prop · GR0319 · 2003-10-22 00:00:00 — Återstår något utrymme upptill kan näste ägare ha rätt att utnyttja detta under förutsättning att fönstren installeras och att dessa betalas separat och inte ingår i köpeskillingen av fastighe- ten. En annan konsekvens av den valda systematiken är att om en fysisk person äger ett småhus som han inte bor i själv utan någon annan bor där så omfattas en sådan ägare inte av reglerna även om den som bor i huset är permanent bosatt där. Vid en nybyggnation installeras ett uppvärmningssystem ofta innan någon person blivit folkbokförd på fastigheten. kan det till och med vara så att husfabrikanten är ägare till småhuset för installationen. I dessa fall bör skattereduktion kunna ges under förutsätt- ning att ägaren eller beställaren bosätter sig permanent på fastigheten och att beställaren vid bosättningstidpunkten också är ägare. Bosättning skall ske under småhusets nybyggnadsår. Med nybyggnadsår avses det år då den övervägande delen av småhuset tas i bruk eller kan tas i bruk. Om småhuset är klart först sent kan det innebära att för att kunna erhålla skattereduktion måste ägaren vara både bosatt och folkbokförd, eller ha anmält permanent flyttning . Rätten till skattereduktion bör också kunna tillkomma vissa juridiska personer som inte skulle omfattas av reglerna om man begränsar tillämp- ningen till det fallet att ägaren skall vara bosatt i det aktuella småhuset. Det gäller i första hand bostadsrättsföreningar som äger småhus. När det gäller installation av energieffektiva fönster bör skattereduktion kunna ges även för bostadsrättsföreningar. När det däremot gäller installation av biobränsleeldade uppvärmningssystem bör skattereduktion inte kunna ges när det är fråga om småhus som uppförs av en bostadsrättsförening. sådana fall är situationen annorlunda än när en fastighetsägare i ett direkt Prop. 2003/04:19 ägt småhus överväger de installationer som skall göras. bakgrund härav ifrågasättas om en skattereduktion i föreningsfallen skul- le få den avsedda stimulanseffekten. Reglerna gäller inte bara småhus på småhusenheter utan även vissa småhus på lantbruksenheter. Ett bostadshus på en lantbruksenhet kan vara småhus om den innehåller upp till tio lägenheter. Avsikten är dock att endast småhus på lantbruk som liknar andra småhus skall omfattas. Därför sätts det för denna kategori en gräns som innebär att reglerna i lantbruksenhetsfallen endast gäller småhus som innehåller högst två bo- städer. Konsekvensen av detta är att rätten till skattereduktion tillkommer den småhusägare som som installationen gjorts ägt fastigheten och varit bosatt där. Om småhuset ägs av ett privatbostadsföretag går det inte att kräva att ägaren skall vara bosatt på fastigheten. I stället bör i ett sådant fall krävas att småhuset används för permanent boende, av med- lem eller delägare. Inte heller vid nyproduktion är det alltid möjligt att ha ägar- och bosättningskrav vid själva installationstidpunkten. Regeringens förslag: Skattereduktion tillgodoräknas ägaren med 30 procent av den del av underlaget för skattereduktion som överstiger Skattereduktion får ges med högst för installation av energieffektiva fönster och med högst för installation av biobränsleeldade uppvärmningssystem per småhus Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: och påtalar att det inte före- ligger överensstämmelse mellan lagtexten och promemorian när det gäl- ler möjligheten att ansöka om skattereduktion mer än en gång. anser att storleken på skattereduktionen förefaller låg med tanke på vad det kostar att installera energieffektiva fönster respektive biobränsleelda- Verket anser att det ter sig tveksamt om antalet installationer kommer att öka. anser inte att promemo- rian är helt entydig vad gäller skattereduktionens storlek för privatbo- Skälen för regeringens förslag: Marknaderna för de typer av installa- tioner som föreslås i denna promemoria är begränsade. beror framför allt på de relativt stora initiala kostnader som dessa instal- lationer medför men också på en betydande okunskap om dessa energief- I promemorian föreslogs att skattereduktion för de nämnda installatio- nerna skulle få göras med ett belopp som motsvarar av den del av underlaget för skattereduktionen som översteg . Skattereduktion skulle då kunna erhållas med högst för installation av energieffektiva fönster i befintliga småhus och med högst för installation av biobränsleeldade uppvärmningssystem i Detta innebär att ett privatbostadsföretag får högst per småhus som ingår i privatbostadsföretaget. 2003/04:19 ringen anser med beaktande av den finansiella ramen att detta är en rim- Det kan diskuteras om det i stället för att ge skattereduktion för faktis- ka utgifter för installation av biobränsleeldade uppvärmningssystem vid nyproduktion skulle vara bättre att ge ett schablonavdrag eftersom det i vissa fall möjligen kan vara svårt att få fram den faktiska kostnad som belöper på just uppvärmningen. Generellt sett skulle ett schablonavdrag rimligen förenkla både för husproducenterna och för fastighetsägarna. När det gäller nyproducerade småhus är det vanligt att husköparen beställer ett s.k. prefabricerat småhus där en viss standard, såsom uppvärmning, ingår. För detta betalas ett paketpris. Om husköparen beställer något därutöver så avtalas om vad detta tillägg kostar och om något som ingår i paketpriset tas bort avtalas på motsvarande sätt om en reducering av priset. Eftersom skattereduktion ges endast för utgiften för material vid installation av biobränsleeldade uppvärmningssystem bör det emellertid inte innebära några större problem att avgränsa vad som belöper på det biobränsleeldade uppvärmningssystemet och ange den faktiska utgiften för detta. Det bör också påpekas att en ägare till ett småhus oavsett vilken metod som används på vanligt sätt måste kunna visa dels att ett biobränsleeldat uppvärmningssystem har installerats, och dels att detta system uppfyller de kvalitetskrav som uppställs för att skattereduktionen skall kunna beviljas. Det måste således finnas ett krav på dokumentation även i det fall att beloppet skulle ges schablonmässigt. Med hänsyn till detta och då det inte synes vara svårt att redovisa de faktiska utgifterna bör det vara de faktiska utgifterna som skall ligga till grund för skattereduktionen. Lagtekniskt innebär det samma lösning som gäller för installation av energieffektiva fönster. Om en ägare installerar energieffektiva fönster i ett och samma småhus vid ett flertal tillfällen skall den sammanlagda skattereduktionen för des- sa installationer begränsas till den aktuella lagstiftningen föreslås gälla, dvs. och till och med . Det är dock viktigt att ansökan för en installation görs inom de tidsramar som anges i lagen. Finns det flera ägare till en fastighet bör skattereduktionen uppgå till högst så stor andel av den totala skattereduktionen för fastigheten som svarar mot delägarens andel i fastigheten när miljöinstallationen gjordes. Om en person gör en investering och sedan avlider har hans dödsbo enligt allmänna regler rätt till skattereduktion. Regeringens förslag: beslutar om skattereduktion efter särskild ansökan. Ansökan skall ha kommit in året då den miljöförbättrande installationen utfördes. Skattere- duktionen skall tillgodoräknas vid debitering av slutlig skatt på grund av taxeringen eller om taxering inte sker detta år vid efter- följande taxering. Kommer ansökan in senare än året då den miljöförbättrande installationen utfördes skall skattereduktion inte kunna ges. En ansökan skall ha kommit in . Beslut fattas av . Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: RSV och föreslår att kravet på att visa att en installation uppfyller uppställda krav skall gälla även för energieffektiva fönster. RSV anser att det även skall ställas krav på att det av faktura eller motsvarande handling framgår hur stor del av kostnaden som belöper på material och hur stor del som belöper på arbe- te. RSV och påtalar att det behövs förtydligande när det gäller ansökningstidpunkten. anser att det administrativa förfa- randet skulle kunna hanteras av länsstyrelserna och på samma sätt som investeringsstimulans för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder. Flera av de senaste energistöden har även handlagts av länsstyrelserna och och det finns därför datoriserade system för detta. Skälen för regeringens förslag: I den ovan angivna motionen anges att det s.k. ROT-avdraget bör tjäna som förebild. har föreslagit att det administrativa förfarandet i stället skulle ske inom ramen för deras verksamhet och med den uppbyggda kunskap och med de datoriserade system som de har till sitt förfogande. Regeringen har i det föregående tagit ställning till att reglerna skall utformas såsom en skattereduktion. Häri ligger också att det inte bör komma ifråga att någon annan myndig- het än administrerar och prövar ärendena. Frågan om skattereduktion för vissa miljöinvesteringar bör dock inte hanteras inom ramen för det ordinarie taxeringsförfarandet. I stället bör på samma sätt som gällde för ROT-avdraget beslut om skattereduktion fattas för sig. En ansökan om skattereduktion för miljöförbättringar skall vara skrift- lig och ges in till . Ansökan skall innehålla uppgifter om sö- kandens personnummer eller organisationsnummer, fastighetens beteck- ning, sökandens andel i fastigheten, vilka miljöförbättrande installationer som utförts på fastigheten och när dessa utförts samt underlaget för yrkad skattereduktion. Regeringen delar uppfattningen att till en ansökan för en miljöinstalla- tion skall bifogas ett intyg eller annan handling som visar att installatio- nen uppfyller de krav som ställs för att kunna erhålla skattereduktion. Till ansökan skall också bifogas en kopia av faktura eller annan handling där det framgår vilken installation som gjorts och utgiften för denna. Det skall framgå hur stor del av utgiften som belöper på material respektive arbete. Uppgift om när betalning skett skall också bifogas ansökan. Ansökan om skattereduktion skall ha kommit in till året då installationen gjordes. En installation skall anses ha skett när samtliga moment i installationen har slutförts. Om en beviljad skattereduktion inte kan utnyttjas helt vid den taxering då den enligt ansökan skall avräknas kan den inte sparas till ett senare år. Beslut om skattereduktion på grund av en ansökan som kommit in och som avser avräknas vid taxe- ring. En ansökan som kommit in och som avser avräknas vid taxering. avräkning vid taxering. En ansökan skall ha kommit in senast Prop. 2003/04:19 för att kunna prövas. Det är inte möjligt att välja vilket år skattereduktionen skall avräknas. 5.6Omprövning, överklagande, straffansvar m.m. Regeringens förslag: Skattebetalningslagens (1997:483) bestämmel- ser om debitering av slutlig skatt skall tillämpas i fråga om skattere- duktionen. Skattebetalningslagens bestämmelser skall även tillämpas vid omprövningar och överklaganden. Av en särskild paragraf skall framgå att den erhållna skattereduktionen inte skall påverka anskaff- ningsutgifter, anskaffningsvärden eller förbättringsutgifter vid en framtida försäljning av småhuset. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag förutom att regeringen föreslår en ny paragraf där det framgår att skattereduktionen inte skall beaktas vid beräkning av kapitalvinst vid försäljning av småhuset. Remissinstanserna: RSV föreslår vissa lagtekniska förändringar. RSV föreslår även att det av lagtexten skall framgå att skattereduktion enligt den nu föreslagna lagen inte skall beaktas vid beräkningen av anskaff- ningsutgifter och förbättringsutgifter vid avyttring av småhuset. Skälen för regeringens förslag: beslut om skattereduk- tion bör kunna omprövas om sökanden begär det eller om det finns andra skäl. Bestämmelserna i 21 kap. skattebetalningslagen (1997:483) blir då tillämpliga. När det gäller förfarandet vid överklagande blir bestämmel- serna i 22 kap. skattebetalningslagen tillämpliga. Regeringen delar RSV:s uppfattning att lagtexten bör förtydligas på så sätt att en paragraf bör reglera omprövning och överklagande medan en annan paragraf bör reglera avräkningen av skattereduktionen vid debite- ringen av slutlig skatt. Att vid ansökan om skattereduktion uppsåtligen eller av grov oaktsam- het lämna oriktig uppgift som leder till att skattereduktion beviljas eller beviljas med för högt belopp omfattas av reglerna om straffansvar i skat- tebrottslagen (1971:69). Någon särskild straffbestämmelse kan därför inte anses behövlig i den nu föreslagna regleringen. Reglerna om skatte- tillägg är inte tillämpliga i dessa ärenden. Regeringen delar RSV:s uppfattning att det av lagtexten bör framgå att de föreslagna reglerna inte påverkar den skattskyldiges rätt att vid en framtida försäljning dra av utgifter som legat till grund för skattereduk- tionen. Regeringens förslag: Lagstiftningen skall gälla för miljöförbättrande installationer som påbörjats tidigast under och av- slutats . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: , och Pelletsin- Prop. 2003/04:19 dustriernas anser att lagens giltighetstid är för kort. leder till en ryckighet som påverkar investeringsviljan negativt. föreslår att staten prioriterar generella långsiktiga regeländringar för att underlätta den industriella utveckling- en. När förslaget nu har presenterats bör det emellertid genomföras snabbt. påpekar att branschen inte har möjlighet att erbju- da energieffektiva fönster med högst 1,2 i U-värde till rimliga priser till ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag: Enligt motionen bör lagstiftningen vara tidsbegränsad och gälla under taxeringsåren 20042006, dvs. för installationer som görs från till och med . Lagstiftningen kommer emellertid tidigast att kunna beslutas av . Lagstiftningen är av- sedd att stimulera till vissa typer av miljöinstallationer. Detta talar för att lagen inte bör ges retroaktiv tillämpning. Även administrativa skäl talar emot en retroaktivitet. Lagstiftningen bör därför gälla installationer som påbörjas tidigast och avslutas . Flera remissinstanser har framfört att den aktuella perioden är för kort. I den ovan nämnda motionen anges att skattereduktion skall kunna ges . Detta tillstyrkte och beslutade i enlighet med detta. Regeringen anser att det inte är möjligt att förlänga perioden. Frågan om förläng- ning med måste därför tas upp . Det är emel- lertid viktigt att framhålla att det föreliggande förslaget är avsett att ge en stimulans till marknaden. Möjligheten att erhålla skattereduktion bör där- för inte vara permanent. 5.8Följdändringar i andra lagar fattar beslut om skattens storlek enligt den årliga taxeringen (grundläggande beslut om årlig skatt). Slutlig skatt kan också bestämmas genom omprövningsbeslut och till följd av beslut av domstol. Av 11 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483) framgår att med slutlig skatt avses summan av skatter och avgifter enligt 11 kap. 10 § nämnda lag minskad med vissa uppräknade skattereduktioner. Ett beslut om skattereduktion för miljöförbättrande installationer kommer att meddelas fristående och är inte ett taxeringsbeslut. Skattere- duktionen kommer att tillgodoräknas den skattskyldige vid debitering av slutlig skatt. Detta föranleder en komplettering av bestämmelserna i 11 kap. 9 § skattebetalningslagen. En ekonomisk förening eller ett aktiebolag som äger en fastighet där medlemmarna eller delägarna bor, är antingen en bostadsrättsförening, en bostadsförening eller ett bostadsaktiebolag. De civilrättsliga bestämmel- serna om bostadsrättsföreningar och bostadsrätter finns i bostadsrättsla- gen (1991:614), BrL. Både bostadsföreningar och bostadsaktiebolag kunde bildas före . Sådana föreningar och aktiebolag får finnas kvar men några nya får inte bildas (jfr punkt 4 av övergångsbe- stämmelserna till BrL). Vid inkomstbeskattningen har man skilt mellan äkta och oäkta bostadsföretag. I inkomstskattelagen (1999:1229), IL, används ut- trycket privatbostadsföretag i stället för äkta bostadsföretag. Termen pri- vatbostadsföretag omfattar bostadsrättsföreningar, bostadsföreningar och bostadsaktiebolag. Det finns inget särskilt uttryck i inkomstskattelagen för en förening eller ett bolag som inte uppfyller villkoren för att vara ett privatbostadsföretag. Ett sådant bostadsföretag brukar kallas ett oäkta bostadsföretag. Huvudregeln när det gäller inkomstbeskattningen av den som äger ett hyreshus är att beskattningen sker enligt en s.k. konventionell metod. Det betyder att ägaren tar upp hyror samt andra intäkter och gör avdrag för kostnader för drift, underhåll, värdeminskning m.m. Dessa regler gäller oavsett om ägaren är en fysisk person, ett bolag eller en ekonomisk före- ning. Reglerna gäller också om ägaren är ett bostadsföretag. Under vissa förutsättningar att företaget är ett privatbostadsföretag gäller emeller- tid särskilda regler både för företagets inkomstbeskattning och för hur medlemmarna beskattas, t.ex. när bostaden hyrs ut eller säljs. Definitionen av ett privatbostadsföretag finns i 2 kap. 17 § IL. Med ett privatbostadsföretag avses en svensk ekonomisk förening eller ett svenskt aktiebolag vars verksamhet till klart övervägande del skall bestå i att åt sina medlemmar eller delägare tillhandahålla bostäder i byggnader som ägs av föreningen eller bolaget. Vid kommunalskattelagens (1928:370), KL, tillkomst infördes en defi- nition av bostadsförening och bostadsaktiebolag som till stora delar över- ensstämmer med den nuvarande definitionen av privatbostadsföretag i 2 kap. 17 § IL punkten 1. De särskilda skattereglerna som gäller för ett privatbostadsföretag in- nebär att den konventionella beskattningen är ersatt av en schablonbe- skattning. Bestämmelser om schablonbeskattning av privatbostadsföretag infördes (prop. 1954:37, bet. 1954:BevU18, SFS 1954:51). Reglerna om hur schablonbeskattningen skall gå till finns i 39 kap. 2527 §§ IL. Schablonen täcker alla fastighetsinkomster och innebär att föreningen tar upp av taxeringsvärdet och drar av kostnader för räntor och, om det är aktuellt, tomträttsavgäld. Om privatbostadsföre- taget har andra inkomster, t.ex. av caféverksamhet eller av en motionsan- läggning som företaget driver, skall sådana inkomster beskattas enligt vanliga regler. Privatbostadsföretag är skattskyldiga till fastighetsskatt. När reglerna om schablonbeskattning först infördes överlämnades det åt rättspraxis att avgöra om en förening eller ett bolag uppfyllde förut- sättningarna för att kunna schablonbeskattas. Bestämmelserna ändrades (prop. 1957:3, bet. 1957:BevU5, SFS 1957:57). I förarbetena finns vissa uttalanden om vilka företag som skulle omfattas av schablon- beskattningen (prop. 1957:3 s. 32 f.). meddelade anvisningar om att bostadsföretag där av hela tax- eringsvärdet för företagets fastighet belöpte på lägenheter som upplåtits åt medlemmar skulle schablonbeskattas. Härefter har () gett ut rekommendationer om gränsdragningen. De senaste är , RSV S 1999:43. I inkomstskattelagen har det tidigare uttrycket uteslutande eller huvud- sakligen bytts ut mot till klart övervägande del. Anledningen till detta är att i inkomstskattelagen skall kvantifierande uttryck användas på ett kon- sekvent sätt. Till klart övervägande del skall representera cirka 60 pro- cent och uppåt och användningen av detta uttryck innebär därför en kodi- fiering av praxis. har i ett förhandsbesked kommit fram till att en bostadslägenhet som är upplåten med bostadsrätt till en juridisk person inte skall räknas in i den kvalificerade användningen (RSV:s rättsfallsprot. 20/99). Förhandsbeskedet har inte överklagats. En förening eller ett bolag som inte uppfyller villkoren för att vara ett privatbostadsföretag skall, som sagts, beskattas konventionellt för in- komsterna. På medlemsnivå gäller på motsvarande sätt att bostadsrättsin- nehavaren beskattas som medlem i en ekonomisk förening eller delägare i ett aktiebolag. Hyresvärdet motsvarar en utdelning och är därför skatte- pliktigt. Det betyder att om avgiften understiger vad en motsvarande hy- resrätt skulle ha kostat att hyra skall överskjutande del beskattas. Någon beskattning av hyresvärdet skall inte ske om bostaden finns i en schablonbeskattad förening, dvs. i ett privatbostadsföretag. Särskilda reg- ler gäller vid beskattningen av kapitalvinst som uppkommer om en lä- genhet i ett privatbostadsföretag säljs eller hyrs ut. 6.1.1.1Vilken tidpunkt är avgörande för bedömningen av bostads- företagets verksamhet? Det saknas en uttrycklig bestämmelse om bedöm- ningen av om ett bostadsföretag är ett privatbostadsföretag skall göras. När det gäller den löpande beskattningen anger RSV i sina rekommenda- tioner att bedömningen bör göras utifrån förhållandena vid beskattnings- årets utgång. Det gäller dock inte kapitalvinstbeskattningen vid avyttring av andelar i privatbostadsföretag. I det fallet gäller en särskild regel i 46 kap. 3 § IL om att bedömningen skall göras vid beskattningsårets in- gång. Regeringsrätten har i ett rättsfall (RÅ 2001 ref. 74) angående upp- skovsavdrag ansett att bestämmelsen i 2 kap. 10 § IL är avgörande för tidpunkten att bedöma vad som är ett privatbostadsföretag. Bestämmel- sen tar sikte på den löpande beskattningen av en bostadsrätt, dvs. om be- skattningen skall tas upp i inkomstslaget kapital eller näringsverksamhet. Avgörande för den bedömningen är förhållandena vid kalenderårets ut- gång. Om bostaden överlåtits , skall i stället förhållandena på överlåtelsedagen vara avgörande. Regeringsrätten slog i rättsfallet fast att när en bostadsrätt avyttras skall vid tillämpningen av reglerna om upp- skovsavdrag bostadsföretagets karaktär avgöras för av- yttringen. har i ett förhandsbesked ansett att vid bestämmandet av beskattningskonsekvenserna när en bostadsrättsfö- rening avyttrar en fastighet är det förhållandena för avytt- ringen som skall vara avgörande för bedömningen av föreningens karak- tär (RSV:s rättsfallsprot. 15/02). Förhandsbeskedet har överklagats av RSV. Den första uppskovslagen på bostadsbeskattningens område, lagen (1968:276) om uppskov i vissa fall med beskattning av realisationsvinst, gällde ursprungligen bara kapitalvinster för tvångsavyttrade fastigheter. infördes en möjlighet att få uppskov med beskattningen av kapi- talvinst även vid frivillig försäljning av fastighet. tillkom lagen (1978:970) om uppskov med beskattning av realisationsvinst (prop. 1978/79:54, bet. 1978/79 SkU:16, rskr. 1978/79:86). Möjligheterna till uppskov slopades vid skattereform i sam- band med att det infördes särskilda takregler för kapitalvinstbeskattning- en av permanentbostäder. Takreglerna som var ett alternativ till en kon- ventionell vinstberäkning, innebar att skatten kunde beräknas till en viss procent av det pris för vilket den aktuella fastigheten sålts. Efter omfat- tande kritik mot reglerna om reavinstbeskattning av villor och bostadsrät- ter återinfördes reglerna om uppskov genom lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, UAL, (prop. 1993/94:45, bet. 1993/94:SkU11, rskr. 1993/94:105). avskaf- fades takreglerna. Bestämmelserna i gällde i motsats till sina före- gångare både fastigheter och bostadsrätter. Det nya uppskovssystemet tog sikte på den kritiserade s.k. flyttskatten och en utgångspunkt var att reglerna skulle gälla för bostadsbyten i ordets verkliga mening. Tidsgrän- serna för nyanskaffning och bosättning var betydligt kortare än enligt de gamla reglerna. Reglerna har förts över till 47 kap. IL. Bestämmelserna om uppskov gäller för fysiska personer. I två fall kan även ett dödsbo få uppskovsavdrag. Det ena fallet är att säljaren av ur- sprungsbostaden avlider innan han hunnit förvärva en ersättningsbostad. Det andra fallet är att han förvärvat en ersättningsbostad men avlidit in- nan han hunnit bosätta sig där. Efterlevande make eller sambo kan i båda dessa fall fullfölja bostadsbytet.