prop · GQ031d6 · 2003-01-01 00:00:00 — Från anslaget betalas också bidragsandel för arbetet i med att stärka konventionen om förbud mot biologiska vapen. Vidare täcks obligatoriska kostnader till följd av bl.a. uppföljnings- och granskningskonferenser för internationella konventioner. Den obligatoriska grundavgiften samt medlemsbidrag för vissa s.k. partsavtal till betalas via anslaget. Från anslaget betalas obligatoriska kostnader för andel av integrerade budget, gemensamt beslutade särskilda tilläggsbudgetar, kommunikationssystem, samt vissa andra av organisationen debiterade gemensamma kostnader. Budgeten finansieras genom två olika bidragsskalor. tillämpas ett nytt beräkningssätt för bidragsskalorna. andel av budgeten för missioner och projekt vars budget överstiger uppgår då till och för den gemensamma budgeten i övrigt till . EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). Anslaget används för att täcka obligatoriska kostnader för insatser i de fall där nationell finansiering av gemensamma insatser är påkallad. Detta gäller främst uttaxering avseende Satellitcentret i , och i , , båda i syfte att stärka EU:s förmåga att uppfylla sina åtaganden på krishanteringsområdet. Andra exempel är medarbetare och experter kopplade till EU:s gemensamma insatser där nationell finansiering påkallas i den gemensamma åtgärden. Övriga internationella organisationer. Anslagna medel för övriga internationella organisationer innefattar de obligatoriska bidragen till Permanenta skiljedomstolen i , den s.k. Fact Finding Commission under första tilläggsprotokollet till , havsrättsdomstolen i , havsbottenmyndigheten i , vars stadga träder i kraft , CCAMLR (Convention on the Conservation of ), del av regeringens bidrag till det , Antarktisfördraget (bl.a. för kostnader för ett sekretariat med placering i . Detta avses inrättas ), sekretariatet för Östersjöstaternas råd, deltagande i Wassenaar-arrange- manget och andra internationella exportkontrollarrangemang samt eventuella kostnader för skattejustering av pensioner för svensk personal som arbetat i de s.k. koordinerade organisationerna. Hit hör också bidrag till Haagakademien för internationell rätt och till för humanitär rätt i . Stödet till FN är en hörnsten i svensk utrikespolitik. Svensk medverkan i och finansiering av FN-beslutade fredsoperationer och fredsbyggande verksamhet är betydande. har fortsatt arbetat för att stärka och effektivisera FN och dess kärnverksamheter i bl.a. att främja fred och säkerhet, hållbar utveckling och stärka mänskliga rättigheter, detta genom att verka för en reform av FN:s fredsbevarande verksamhet i linje med de rekommendationer som den s.k. Brahimipanelen avlämnat och för ett intensifierat arbete i FN med förebyggande av väpnade konflikter. har även i övrigt arbetat för en mer effektiv och modern förvaltning av FN, inkluderande en övergång till mål- och resultatstyrning, förbättrad betalningsdisciplin och mer rättvisa bidragsskalor i syfte att trygga FN:s finanser och dess verksamhet på lång sikt. I budgetpropositionen framhöll regeringen att de svenska bidragen till FN:s freds- bevarande operationer skulle kunna komma att öka. Säkerhetsrådsbeslut om att etablera nya, stora fredsinsatser påverkar kraftigt kostnaderna. Detsamma gäller valutakursändringar, då beloppen är förhållandevis stora. Den väsentligt ökade kostnaden för uttaxeringen till FN:s fredsbevarande operationer har orsakats av en kombination av båda dessa faktorer, men framför allt av att nya stora FN-operationer lanserats och successivt byggts ut, exempelvis i Sierra Le- one och i . FN:s femtiosjätte generalförsamling påverkades naturligtvis kraftigt av terrordåden i . Den allmänna debatten senarelades av säkerhetsskäl. En insikt växte fram om att villkoren för internationellt samarbete hade förändrats. Världssamfundet samlades i FN kring gemensamma fördömanden och konkreta diskussioner om hur terrorism skall bekämpas. Den amerikanska kongressen beslöt strax efter att tillåta betalning av drygt hälften av skuld till FN, vilket medförde att organisationen på länge inte lider av akuta likviditetsproblem. Generalförsamlingen enades om en budget 2003 som medger en viss ökning av verksamheten vilket inte varit möjligt . har bidragit till att vidareutveckla samarbetet mellan EU och FN, inte minst vad gäller krishantering och konfliktförebyggande, ett arbete som fortsätter. har vidare arbetat aktivt inom organisationen för förbud mot kemiska vapen (Organization for the Prohibition of Chemical Weapons, OPCW) och inom ramen för den förberedande kommissionen för upprättande av provstoppsavtalets organisation (CTBTO). Syften med det svenska medlemskapet i är att bidra till demokratiseringsprocessen i de nya medlemsländerna, att verka för att den reformerade blir ett slagkraftigt instrument och att verka för stabilitet i sydöstra . Främjande av demokrati, respekt för mänskliga rättigheter samt rättsstatens principer är huvuduppgift. Verksamheten sträcker sig dock över ett vitt fält och omfattar även sociala frågor, kultur- och utbildningsfrågor etc. arbetar genom normbildning, genom samarbets- och biståndsprogram samt genom engagemang i konfliktområden som i västra och delrepu- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 bliken i syfte att främja en utveckling mot stabilitet och demokrati. Genom program inom den s.k. stabilitetspakten skapas förutsättningar för stärkande av demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna i sydöstra . Den stora tillströmningen av mål i är bekymmersam. Utvärdering av den avslutade reformprocessen av domstolens verksamhet pågår. arbete med dess tonvikt på att stärka demokrati och mänskliga rättigheter faller väl in under prioriteringarna i den svenska utrikespolitiken. Det är viktigt att processen i med ett större engagemang i nya medlemsstater fortsätter. De svenska insatserna avseende verksamhet är att bidra till organisationens fortsatta utveckling som ett regionalt säkerhetsorgan för kris- och konflikthantering och en förbättrad tillämpning av de åtaganden som medlemsstaterna gjort på olika områden, såsom demokrati, rättsstatlighet och mänskliga rättigheter samt ekonomi och miljö. Tyngdpunkten i arbete ligger på fältrepresentation med närvaro på och i , samt södra . Mandaten för de olika missionerna har formulerats utifrån situationen i varje enskilt land med ett gemensamt fokus på demokrati- och institutionsbyggande, inklusive ansvar för genomförande av val, utveckling av media, rättsväsende, mänskliga rättigheter och stöd till förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. Ett viktigt arbete utförs också av institutioner, Högkommissarien för frågor om nationella minoriteter (HCNM), Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) och Medierepresentanten, OSSEs medlemsstater har på högsta politiska nivå beslutat stärka samarbetet mellan och andra internationella organisationer. roll för fredsbevarande utvecklas. Implementeringen av lätta vapen-dokument (SALW) påbörjades . inleddes den årligt återkommande informationslämningen om import/export och antalet destruerade lätta vapen. Fördraget om observatörsflygningar trädde i kraft . blev fullvärdig medlem och flygningar i enlighet med fördraget kan därmed inledas. En ny prioritering för är att förebygga och förhindra internationell terrorism. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 är förhållandevis väl företrätt på ledande poster inom . /2003 ställer externa revisorer till förfogande. pågår inom departementet en studie om policy beträffande . Anslaget finansierar obligatoriska avgifter som är folkrättsligt bundet att betala för sitt medlemskap och andel av kostnader för eventuell verksamhet i följande internationella organisationer. deltar aktivt i utformningen och tillämpningen av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). Genomförandet sker bl.a. genom gemensamma åtgärder. Sådana åtgärder finansieras vanligtvis från den gemensamma EU-budgeten, men även genom nationella bidrag. ambition är att fortsatt bidra till ett snabbt och effektivt GUSP. Målet för deltagande i GUSP är att möjliggöra ett aktiv engagemang i samarbetet och att säkerställa finansiering av för prioriterade områden. Anslaget väntas liksom tidigare att användas för att täcka främst obligatoriska kostnader för insatser i de fall där nationell finansiering av gemensamma insatser är påkallad. Detta gäller exempelvis uttaxering avseende Satellitcentret i , och i , . Andra exempel är medarbetare och experter kopplade till EU:s gemensamma insatser där nationell finansiering påkallas i exempelvis den gemensamma åtgärden. Gemenskapsfinansiering kommer även fortsättningsvis att vara huvudregeln för att finansiera gemensamma insatser. Rådet kan dock frångå denna regel genom ett enhälligt beslut. I dylika fall är den nationella finansieringen vanligtvis fördelad mellan medlemsstaterna antingen enligt en s.k. BNI-nyckel (dvs. betalning i proportion till respektive medlemsstats bruttonationalinkomst), eller som enskilda bidrag från medlemsstaterna. Utrymme finns även för annan fördelning om rådet så beslutar med enhällighet. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. På grund av att bidragen till bl.a. FN:s fredsbevarande operationer prognostiseras att öka höjs anslaget med . har anslaget beräknats till . Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för 5.3 Bidrag till vissa internationella organisationer Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning m.m. 1 Förslag/beräknat anslag 1 Valutaomräkning samt justering i syfte att begränsa statlig konsumtion. 1 Varav 32 000 tkr på tilläggsbudget I samband med budgetpropositionen . Från anslaget betalas andel till Nordiska ministerrådets budget. Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är utvecklingen av organisationens budget, andel av budgeten samt valutaförändringar. Utgifterna betalas till större delen i danska kronor. Som närmare redogjorts för i budgetpropositionen för sker en justering av kostnaderna för studentutbyte i de nordiska länderna över Nordiska ministerrådets budget. Insatsen syftar till att utveckla det nordiska samarbetet som en del av Europapolitik och utnyttja de nordiska samarbetsstrukturerna för avstämning och agerande i EU/EES-frågor, att verka för att nordiskt samarbete med närområdet blir ett strategiskt komplement till bilaterala insatser och annat regionalt samarbete samt att fortsätta att reformera det nordiska samarbetet och utveckla den språkliga och kulturella gemenskapen. En utförlig redovisning av verksamhet och resultat av samarbetet inom har lämnats i regeringens skri- velse om det nordiska samarbetet (skr. 2001/02:90). har fortsatt att verka för att utveckla det nordiska samarbetet på de tre huvudområdena: samarbete inom , samarbete i Eu- ropafrågor och samarbete med närområdet. Arbetet med att effektivisera den nordiska samarbetsorganisationen har gått vidare. En översyn av det nordiska budgetsystemet har genomförts med syfte att förbättra styrningen av verksamheten genom budgeten. Åtgärder har vidtagits för att minska den höga likviditeten inom budgetsystemet. Samarbetet i Europafrågor har fortsatt varit en viktig punkt på dagordningen inom och organisationen har utnyttjats för avstämning och agerande i aktuella frågor. En översyn har gjorts av ministerrådets insatser i närområdet. En slutsats är att insatserna skall koncentreras till större projekt och en ökad tonvikt läggas på nordvästra . Som följd av översynen har en ny strategi lagts fast för . Förberedelser för ordförandeskap i har påbörjats. I det budgetförslag som ministerrådet utarbetat för uppgår budgeten till . Det är en oförändrad budgetram i förhållande . andel av budgeten är . Den budgetmässiga tyngdpunkten ligger fortsatt på kultur, utbildning och forskning. Insatserna på närområdet blir oförändrade. Nordiska ministerrådets budget kommer, efter behandling i , att fastställas . Då kommer också prisomräkning att ske. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. På grund av att kostnaderna för har ökat höjs anslaget med . har anslaget beräknats till . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för 5:4 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning m.m. 1 Förslag/beräknat anslag 1 Valutaomräkning samt justering i syfte att begränsa statlig konsumtion. 3.8.55:5 och utveckling () 1 Varav 7 000 tkr på tilläggsbudget I samband med budgetpropositionen . Från anslaget betalas andel av budget. är ett samarbetsorgan för regeringarna i världens mest utvecklade ekonomier till stöd för deras ekonomiska utveckling. syfte är att bidra till att utveckla världsekonomin och verka för att den ekonomiska expansionen sker enligt sunda principer samt bidra till en ökning av världshandeln på multilateral icke-dis- kriminerande basis. Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är dels utvecklingen av organisationens budget, dels valutakursförändringar. Beloppen betalas i EURO. som budget har ökat som en följd av utvidgningen av medlemskretsen, inkl. avsättningar till pensionsfonden samt för kostnader för ombyggnad av OECD-sekretari- atets lokaler, har det varit en medveten politik att söka nedbringa den totala kostnaden för den ordinarie budgeten. Målet för budgeten åren framöver är volymmässig nolltillväxt. har en stor innestående pensionsskuld. För att kunna infria pensionsåtagandena har en överenskommelse träffats om avsättning till en pensionsfond. Pensionsavgiften till uppgår f.n. till av lönekostnaderna (för svensk del ) 2003 uppgå till av lönekostnaderna. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 En större ombyggnad av har visat sig nödvändig för att dels genomföra en asbestsanering och dels tillgodose behovet av fler och större lokaler till följd av en utökad medlemskrets. Projektet har igångsatts först och beräknas pågå under cirka sex till . Enligt nu föreliggande uppskattning uppgår kostnaderna för del till . Utöver den egna budgeten administrerar bidragen till vissa närstående internationella organ och aktiviteter. I anslaget inkluderas därför även bidrag till bl.a. det internationella energiprogrammet (; IEA), ( ), Europeiska transportministerkonferensen (European Conference of Ministers of Transport; ECMT), Centret för Utbildningsforskning (; ), FATF (Financial Action Task Force) samt olika specialprogram. ger arbetet i hög prioritet. Medlemskapet i och arbetet inom organisationen är av direkt relevans för såväl den svenska ekonomiska politiken som många andra centrala politikområden. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. På grund av att kostnaderna för Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för 5:5 och utveckling (OEDC) Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning m.m. 1 Förslag/beräknat anslag 1 Inklusive en minskning med 49 000 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget finansierar deltagande med svensk personal - militärobservatörer, experter från bl.a. polisen och andra myndigheter - i fredsfrämjande verksamhet med bred geografisk spridning. Anslaget används även inom fredsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet för stöd till studier, seminarier, konferenser och dylikt. Efterfrågan på svensk medverkan i internationella fredsfrämjande insatser styrs till tid och omfång av faktorer som till största delen ligger utanför svensk kontroll. Anslagsförbrukningen är någorlunda förutsägbar vad gäller pågående missioner där redan medverkar. Däremot kan den fluktuera kraftigt och är mycket svårförutsägbar när det gäller nya insatser. I sammanhanget bör framhållas att efterfrågan på svensk personal, såväl militär, polisiär som annan civil personal, har ökat från FN:s, , EU:s och andra internationella aktörers sida. Det är en svensk ambition att nominera fler kvinnor till internationella tjänster. Den snabba utvecklingen av EU:s säkerhets- och försvarspolitik (ESFP) kommer sannolikt att ställa krav på resurser. Detta gäller inte minst den civila krishanteringen och konfliktförebyggande. Att i större utsträckning söka förebygga väpnade konflikter har varit en prioriterad fråga för . En fokusering på detta sker i flera organisationer. Som ett led i vidareutvecklingen av FN:s konfliktförebyggande kapacitet presenterade generalsekreteraren en rapport på detta tema , där bland annat framhålls att förebyggandet av väpnade konflikter tillhör en av medlemsstaternas främsta skyldigheter. Rapporten påvisar också vikten av ökad samordning mellan verksamhetsområden och aktörer inom FN-systemet samt i relation till regionala organisationer, regeringar och det civila samhället och följs nu upp i olika FN-samman- hang. har av generalförsamlingens president fått i uppdrag att samordna ansträngning- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 arna att få till stånd en resolution i generalförsamlingen till stöd för generalsekreterarens rapport. Även EU, och Nato ägnar i ökande grad uppmärksamhet åt möjligheterna att förebygga väpnade konflikter. Kommissionen arbetar också med att följa upp rekommendationerna i kommissionens meddelande om konfliktförebyggande inom de områden som kommissionen har särskild kompetens, inklusive utvecklingsbistånd och handel. Finansiering av svensk medverkan i internationella fredsfrämjande insatser och konfliktfö- rebyggande verksamhet sker även genom utnyttjande av anslag inom utgiftsområde 6, To- talförsvar, samt utgiftsområde 7, Internationellt bistånd. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser. Inom anslaget 5:6 finns följande bemyndiganderam. För internationella fredsfrämjande insatser föreslås regeringen få ikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjorda utestående förpliktelser innebär utgifter på högst i enlighet med följande tabell. Tabell 3.13 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Syftet med den fredsfrämjande verksamheten är att bidra till konfliktlösning och konfliktförebyggande samt till insatser till skydd av mänskliga rättigheter och humanitär verksamhet. Vi- dare skall anslaget göra det möjligt att med bred geografisk spridning stödja konkreta fredsfrämjande insatser genom att på begäran av FN eller enligt beslut av eller EU eller annat bilateralt eller mellanstatligt organ ställa militärobservatörer, civilpoliser, experter m.fl. till förfogande för fredsbevarande och annan fredsfrämjande verksamhet. Detta inkluderar även skydd av mänskliga rättigheter, konfliktförebyggande, förtroendeskapande åtgärder, sanktionsövervakning, planerings- och förhandlingsarbete eller övervakningsverksamhet. (Insatser med väpnad trupp finansieras över utgiftsområde 6.) Det största enskilda användningsområdet för anslaget är finansiering av svenskt deltagande i FN- missioner med såväl militära observatörer som civilpoliser. har varit representerat i flertalet av FN:s fredsoperationer och detta kommer fortsatt vara en viktig del av de svenska ansträngningarna att främja internationell fred och säkerhet. den inom ramen för EU:s säkerhets- och försvarspolitik (ESFP), inklusive beträffande civil krishantering, kan bli aktuella . Även ökande verksamhet i södra och , respektive utvecklingen av organisationens civila snabbinsatsberedskap (RE- ACT) ställer också ökade krav på svensk medverkan och resurser. kommer vidare att intensifiera arbetet med att i högre grad inrikta den fredsfrämjande verksamheten på konfliktförebyggande åtgärder, bl.a. såsom beskrivits i Regeringens skrivelse till 2000/01:2 Att förebygga väpnade konflikter. kommer att fortsatt verka för en utvecklad roll för poliser i fredsfrämjande insatser. Inom EU:s växande, civila krishanteringskapacitet är civilpoliser en central komponent. FN har organiserat ett antal komplexa missioner (t.ex. i och Kosovo) där organisationen även påtagit sig ansvar för den civila administrationen under ett övergångsskede. I dessa men även i andra mer traditionella missioner spelar civilpoliser en viktig roll, och har genom deltagande med civilpoliser bidragit till att uppfylla missionernas respek- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Även strävar efter att stärka verksamheten inom polisområdet, som en integrerad del av arbetet inom konfliktförebyggande, krishantering och återuppbyggnad. Utbildning av poliser är ett område där utvecklat särskild kapacitet, t.ex. inom ramen för . Även Nato och PFF (partnerskap för fred) bedriver i allt högre grad konfliktförebyggande verksamhet genom stöd till demokratisk reform av säkerhetssektorn i regioner som västra , södra och . Det svenska deltagandet med såväl trupp, observatörer som poliser i förväntas vara fortsatt omfattande. avser t.ex. bidra till den EU-ledda insats som kommer att efterträda FN:s polisinsats i fr.o.m. årsskiftet 2002/03. Beroende på utvecklingen i vissa afrikanska konfliktområden kan nytt eller utökat svenskt deltagande bli aktuellt. Fortsatta ansträngningar att stärka den afrikanska kapaciteten för konflikt- och krishantering är en central målsättning. kan också i ökad utsträckning tillfrågas om finansiellt stöd till insatser inom ramen för regional och subregional krishantering. EU tog ett betydande steg framåt mot en gemensam policy för fredsbevarande i genom att anta en ny gemensam ståndpunkt om förebyggande, hantering och lösning av konflikter i . Vad avser förutses ett fortsatt storskaligt internationellt engagemang i , vilket innebär ytterligare efterfrågan på svenskt deltagande. Därtill kan komma ett utökat eller förnyat deltagande i t.ex. eller Kashmir. Situationen i är fortsatt instabil. Beroende på utvecklingen i regionen kan frågan om en multinationell närvaro på de ockuperade palestinska områdena komma att aktualiseras. Utvecklingen i kan bli sådan att bör ha beredskap för en situation där behov av internationella insatser uppstår. har redan militärobservatörer på plats ( UNIKOM). Anslaget kan vidare komma att utnyttjas för stöd till andra former av insatser inom området fredsfrämjande och mänskliga rättigheter, delvis i form av finansiering av utländska elevers deltagande i förberedande kurser för FN-tjänstgöring arrangerade av men också genom direkt stöd till konfliktförebyggande projekt, internationella seminarier, konferenser och forskningsprojekt. Finansiellt stöd kan vidare lämnas till enskilda organisationer som bedriver verksamhet inom området. kommer vidare att verka för att all personal, både manlig och kvinnlig, som arbetar inom FN och andra internationella organisationer för fredsfrämjande insatser får en grundlig utbildning i könsrollsfrågor. I detta sammanhang kommer den nyinrättade i att få stor betydelse. Regeringen gör bedömningen att anslaget engångsvis kan sänkas med vilka överförs till anslaget 5:3 Bidrag till vissa internationella organisationer. Anslaget sänks med vilka överförs till anslaget 5:3 Bidrag till vissa internationella organisationer för finansiering av ökade kostnader för FN:s fredsbevarande och fredsbyggande verksamhet. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. har anslaget beräknats till . Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för 5:6 Fredsfrämjande verksamhet Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget finansierar Svenska institutets (SI) kostnader för informations- och presentationsverksamhet, utbyte och samarbete inom utbildning, forskning, kultur och samhälle samt Svenska i . Verksamheten genomförs i samverkan med bl.a. den svenska utrikesförvaltningen samt svenska och utländska samarbetspartners. vissa länder i är prioriterade insatsområden.