prop · GQ03140 · 2003-06-11 00:00:00 — Att upprätthålla ett engagemang för skogen och ett intresse av att vistas i skogen är viktigt, inte minst ur folkhälsosynpunkt, i en alltmer urbaniserad värld. 42 Djurpolitik (PO 42) Politikområdet omfattar verksamhet som avser djur människan håller samt den del av faunavården som avser viltvård. Målet för djurpolitiken är ett gott djurskydd och ett gott djurhälso- tillstånd bland djur i människans tjänst och att viltstammarna förvaltas på ett sådant sätt att oacceptabla skador på människor och egendom inte uppstår. Det finns en strävan i samhället till att skapa gynnsamma förut- sättningar för både kvinnor och män att upprätthålla ett gott hälsotillstånd och ett gott djurskydd bland husdjur, sällskapsdjur, försöksdjur och för vilda djur som hålls i fångenskap. I arbetet med levande djur dominera kvinnor. 2002/03:140 t.ex. andelen kvinnor bland de antagna till veterinärprogrammet ständigt Av de antagna studenterna uppgick andelen kvinnor till . Majoriteten av de sökande var också kvinnor. Detta är inte unikt för . Samma förhållande gäller för och övriga . I betänkandet En svensk hästpolitik (SOU 2000:109) presenterades ett förslag till en sammanhållen svensk hästpolitik. Syftet med utredningen var att skapa förutsättningar för att bevara och utveckla hästsektorn i . Myndigheterna; () och (), har fått i uppdrag att i sin verksamhet formulera tre respektive två specifika mål där jämställdhets- perspektivet kan utvecklas. CFN skall också återge på vilket sätt jämställdhetsperspektivet tillämpas vid valet av ledamöter till de djurförsöksetiska nämnderna. Av tillsatta ledamöter är kvinnor. Två av nämnderna har fler kvinnor än män som ledamöter. Av fjorton ordförande är endast en kvinna. 43 Livsmedelspolitik (PO 43) Målet för politikområdet är en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion. Till politikområdet hör EU:s gemensamma jordbrukspolitik med undantag för verksamhet hänförlig till rådets förordning (EG) nr 1257/99 om utvecklingen av landsbygden och därmed sammanhängande verksamhet EU:s gemensamma fiskeripolitik samt verksamheter till- hörande området säkra livsmedel. En reformerad europeisk jordbrukspolitik bör, liksom landsbygds- politiken och övriga politikområden, bidra till att skapa lika förut- sättningar för kvinnor och män. Inför Agenda 2000 drev frågan att aspekten om lika möjligheter för kvinnor och män skulle inkluderas i förordningstexterna. Inom ramen för anslaget 43:16, Åtgärder inom livsmedelsområdet, har regeringen genom projektbidrag stöttat ett pilotprojekt med jämställd- hetsinrikning i , drivet av LRF. Det övergripande syftet med projektet var att öka andelen kvinnor i ledande ställning inom jordbruk och livsmedelsindustri i . skall under utarbeta fem specifika mål där ett jämställdhetsperspektiv kan utvecklas. Till detta har kopplats krav på återrapportering där skall redovisa de områden som berörs av myndighetens verksamhet där olika förhållanden råder mellan kvinnor och män. Verket skall redovisa varför de specifika målen har valts, vilka åtgärder som krävs för att nå målen samt vilka insatser som vidtagits för att nå målen. skall under redovisa vilka områden och aktiviteter som berörs av verkets verksamhet där olika förhållanden och villkor gäller för kvinnor och män. För fem av dessa områden skall åtgärdsprogram samt gjorda insatser för att uppnå Återrapporteringen inriktades bland Skr. 2002/03:140 annat på hur jämställdhetsaspekter beaktas i stödhanteringen. verket konstaterar att möjligheterna för ökad jämställdhet i många avseenden är små på grund av det strikta regelverket. har under formulerat tre specifika mål där ett jämställdhetsperspektiv kan utvecklas. I den externa verk- samheten är de viktigaste medel som står till förfogande och som kan användas för att få en jämnare könsfördelning inom fiskeri- näringen dels yrkesfiskelicenserna, dels åtgärder inom ramen för strukturstödet. Som ett tredje målområde har verket pekat ut det interna jämställdhetsarbetet. Efter beslut inom övervakningskommittén för strukturprogrammet för svensk fiskerinäring infördes ändringar i program- komplementet. Med utgångspunkt i att det främsta hindret för kvinnorna är av sociokulturellt slag koncentrerades ändringarna till projektinriktade åtgärdsområden, där kvinnor kan inkluderas och attityder förändras. Åtgärder som inriktar sig på att ta till vara kvinnors kunskap och innovationsförmåga skall särskilt gynnas i syfte att öka jämställdheten inom fiskerinäringen. Målsättningar kvantifierades med avseende på antalet kvinnor som deltog i genomförda projekt. Det är inom yrkesfisket som andelen kvinnor är lägst i fiskerinäringen. hade 2 791 yrkesfiskare vid utgången av 2001. Av dessa var 23 kvinnor. Vid utgången av 2000 fanns 2 782 yrkesfiskare. Antalet kvinnor bland yrkesfiskarna var 27 stycken. I syfte att stimulera ökad jämställd- het inom yrkesfisket har bl.a. beslutat om en ändring i föreskrifterna (FIFS 1995:23) om kontroll på fiskets område. Ändringen trädde i kraft och innebär att vid beslut om yrkesfiskelicenser skall beakta den förbättring av jämställd- heten mellan könen i fiskarkåren som licensgivningen kan bidra till. Mål- sättningen är att såväl andelen som antalet kvinnor bland yrkesfiskarna skall öka, vilket kommer att följas upp genom att antalet kvinnor bland yrkesfiskarna fortsatt dokumenteras, bl.a. inom ramen för den årliga rapport om fiskarkårens struktur och fiskeflottans sammansättning som ger ut. 44 Landsbygdspolitik (PO 44) Politikområdet omfattar verksamhet för en hållbar utveckling av lands- bygden. Åtgärderna är i stor utsträckning riktade till lantbruksföretag men också andra företag på landsbygden. Målet är en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Målet omfattar en hållbar livsmedelsproduktion, syssel- sättning på landsbygden, hänsyn till regionala förutsättningar och uthållig tillväxt. Vidare skall jordbrukets positiva miljöeffekter bevaras och förstärkas samt dess negativa miljöpåverkan minimeras. En integrerad landsbygdspolitik skall bidra till att skapa lika förutsätt- ningar för kvinnor och män. Erfarenheter från tidigare åtgärdsprogram visar att insatser riktade till kvinnor på landsbygden kan ge särskilt goda resultat i form av nya arbetstillfällen. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt en samhällsstruktur som gör det möjligt för unga kvinnor att stanna kvar eller bosätta sig på landsbygden. Frånvaron av kvinnor i framför allt glest befolkade områden har erkänts som en svaghet och ett hot för den svenska landsbygdens fortlevnad, varför det finns behov av att inrikta insatser för att stimulera jämställdhet i dessa områden. Kvinnors betydelse för ekonomisk tillväxt på gles- och landsbygden underskattas ofta och för att komma till rätta med det uppmärksammas kvinnor i större utsträckning vid utformningen och tillämpningen av olika åtgärder. Alltfler lantbruksföretagare diversifierar sin verksamhet. Genom en breddning av lantbruksföretagens verksamheter har förutsättningarna för kvinnors företagande på landsbygden förbättrats, vilket bland annat motverkar problematiken med avflyttning Exempel inkluderar olika former av landsbygdsturism och hästföretagande, som bedrivs i kvinnors regi. Sådana verksamheter innebär ofta ett utåtriktat arbete och bidrar på så vis till nätverksskapande på landsbygden. Inom miljö- och landsbygdsprogrammet (LBU-programmet) för perioden 20002006 förstärktes jämställdhetsaspekten ytterligare. Åtgärderna skall bidra till att lika möjligheter för utveckling för kvinnor och män främjas. Kvinnors förutsättningar och kompetens skall tas tillvara i större omfattning. Även i gemenskapsinitiativet Leader+ har kvinnors nätverk och arbetsgrupper prioriterats varför sådana vuxit fram. skall under redovisa vilka områden och aktiviteter som berörs av verksamhet där olika förhållanden och villkor gäller för kvinnor och män. omfattar återrapporteringen jämställdhetsaspekter på genomförandet av LBU-programmet. konstaterar att möjligheterna för ökad jämställdhet i många avseenden är små på grund av det strikta regelverket. I begränsade delar av verksamheten, t.ex. vissa selektiva stöd inom LBU, finns dock möjligheter att beakta jämställdhetsaspekter. Relativt omfattande statistiskt underlag byggs också upp om jämställd- hetssituationen på landsbygden. Det statistiska materialet visar bland annat att kvinnors företagande vid sidan av annan sysselsättning är avsevärt lägre än manligt sådant företagande i glesbygden. Enligt Nordiska handlingsplan för jord- och skogs- brukssektorn 2001-2005 skall alla former av diskriminering motverkas. Vidare skall jämställdhetsmålen, en jämn fördelning av makt och inflytande samt att kvinnor och män skall ha samma rättigheter, skyldig- heter och möjligheter, få genomslagskraft i sektorns samtliga verk- samheter. Nordiska arbete inom jord- och skogsbruks- sektorn faller under utgiftsområde 23, Jord- och skogsbruk med anslutande näringar. På svenskt initiativ diskuterades under för jordbruks- frågor behovet att uppmärksamma kvinnors roll vid utformning och tillämpning av landsbygdsutvecklande åtgärder. Kommissionen tillsatte en arbetsgrupp för att undersöka hur jämställd- hetsperspektivet kunde införas i lagstiftningen. Inför Agenda 2000 drev även att aspekten om lika möjligheter för kvinnor och män skulle inkluderas i förordningstexterna. På flera ministerråd diskuterades jämställdhet, vilket resulterade i rådsslutsatser om jämställdhet på landsbygden. I den påföljande debatten om jämställdhet på landsbygden framkom att samtliga medlemsstater såg jämställdhet som en viktig fråga och att det finns ett behov av att belysa jämställdhets- Skr. 2002/03:140 frågan bättre i åtgärder och i det framtida arbetet. uppmanade kommissionen att göra jämställdhetsanalyser av sina lagförslag innan de presenteras och detta inkluderades i slutsatserna. 45 Samepolitik (PO 45) Samepolitiken har som mål att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och på andra samiska näringar. Politikområdet omfattar verksamheten vid , rennäringen och information om samer och samisk kultur. Till politikområdet hör också arbete med urbefolkningsfrågor med både nationell och internationell verksamhet. I regleringsbrevet för anges att ett jämställdhetsperspektiv skall vara integrerat i all verksamhet och att konsekvenserna för kvinnor respektive män av vidtagna åtgärder skall analyseras. antog, i enlighet med uppdraget i reglerings- brevet, 2002 ett jämställdhetsprogram för tingets administration för mandatperioden 20022005. Styrelsen uppdrog åt två personer att föreslå specifika mål för jämställdhetsarbete. skall redovisa utgångspunkterna för valet av mål, vilka åtgärder som krävs för att nå målen och vilka insatser som gjorts för att uppnå målen. -yngre samiska kvinnors möjligheter att delta i politiska verksamhet skall främjas, -vid tillsättning av styrelse, presidium, nämnder, arbetsgrupper och utredningar inom skall eftersträvas jämställdhet mellan kvinnor och män. Motsvarande skall gälla för administrativ personal som beordrats arbeta vid plenum samt -vid utannonsering och tillsättning av tjänster inom administration skall jämställdhet mellan könen särskilt beaktas. har anordnat ett jämställdhetsseminarium i med deltagare från i . 46 Demokrati (PO 46) Jämställdhetsperspektivet är en viktig del i politikområdet. Ett av de långsiktiga målen för demokratipolitiken som beslutade om är att medborgarnas möjligheter att påverka den politiska processen skall bli mer jämlika än vad de är (prop. 2001/02:80, bet. 2001/02:KU14, rskr. 2001/02:190). I detta arbete är jämställdhets- perspektivet av största vikt. I regeringens arbete med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna, ökad kunskap samt medvetenhet om de mänskliga rättig- heterna har jämställdhetsperspektivet en betydande roll. För att möjliggöra en uppföljning av den svenska demokratins utveck- Skr. 2002/03:140 ling har regeringen tagit initiativ till utvecklandet av ett uppföljnings- system där bland annat jämställdhetsperspektivet utgör en viktig del. Deltagande på lika villkor Inom ramen för politikområdet bedriver regeringen ett utvecklingsarbete i syfte att värna och fördjupa folkstyrelsen. I fokus för arbetet står med- borgarnas inflytande och delaktighet i de politiska beslutsprocesserna samt övergripande frågor om demokratins funktionssätt på , regional och nationell nivå. Insatserna skall, i likhet med insatserna inom andra politikområden, genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Det innebär för politikområdets del att utifrån ett maktperspektiv följa utvecklingen när det gäller könsfördelningen i beslutande organ på lokal, regional och nationell nivå samt sträva efter att undanröja informella hinder för kvinnors politiska deltagande och inflytande i olika avseenden. När det gäller andelen kvinnor i direktvalda beslutande organ är världsledande. I ett maktperspektiv är det emellertid angeläget att också göra en kvalitativ analys av kvinnors respektive mäns reella för- utsättningar att verka i de politiska processerna på lokal, regional och nationell nivå. Även om andelen män respektive kvinnor är jämnt fördelad i de beslutande församlingarna, finns det fortfarande tecken som tyder på förekomsten av diskriminerande strukturer i det dagliga politiska arbetet. De praktiska och ekonomiska villkor som gäller för ett förtro- endeuppdrag kan påverka kvinnors respektive mäns benägenhet att åta sig och stanna kvar på ett uppdrag olika. Mot den bakgrunden föreslog regeringen i propositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80) flera åtgärder för att förbättra de förtroendevaldas villkor. Bland annat föreslogs rätt till ledighet för förtroendevalda med oregel- bundna arbetstider samt rätt till ersättning för kostnader för barntillsyn som uppkommer när en förtroendevald fullgör sitt uppdrag. Lagändring- arna trädde i kraft . Ett annat exempel på hur förutsättningarna för politiskt arbete har förändrats rör relationen mellan tjänstemän och förtroendevalda i kommuner och landsting. Flera studier pekar på att de nya verksamhets- styrningsmodellerna för verksamhet som tillämpats i stor omfattning, leder till en maktförskjutning där de förtro- endevaldas inflytande över verksamheten minskar och tjänstemännens makt ökar. Detta bekräftas bland annat av intervjuundersökningar från som visar att många förtroendevalda upplever att deras roll som ytterst ansvariga för verksamheten urholkats. Detta är all- varligt ur ett jämställdhetsperspektiv eftersom andelen kvinnor är avse- värt lägre bland kommunala chefer på hög nivå än bland de förtroende- valda. Regeringens politik syftar till att främja ett brett medborgerligt del- tagande. Det innebär bland annat att utveckla demokratins funktionssätt och stimulera nya former för politiskt inflytande och deltagande. Exempel på sådana åtgärder är införande av medborgerlig förslagsrätt i fullmäktige samt införande av en möjlighet att utse andra än redan förtro- endevalda till en fullmäktigeberedning. Detta skedde genom lagändringar som trädde i kraft . Andra sätt att stimulera nya former för Skr. 2002/03:140 demokratiskt inflytande är stöd till lokala demokratprojekt. initierade 2000 Tid för demokrati ett treårigt utvecklingsarbete för den svenska folkstyrelsen. Ett antal lokala demokratiprojekt med jämställd- hetsperspektiv fick ekonomiskt bidrag. Gemensamt för dessa insatser är att de öppnar upp nya vägar för politiskt inflytande och därmed utmanar de informella maktstrukturer som riskerar att verka diskriminerade gent- emot kvinnor. Regeringen överlämnade skrivelsen En nationell hand- lingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83) till . Handlingsplanen är treårig och gäller för åren 20022004. Genom handlingsplanen lägger regeringen grunden för ett mer samlat synsätt på mänskliga rättigheter i . Utgångspunkten för handlingsplanen är åtagande för de mänskliga rättigheterna; såväl medborgerliga och politiska som ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. I skrivelsen redogörs bland annat för de svenska förpliktelserna på om- rådet och för regeringens långsiktiga mål och olika aktörers roll avseende arbetet med de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Vidare redogörs för det pågående beredningsarbetet och beslutande propositioner samt nya åtgärder m.m. mot bakgrund av de internationella förpliktelser som har åtagit sig. Regeringens långsiktiga mål i arbetet med mänskliga rättigheter på nationell nivå är att: -främja och skydda de mänskliga rättigheterna, -skapa ökad kunskap om och medvetenhet kring frågor om mänskliga rättigheter, bl.a. utbildning samt -främja samordningen av arbetet med mänskliga rättigheter inom främst statlig förvaltning. I skrivelsen lyfts följande prioriterade frågor fram som regeringens arbete särskilt skall fokusera på : inter- nationellt skydd mot förföljelse och tortyr, funktionshindrades rättig- heter, barnets rättigheter, äldres rättigheter samt boendefrågor och segregation. Andra prioriterade frågor är nationella minoriteter och samer, yttrandefrihet, frihetsberövanden och religionsfrihet. Jämställdhet mellan kvinnor och män är en av de mänskliga rättigheterna och skyddet mot diskriminering på grund av kön, etnisk bakgrund osv. är likaså en prioriterad fråga för den . Kvinnors rätt att inte bli diskriminerade regleras framför allt i (CEDAW). var bland de första länderna att ratificera konventionen, som trädde i kraft . Regeringsformen förbjuder lagstiftning som missgynnar någon på grund av kön om inte lagstiftningen utgör ett led i strävandena att åstad- komma jämställdhet mellan kvinnor och män eller avser värnplikt eller motsvarande tjänsteplikt (2 kap. 16 §). Minoritetspolitik (PO 47) Målet för minoritetspolitiken är att ge skydd för de nationella minori- teterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. I regeringens hand- lingsplan för de mänskliga rättigheterna har de romska kvinnornas situation särskilt uppmärksammats när det gäller diskriminering. Minoritetspolitiken är ett nytt politikområde i och saknar en nationell myndighet med samordningsansvar. I de uppdrag som regeringen har gett till vissa andra myndigheter när det gäller nationella minoriteter ingår att redovisningar skall vara fördelade per kön när det är möjligt. i har i uppdrag att följa och utvärdera den regionala minoritetsspråkslagstiftningen. Rapporter om resultaten skall lämnas till regeringen . I årets rapport skall särskilt redovisas en undersökning om de enskildas förutsättningar att utnyttja de rättigheter och möjligheter som lagstiftningen ger. Könsperspektivet skall beaktas i redovisningen där det är relevant. har 2001 redovisat ett regeringsuppdrag om moders- målundervisning för de fem nationella minoriteterna. Redovisningen är uppdelad på flickor respektive pojkar. arrangerade tillsammans med ett seminarium, bl.a. utifrån ett jämställdhets- perspektiv, om romska barns situation i . En arbetsgrupp som var verksam för att förbereda seminariet bestod av lika många romska kvinnor som män. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) har ett uppdrag från regeringen att förebygga och motverka diskriminering av romer. I uppdraget ingår att särskilt belysa om det finns skillnader när det gäller diskriminering mellan kvinnor och män. En process har inletts för att stimulera romska kvinnor att bilda egna nätverk och även engagera sig mer i det traditionellt manligt dominerade romska föreningslivet. Romska kvinnor från de olika grupperna har som ett resultat av detta börjat att samarbete utanför klangränserna i gemensamma frågor. En informell arbetsgrupp med representanter från departementet och romska kvinnor är verksam inom . Syftet är att stärka kvinnornas situation och öka deras delaktighet. Gruppen planerar även att genomföra ett kvinnoseminarium med syfte att bilda ett nätverk med regionala förgreningar. Allmänna bidrag till kommuner (PO 48) Politikområdet omfattar merparten av statens utgifter för bidrag till kommuner och landsting. Bidrag utgår främst i form av ett allmänt finansiellt stöd (generellt statsbidrag) och i form av ett statligt utjämningsbidrag för att åstadkomma likvärdiga ekonomiska förut- sättningar mellan kommuner respektive mellan landsting. Målet för politikområdet är att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för kommuner och landsting att uppnå de nationella målen inom olika verksamheter. I utjämningssystemet beaktas både kvinnors och mäns behov av service som kan innebära strukturella kostnadsskillnader mellan kommuner respektive landsting. Där så varit befogat bygger kostnads- utjämningen på separata behovsberäkningar för kvinnor och män. En redovisning av hur målen för olika verksamheter uppfylls, inklusive jämställdhetsmålen, görs inom det politikområde som verksamheten i fråga omfattas av. Det övergripande målet för de statligt ägda företag som verkar på fullt konkurrensutsatta marknader är att genom en effektiv förvaltning skapa värde. Företag med särskilda samhällsintressen skall skapa värde genom att uppfylla de särskilda samhällsintressena och att utnyttja resurserna effektivt. Den svenska staten är största företagsägare och arbets- givare. förvaltas 62 företag/koncerner varav 47 företag ägs helt och 15 är delägda. Totalt är cirka 200 000 personer anställda i dessa bolag. Staten är dessutom den störste ägaren på Stockholmsbörsen. Detta sammantaget medför ett stort ansvar och ställer krav på en långsiktig och professionell förvaltning för att säkerställa tillväxt och därmed syssel- sättning. Jämställdhetspolitiskt mål inom området Regeringen har som mål att könsfördelning skall vara jämn i de statliga bolagsstyrelserna. Ett delmål är att andelen kvinnor skall vara 2003 (Rskr 1999/2000:24). Styrelsenomineringar handlar om att skapa effektiva styrelser med den kompetens som är relevant för den verksamhet och den fas som respektive företag befinner sig i. Andelen kvinnor har ökat vid tillsättningar i statliga bolagsstyrelser. Till alla styrelser i statligt ägda företag har vid den årliga bolagsstämman ett sammandrag av ägarens uppdrag och riktlinjer överlämnats. Där ingår ett avsnitt om vikten av att ha ett jämställdhetsperspektivet. jämställdhetsarbete har redovisats i verksamhets- Skr. 2002/03:140 berättelse för företag med statligt ägande. Andelen kvinnor bland ledamöterna i styrelserna har ökat från 1999, till 2001 och en jämställdhets- policy finns i av företagen av antal anställda. I regeringens verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2001 har dessutom redogjorts för könsfördelningen avseende arbetstagar- representanter i styrelserna (kvinnor), VD/GD (kvinnor), ledningsgrupp (kvinnor). Genom ett kontinuerligt och systematiskt nomineringsarbete, med målsättningen att öka andelen kvinnor i statliga bolagsstyrelser, som det aktuella kompetensbehovet i varje företag kan tillgodoses, kan regeringen uppnå ett av delmålen för jämställdhetspolitiken 2003. Jämställdhet har en stark ställning inom EU-samarbetet och är ett en av EU:s grundläggande värderingar och ett mål för all verksamhet inom unionen. Jämställdhet mellan kvinnor och män ingår i som ett av gemenskapens grundläggande mål. Omfattningen av aktiviteter med jäm- ställdhetsinriktning är stor och sträcker sig från insatser inom struktur- fonderna till bistånd, forskning och utveckling, handel och globalisering, offentlig upphandling, bekämpandet av organiserad brottslighet samt mänskliga rättigheter. har även den europeiska syssel- sättningsstrategin i stor utsträckning bidragit till detta arbete. Jämställd- het skall genomsyra alla och främjandet av jämställdhet är också ett viktigt inslag i EU:s yttre förbindelser och dess politik när det gäller utvecklingsarbete i tredje land. Jämställdhetsintegrering är en skyldighet såväl för EU:s medlemsstater som för gemenskapens institutioner.