situationer, dvs. när insolvensförfarandet inleds i en annan medlemsstat än den där arbetet utförs. Statskontoret har haft i uppdrag att se över administrationen, vilket redovisades i rapporten samlad administration av lönegarantin (1999:20). Rapporten har remissbehandlats och bereds inom (). Europeiska socialfondens mål 3 genomförs i enlighet med det av fastställda programdokumentet för programperioden 2000- 2006. Den övergripande strategin för det svenska mål 3-programmet, och för motsvarande del av 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 mål 1-programmet, är att stärka individernas ställning på arbetsmarknaden genom kompetensutveckling av såväl arbetslösa som sysselsatta. Även andra insatser som kompletterar den nationella sysselsättningspolitiken och som stödjer genomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin skall göras, bl.a. insatser som särskilt riktas till personer med utländsk bakgrund och funktionshindrade. Regeringen har i tidigare budgetpropositioner redogjort för de olika insatsområdena i mål 3. Mål 3-programmet omfattar totalt , varav socialfondsmedlen uppgår till . Från programmets start t.o.m. har totalt 26 000 projekt beslutats, vilka omfattar totalt 660 000 deltagare. Insatsområdet Kompetensutveckling för sysselsatta svarar för merparten av projekten och deltagarna. Den organisations- och kompetensanalys som skall föregå kompetensutvecklingen utgör här som väntat en särkilt stor andel. Övriga insatsområden, vilka främst avser arbetslösa, omfattar totalt 79 000 deltagare fördelade på cirka 1 400 beslutade projekt. Dessa projekt beräknas till betydande del medfinansieras inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska programmen. Den av AMV utbetalade medfinansieringen t.o.m. uppgår till . Gemenskapsinitiativet Equal syftar till att genom transnationellt samarbete främja nya metoder för att motverka all slags diskriminering och ojämlikhet i anknytning till arbetsmarknaden, vad avser såväl arbetslösa som sysselsatta. Equal skall fungera som en experimentverkstad för den europeiska sysselsättningsstrategin. En övergripande målsättning för det svenska Equal-pro- grammet är ett arbetsliv utan diskriminering och ojämlikhet och som är präglat av mångfald. Efter en förberedande fas i den första ansökningsomgången godkändes totalt 48 projekt, s.k. utvecklingspartnerskap, i . Dessa utvecklingspartnerskap representerar ett brett spektrum av nyskapande verksamheter inom ramen för syftet med programmet. Utvecklingspartnerskapen har en genomsnittlig budget om , varav utgörs av socialfondsmedel. Väsentliga inslag i Equal är spridning av resultaten och åtgärder för påverkan på bl.a. politiken, inom medlemsstaterna och på unionsnivå. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Inom utbildningspolitiken görs insatser som påverkar arbetsmarknadspolitiken. som avslutas har bidragit till att vuxna med kort utbildning har fått en möjlighet att bygga på med nya kunskaper och därmed också stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Det är angeläget att stödet till vuxnas lärande fortsätter och därför har beslutat om att ett riktat statsbidrag som införs till den kommunala vuxenutbildning. ersätts det särskilda utbildningsbidraget av ett nytt rekryteringsbidrag till vuxna (prop. 2001/02:161, bet. 2001/02:UbU15, rskr. 2001/02:312). Avsikten med rekryteringsbidraget, som lämnas , är att rekrytera kortutbildade vuxna som antingen är eller riskerar att bli arbetslösa. Det är kommunerna som prövar om den sökande har förutsättningar att få bidraget, men kommunerna skall också verka för att samråd sker med arbetsförmedlingen eller andra parter så att bidraget kommer dem till del som också har det största behovet av kompetensutveckling. För angavs följande mål för arbetsmarknadspolitiken: En väl fungerande arbetsmarknad med full sysselsättning och god ekonomisk tillväxt. Arbetsmarknadspolitiken skall bidra till att nå målet full sysselsättning. Målet för arbetsmarknadspolitiken är fastställt mot bakgrund av de uppgifter för arbetsmarknadspolitiken som beslutat om: Medverka till en effektiv matchningprocess med korta vakans- och söktider. Öka de arbetslösas kunskaper. Stödja dem som har svårast på arbetsmarknaden. Underlätta och stimulera omställning på arbetsmarknaden med arbetslöshetsförsäkringen. AMV har en central roll i utförandet av de arbetsmarknadspolitiska uppgifterna och därmed måluppfyllelsen för arbetsmarknadspolitiken. De mål som regeringen angivit för den arbetsmarknadspolitiska verksamheten kan sammanfattas enligt tabell 4.3. Tabell 4.3 Kvantitativa mål för AMV och budgetåren 2000, 2001 och 2002 Antal i särskilda program för 1Resultaten bygger på halvårsdata. Vissa målsättningar är inte heller jämförbara med 2001, t .ex. 2Sökande som varit inskriven på arbetsförmedlingen . Långtidsinskrivningen bryts av arbete som varar . Källa: AMS årsredovisningar 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 För att resultaten av arbetsmarknadspolitiken skall kunna bedömas krävs tillgång till oberoende fakta framtagna med etablerade vetenskapliga metoder. inrättade regeringen stitutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering, IFAU. Som lokaliseringsort valdes för att underlätta ett nära samarbete med universitetsvärlden. IFAU:s uppgift är att främja, stödja och genomföra utvärderingsstudier av arbetsmarknadspolitiskt motiverade insatser, arbetsmarknadens funktionssätt samt att bedriva utvärdering av effekterna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet. Vid IFAU finns en projektportfölj med ett femtiotal utredningar. publicerar institutet mer än 30 rapporter. Många av dessa används av regeringen som underlag för beslut och resultatbedömningar. Rapporterna används också av och förekommer i den allmänna samhällsdebatten. Dessutom har AMS en utredningsenhet som tillsammans med Statskontoret bidrar till regeringens beslutsunderlag. Medverka till en effektiv matchningsprocess med korta vakans- och söktider anmäldes över 474 000 lediga platser till den offentliga arbetsförmedlingen. Jämfört med 2000 var det drygt 48 000 färre platser. AMS fastställde målet att av arbetsgivarna skall ha fått tillräckligt med sökande för att kunna anställa inom rimlig tid. Re- sultatet blev och därmed uppnåddes inte målet. Generellt sett var det svårt att få tillräckligt med sökande till platser inom hälso- och sjukvårdsområdet, framför allt gäller det läkare och sjuksköterskor. Inom industrin har den minskade efterfrågan lett till ett större utbud av sökande och därmed också fler platser som fått sökande. av dessa platser har fått sökande inom rimlig tid för att kunna anställa. Det finns också regionala skillnader. I har en större efterfrågan på arbetskraft bidragit till ett generellt lägre resultat jämfört med övriga landet. Länets resultat väger tungt i sammanställningen och är en orsak till att målet inte uppnåddes. En viktig del i matchningen mellan lediga jobb och arbetssökande är en fungerande sökprocess. För att uppnå en effektiv sökprocess är den individuella handlingsplanen ett viktigt instrument. har regering och riksdag påtalat vikten av att arbetslösa skall ha en kvalitativt bra handlingsplan. Arbetet med handlingsplanernas kvalitet har också fortsatt . Resultaten har dock ännu inte nått tillfredsställande nivåer. Målsättningen att samtliga arbetslösa skall ha en handlingsplan är fortfarande avlägset. AMS har satt ett mål där kvalitén och delaktigheten på ett tydligare sätt än tidigare satts i fokus. Utvecklingen är positiv, t.ex. har den sökandes delaktighet ökat. I AMS sökandeundersökning anger att de har en handlingsplan som är upprättad tillsammans med arbetsförmedlingen. Motsvarande siffra året innan var . Den geografiska och yrkesmässiga rörligheten är av central betydelse för matchningen på arbetsmarknaden. uppgick andelen kvarstående interlokalt arbetssökande till . Andelen interlokalt arbetssökande ökar marginellt beroende på arbetslöshetstidens längd. Motsvarande andel bland samma personer uppgick till . Andelen personer som söker fler än ett arbete ökar med arbetslöshetstiden. uppgick andelen som söker minst två yrken till . var andelen för samma personer. Ef- ter skall den arbetslöse vidga sitt sökområde både geografiskt och yrkesmässigt. Andelen av de arbetslösa som använder mer än en sökkanal ökar. uppgav av de arbetslösa att de använder sig av mer än en sökmetod. Det är en ökning jämfört med föregående år. Resultatet för tyder på en fortsatt ökning. Utvecklingen med tjänster som erbjuds på Internet genom Sökandebanken och Platsbanken fortsätter. AMS hemsida utgör den mest besökta och använda svenska Internetsidan. hade Platsbanken 438 000 unika besökare. Det är en ökning med 82 jämfört med året innan då 356 000 unika besök gjordes. Öka de arbetslösas kunskaper Genom att öka de arbetslösas kompetens underlättas omställningen på arbetsmarknaden som den enskildes ställning stärks och risken för att flaskhalsar uppstår minskar. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Arbetsmarknadsutbildningen spelar en central roll för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att motverka flaskhalsar och förhindra inflationsdrivande löneökningar till följd av arbetskraftsbrist. Arbetsmarknadsutbildningen fyller också en viktig fördelningspolitisk funktion genom att medverka till att stärka arbetssökande med svag ställning på arbetsmarknaden. Vilken av arbetsmarknadsutbildningens båda funktioner som ges politisk prioritet är beroende av konjunkturens växlingar och avspeglar sig i inriktning och dimensionering av utbildningen. I ett tillväxtperspektiv är arbetsgivarens behov av Tabell 4.4 Arbetsmarknadspolitiska program kompetent arbetskraft av central betydelse. är det viktigt att behålla fokus på individens utbildningsbehov. För att kunna rekrytera vidare till den yrkesinriktade utbildningen är det angeläget att genom förberedande utbildning höja kompetensen hos arbetssökande som har svårt att få arbete. Ett problem är emellertid att enbart av deltagarna i den förberedande utbildningen fortsätter till yrkesinriktad utbildning. AMS har uppmärksammat detta förhållande och insatser genomförs för att vända utvecklingen. Andel i arbete efter avslutat program (%) Stöd till start av näringsverksamhet Förstärkt anställningsstöd (för 2-årsin- Särskilt anställningsstöd, personer fyllda Förstärkt anställningsstöd (4-års in- Kommunalt program, ungdomar under Ungdomsgaranti för ungdomar 20-24 år Aktiviteter inom vägledning och plats- Jobbsökar-/vägledningsinsatser (utanför Projekt med arbetsmarknadspolitisk in- 2Infördes (få deltagare) 3Inga nya deltagare efter 2001 4Ingår i aktiviteter inom vägledning och platsförmedling from 2002. Källa: AMS statistiktjänst Det mål som har funnits för arbetsmarknadsutbildningen , att av deltagarna skall ha ett arbete senast efter avslutad arbetsmarknadsutbildning, har medverkat till en ökad fokusering på att utbildningen skall leda till reguljära arbeten inom områden där det råder brist på arbetskraft eller där man förutser att flaskhalsar kan uppstå. Resultatet har förbättrats, inte minst inom vård och omsorg där av deltagarna enligt mätningen får arbete efter avslutad utbildning. I genomsnitt fick arbete efter avlutad arbetsmarknadsutbildning. ökade placeringsgraden till i genomsnitt och värt att notera är att hade av deltagarna fått arbete .