prop · GQ031d18 · 2003-01-01 00:00:00 — 2000/01:3), beslutat att de nya forskningsfinansierande myndigheterna under 2001-2003 successivt skall tillföras ca i nya medel för forskning. Regeringen avser att efter 2003 återkomma med en samlad redogörelse för hur dessa satsningar har utvecklats. I de forskningspolitiska satsningarna ingår en långsiktig förstärkning av forskningen inom området utbildningsvetenskap. Medel för denna forskning fördelas av utbildningsvetenskapliga kommitté. I enlighet med vad som angavs i den forskningspolitiska propositionen, bör utvecklingen inom området utbildningsvetenskap utvärderas . Regeringen avser att inleda utvärderingen så att denna kan ligga till grund för ställningstaganden i samband med den forskningspolitiska proposition som planeras till 2004. I propositionen om en ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering (prop. 1999/ 2000:81) aviserade regeringen att verksamheten vid skulle utvärderas innan beslut fattas om fortsatt verksamhet. Regeringen gör nu bedömningen att denna utvärdering bör tidigareläggas så att den i likhet med utvärderingen av det utbildningsvetenskapliga området kan utgöra ett underlag för nästa forskningspolitiska proposition. Regeringen framhöll när den nya organisationen för forskningsfinansiering bildades att den borde öka möjligheterna till kraftsamling, flexibilitet och samverkan i forskningsstödet samt underlätta överblick, övergripande prioritering och uppföljning från statsmakternas sida. Regeringen förutsätter att myndigheterna nu är så etablerade att de på allvar kan inleda arbetet med att vidareutveckla och förnya sin verksamhet i enlighet med intentionerna bakom organisationsförändringen. väljer normalt att fördela sitt forskningsstöd på ett förhållandevis stort antal projekt. Tillsammans med mångfalden i lärosätenas forskningssatsningar ger detta förutsättningar för en bred forskningsbas och stimulerar framväxten av ny forskning. minskar det diversifierade forskningsstödet möjligheterna att nå den profilering och konkurrenskraft inom angelägna forskningsområden som var ett av motiven för den nya organisationen för forskningsfinansiering. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att redovisa hur rådet kan bidra till att skapa och förstärka verkligt starka och internationellt konkurrenskraftiga svenska forskningsmiljöer. stöd till behovsmotiverad forskning präglas av en systemsyn. Under innevarande år skall verket presentera en verksamhetsplan för 20032007. En strävan är att skapa större program som bättre integrerar den egna verksamheten och samverkan med andra finansiärer. Det är angeläget att de forskningsfinansierande myndigheterna utökar sin samverkan inom forskningsområden som ligger i skärningspunkten mellan myndigheternas verksamhetsområden. Ett bra exempel på en sådan samverkan är den strategi för klimatforskning som kommit till stånd på initiativ av Formas tillsammans med sex andra forskningsfinansiärer. De forskningsfinansierande myndigheterna inom politikområdet har haft i uppdrag att främja bl.a. jämställdhet inom forskningen, goda villkor för mång- och tvärvetenskap samt yngre forskares möjligheter till en fortsatt forskarkarriär. Dessa målsättningar är fortsatt angelägna. Det är därför viktigt att de kan operationaliseras på ett bra sätt inom myn- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 digheterna och att myndigheterna utvecklar gemensamma metoder och indikatorer för att följa utvecklingen i förhållande till målen. Regeringen kan också konstatera att det nu finns vissa brister i rapporteringen i årsredovisningarna, bl.a. inom området jämställdhet. Det är angeläget att myndigheterna i kommande årsredovisningar har mer kompletta resultatredovisningar som också innehåller analyser av de resultat som redovisas. Framsteg har gjorts i arbetet för jämställdhet inom forskningen så till vida att framförallt den yngre generationen kvinnliga forskare får en ökande andel av projektmedel och anställningar. De kvinnliga forskare som söker medel hos forskningsråden får också generellt sett sina ansökningar beviljade i samma utsträckning som manliga forskare. Myndigheternas arbete för ökad jämställdhet försvåras dock fortfarande av att andelen verksamma kvinnor och män varierar kraftigt mellan olika vetenskapsområden. Redovisningen av särskilda program för genusforskning visar att endast 15 av 97 ansökningar till programmet bedömdes uppfylla kraven på genusrelevans. Detta kan betyda att förståelsen av hur genusperspektiv kan utnyttjas i forskningen ännu inte är så väl utvecklad bland forskarna. Det är därför angeläget att och även de andra forskningsfinansiärerna aktivt fortsätter sina insatser för att främja integrationen av genusperspektiv i forskningen. Regeringen bedömer att de forskningsfinansierande myndigheternas arbete med att informera om forskning och forskningsresultat till avnämare och intresserad allmänhet utvecklats mycket positivt. Formerna för forskningsinformationen kommer att fortsätta utvecklas och konkreta exempel finns på att myndigheterna inom politikområdet samverkar både sinsemellan och med universitet och högskolor. Verksamheterna vid både Kungl. och Statens ljud- och bildarkiv har bedrivits under i huvudsak oförändrade former. har informationsteknikens utveckling och andra omvärldsförändringar skapat delvis nya villkor för verksamheten. Regeringen avser därför att utvärdera verksamheten vid de två myndigheterna som ett led i förberedelserna inför nästa forskningspolitiska proposition. Myndigheternas delaktighet och engagemang i arbetet med att ta fram EU:s nya ramprogram 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 för FoU har gjort det möjligt för att påverka ramprogrammets utformning och inriktning. Inför genomförandet av det nya ramprogrammet behöver den svenska organisationen för deltagande i EU:s FoU-sam- arbete ses över och anpassas till nya förutsättningar. Regeringen avser att utreda hur det svenska arbetet i ramprogrammets programkommittéer skall organiseras. Därefter avser regeringen att låta utreda hur den nationella organisationen för dialog och informationsspridning i förhållande till EU:s forskningssamarbete bör utformas . () granskar myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter. Inom politikområdet har RRV lämnat revisionsberättelse med invändning avseende årsredovisningarna för och Formas. RRV:s invändning mot årsredovisning är föranledd av att myndigheten inte redovisat kostnader och intäkter för alla verksamhetsgrenar enligt regleringsbrevet. VINNO- VA har senare inkommit med en hemställan att verksamhetsgrenarna skall ändras i enlighet med myndighetens redovisning. Regeringen avser att återkomma till frågan i samband med utarbeandet av myndighetens regleringsbrev för . Invändningen mot Formas årsredovisning motiveras av att rådet enligt RRV överskridit den tilldelade bemyndiganderamen för . Överskridandet har uppstått i bok- Bemyndigande om ekonomiska åtaganden föringen genom att rådet i årsredovisningen felaktigt redovisat ej bindande avtal om forskningsstöd för kommande budgetår som bindande åtaganden. Regeringens förslag till bemyndiganderamar för innebär att bemyndiganderamarna ökas för att kunna inkludera även de avtal som tidigare hade en oklar ställning. 10.10.126:1 : Forskning och forskningsinformation Tabell 10.26:1 Anslagsutveckling för : Forskning och forskningsinformation Motsvarar 2 464 137 tkr prisnivå. Anslaget avser stöd till forskning och vetenskaplig utrustning samt kostnader för deltagande i visst internationellt forskningssamarbete. Anslaget utnyttjas också för forskningsinformation samt för utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, resor och seminarier som är kopplade till forskningsstödet. Från anslaget finansieras även verksamheten vid . Tabell 10.26:1 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam Den grundläggande forskning som finansieras av bedrivs vanligen i form av fleråriga projekt. De medel fördelar till vetenskaplig utrustning är också långsiktiga eftersom rådet åtar sig att betala ansvarigt lärosätes räntor och amorteringar för den aktuella utrustningen. Vidare svarar för långsiktiga åtaganden gentemot internationella forskningsorganisationer. bör därför även för ges möjlighet att fatta beslut om stöd till forskning och vetenskaplig utrustning som innebär åtaganden för kommande budgetår. Regeringen föreslår att skall bemyndiga regeringen att fatta beslut som, inklusive tidigare åtaganden, innebär utgifter på högst , högst 1 365 miljoner , högst , högst och högst . Anslaget tillförs under budgetåren 2001-2003 successivt nya medel för satsningar i enlighet med förslagen i den forskningspolitiska propositionen (prop. 2000/01:3, bet. UbU6, rskr. 2000/01:98). tillfördes och tillfördes . För tillförs ytterligare . Totalt har därmed anslaget förstärkts med (penningvärde) och de satsningar som angavs i den forskningspolitiska propositionen är fullt genomförda. Härutöver har anslaget som en följd av beslut om 2001 års ekonomiska vårproposition förstärkts med för forskning om biologisk mångfald och ekologiskt hållbar utveckling . Regeringens förslag innebär också att anslaet minskas med ca som en följd av att återstående andel av kostnaderna för de anställningar som professor med jämställdhetsinriktning, som anställts vid vissa universitet och högskolor i enlighet med beslut om prop. 1994/ 95:164 Jämställdhet mellan kvinnor och män 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 inom utbildningsområdet, fördelats. Dessa omfördelningar berör anslagsposterna 2 och 3. Slutligen har anslaget tillförts i ersättning för för statliga avtalsförsäkringar avseende av rådet finansierade forskare som är anställda vid universitet och högskolor. Under anslaget har denna ersättning fördelats på anslagsposterna 1- 4 samt 6, i proportion med antalet anställningar. En närmare beskrivning av fördelningen av finns i avsnitt 7.3. Regeringen har i en särskild skrivelse till (rskr. 2000/01:28) redovisat sin syn på fördelningen mellan olika anslagsposter inom anslaget under 2001-2003. I enlighet med denna skrivelse beräknar regeringen följande fördelning mellan anslagsposterna . Tabell 10.26:1 Fördelning på anslagsposter Humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning Natur- och teknikvetenskaplig forskning Den beräknade fördelningen mellan anslagsposterna innebär följande fördelning av de nya resurserna för forskning som tillförs 2003. Anslagspost 1 tillförs för s.k. småämnen och för konstnärligt utvecklingsarbete. Anslagspost 2 tillförs för vårdvetenskaplig forskning. minskas med ca som en följd av att medel för en anställning som professor i jämställdhetssyfte med inriktning mot tumörbiologi överförs till anslaget 25:22 : Forsknings och forskarutbildning. Anslagspost 3 minskas med ca som en följd av att medel för en anställning som professor i jämställdhetssyfte med inriktning mot hydrosfärteknik överförs till anslaget 25:24 : Forskning och forskarutbildning och för en anställning som professor i jämställdhetssyfte med inriktning mot tillämpad matematik till anslaget 25:73 Forskning och konstnärligt 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utvecklingsarbete vid vissa högskolor m.m. för fortsatt utbyggnad av den utbildningsvetenskapliga forskningen. Regeringen avser att beräkna medel av samma omfattning för utbildningsvetenskaplig forskning . Anslagspost 5 tillförs till dyrbar vetenskaplig utrustning. Anslagspost 6 tillförs sammanlagt för forskarrekrytering, och de prioriterade forskningsområdena biovetenskap, informationsvetenskap och materialvetenskap samt i fri resurs för . : Forskning och forskningsinformation är undantagen från justeringen att begränsa statlig konsumtion, se volym 1 avsnitt 6.2.1 Tabell 10.26:1 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 10.26:2 Anslagsutveckling för : Förvaltning 1 Motsvarar 95 472 tkr prisnivå. Anslaget avser förvaltningskostnader för . inledde sin verksamhet . Detta innebär att rådets behov av förvaltningsmedel först nu kan bedömas utifrån erfarenheterna av ett helt verksamhetsår med den nya organisationen. fick när myndigheten bildades utökade uppgifter i förhållande till de tidigare forskningsråden. Myndigheten fick bl.a. ett ökat ansvar för forskningspolitiska analyser och utvärderingar. Det är nu tydligt att de nya uppgifterna förutsätter en förstärkning av kansliet. Härtill kommer att under kommer att ha extra kostnader till följd av omställningen från den tidigare organisationen för forskningsfinansiering. Regeringens förslag innebär därför att anslaget förstärks med som överförs från anslaget 26:9 Särskilda utgifter för forskningsändamål. : Förvaltning är undantagen från justeringen att begränsa statlig konsumtion se volym 1 avsnitt 6.2.1 Tabell 10.26:2 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 10.26:3 Anslagsutveckling för Rymdforskning 1 Motsvarar 154 310 tkr prisnivå. Anslaget utnyttjas för internationellt forskningssamarbete inom ramen för Europeiska rymdorganet () och för stöd till nationell grundforskning inom rymdområdet. Anslaget disponeras av Rymdstyrelsen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 10.26:3 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam Den grundläggande forskning som finansieras via anslaget till rymdforskning bedrivs vanligen i form av fleråriga projekt. Resursnivån för vetenskapsprogrammen inom fastställs också i taget. Rymdstyrelsen bör därför även för ges möjlighet att fatta beslut om stöd till forskning som innebär åtaganden för kommande budgetår. Regeringen föreslår att skall bemyndiga regeringen att fatta beslut som innebär utgifter på högst på anslaget 26:3. Avgifterna för det obligatoriska vetenskapsprogrammet inom som tar i anspråk huvuddelen av anslaget är fastlagda för femårsperioden 20022006. Nivån för perioden kommer i stort sett vara oförändrad i reala belopp. Anslaget har tillförts i ersättning för för statliga avtalsförsäkringar avseende av Rymdstyrelsen finansierade forskare som är anställda vid universitet och högskolor. Fördelningen av dessa medel beskrivs närmare i avsnitt 7.3. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. 26:3 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 10.26:4 Anslagsutveckling för 1 Motsvarar 42 483 tkr prisnivå. () bedriver forskning och utveckling, utbildning samt mät- och registreringsverksamhet inom främst rymdfysik, atmosfärfysik och rymdteknik. IRF övertog 2001 ansvaret för det s.k. atmosfärforskningsprogrammet från det tidigare i 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 (MRI). Programmet har därefter ökat sin externfinansiering, men den huvudsakliga finasieringen kommer fortfarande från IRF:s anslag. IRF har också gjort betydande investeringar i utrustning och lokaler. Kostnaderna för dessa investeringar har blivit ekonomiskt påfrestande för IRF eftersom de nya lokalerna ännu inte utnyttjats av andra intressenter i den utsträckning som förväntades. IRF har som en tillfällig åtgärd disponerat extra medel för att klara både sitt ansvar för miljö- och atmosfärforskningen och sina ökade kostnader i övrigt. Regeringen gör bedömningen att IRF trots besparingsåtgärder och ökad externfinansiering av atmosfärforskningen behöver tillföras extra medel även under . Regeringen avser därför att låta IRF disponera från anslaget 26:9 Särskilda utgifter för forskningsändamål. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. 26:4 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 10.10.5 26:5 Kungl. Tabell 10.26:5 Anslagsutveckling för Kungl. 1 Motsvarar 229 575 tkr prisnivå. (KB) är . KB samlar in, bevarar och tillhandahåller det svenska trycket och förvärvar viss utländsk litteratur om . också informationsförsörjningen till svensk forskning genom bl.a. det nationella databassystemet LIBRIS och genom insatser för att utveckla och förvalta ansvarsbibliotek inom olika ämnesområden. KB:s anslag ökades med fr.o.m. och regeringen bedömer att nuvarande anslagsnivå är väl anpassad till nuvarande verksamhet. En översyn av verksamheten kommer som tidigare aviserats att genomföras . Inom ramen för Kungl. anslag fördelas det statliga bidraget till stiftelsen (). SBI fungerar bl.a. som forskningsbibliotek inom barnboksområdet. Regeringens budgetförslag innebär att bidraget till SBI istället fördelas via anslaget 26:9 Särskilda utgifter för forskningsändamål. 5,2miljoner kronor föreslås därför överföras från Kungl. anslag till detta anslag. Överföringen påverkar inte storleken på bidraget till SBI och inte heller Kungl. ekonomiska utrymme för den egna verksamheten. Bidraget beräknas under detta anslag. står dock fortfarande under tillsyn av Kungl. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. 26:5 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 10.26:6 Anslagsutveckling för 1 Motsvarar 24 526tkr prisnivå. främjar svensk polarforskning genom att delta i planeringen av vetenskapliga expeditioner till och samt svara för den logistik och utrustning som krävs för expeditionerna. Sekretariatet är också ansvarig myndighet för prövning av tillstånd för vistelse i och utövar tillsyn över svensk verksamhet i An- tarktis. uppgifter är huvudsakligen inriktad på planering och genomförande av vetenskapliga expeditioner. Expeditionerna kräver lång planerings- och förberedelsetid och de större expeditionerna är så kostsamma att de inte kan finansieras inom ramen för det årliga anslaget. Detta har hanterats genom att myndigheten under de år då expeditionsverksamheten är av liten omfattning sparar anslagsmedel som sedan förbrukas då en större expedition genomförs. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. 26:6 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 10.10.7 26:7 Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU Tabell 10.26:7 Anslagsutveckling för Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU 1 Motsvarar 13 888 tkr prisnivå. Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU (EU/) främjar svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling genom att erbjuda information och rådgivning i frågor som rör svensk medverkan i dessa program. Rådet svarar också för statistik och utvärdering som rör det svenska deltagandet i programmen. Rådet är nationellt kontaktorgan gentemot Europeiska kommissionen för frågor som rör samarbetet inom EU:s ramprogram. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett anslagssparande på . har av anslagssparandet dragits in genom regeringsbeslut. EU/anslag förstärktes med inför . Anslaget behövde framförallt förstärkas för att möjliggöra tillräckliga insatser vad gäller uppgiften att analysera deltagande i EU:s femte ramprogram för FoU. Under ökar istället behovet av information om villkoren för deltagande i det nya ramprogrammet. Regeringen bedömer att myndigheten genom förra årets anslagsökning och omprioriteringar disponerar tillräckliga resurser för att klara dessa informationsbehov. Som tidigare aviserats kommer regeringen att låta utreda bl.a. hur olika omvärldsförändringar bör påverka utformningen av den nationella organisationen för frågor som rör deltagande i EU:s kommande ramprogram för FoU. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 26:7 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 10.26:8 Anslagsutveckling för SUNET 1 Motsvarar 39 279 tkr prisnivå. SUNET () är ett datanätverk för överföring av elektronisk information som binder samman i första hand universitet och högskolor, men också vissa folkbibliotek och länsmuseer. SU- NET finansieras genom detta anslag samt genom avgifter från högskolor och universitet. Anslaget disponeras av . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Regeringen har gett tillstånd till att SUNET delvis finansieras med avgifter. uppgår avgifterna till . Med tanke på den utbyggnad av nätets kapacitet som äger rum, bedömer regeringen att en ökad avgiftsfinansiering på är rimlig . På uppdrag av regeringen lämnade en redovisning av konsekvenserna av den av rådet planerade och beslutade utvecklingen av datanätet SUNET. Av redovisningen framgår bl.a. att utbyggnaden av SUNET till Gigabit/s-kapacitet för alla universitet och högskolor innebär att datanätets kapacitet ökar. Utbyggnaden väntas ge datanätet tillräcklig kapacitet . Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. 26:8 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 10.10.9 26:9 Särskilda utgifter för forskningsändamål Tabell 10.26:9 Anslagsutveckling för Särskilda utgifter för forskningsändamål 1 Motsvarar 114 607 tkr prisnivå. Anslaget avser bidrag till forskningsverksamhet och vissa särskilda utgifter inom forskningsområdet. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett anslagssparande på . har av anslagssparandet dragits in genom regeringsbeslut. Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande överföringar till och från andra anslag inom utgiftsområde 16. föreslås överföras till anslaget 26:2 : Förvaltning för att skall kunna klara sina nya uppgifter samt kvarvarande omställningskostnader. Anslaget föreslås tillföras från anslaget 26:5 Kungl. Överföringen avser det bidrag till som tidigare utbetalades via KB:s anslag. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Regeringen avser att göra följande fördelning av anslaget på anslagsposter. Tabell 10.26:9 Fördelning på anslagsposter Bidrag till Kungl. Bidrag till Institutet för Medel till Institutet för () har till uppgift att främja vetenskaperna, företrädesvis matematik och naturvetenskap.