prop · GQ03140 · 2003-06-11 00:00:00 — RRV genomförde uppdraget genom att kartlägga förekomsten av återrapporteringskrav till myndigheterna för budgetåren 1997 och 1999, RRV granskade myndigheternas återrapporteringar och en enkät ställdes till myndigheterna med frågor om hur de arbetar med jämställd- het och hur de uppfattar återrapporteringskraven. Kartläggningen visade att under hade ca hälften av myndigheterna någon form av återrapporteringskrav beträffande jäm- ställdhet i sin verksamhet. Fördelat över olika departement var Social- departementet mest flitigt att ge jämställdhetsuppdrag. Lägst andel myndigheter med jämställdhetsuppdrag hade . Hälften av myndigheter hade jämställdhetsupp- drag, men dessa utgjordes uteslutande av länsstyrelserna. Övriga myndigheter under hade inga jämställdhetskrav, däribland RRV självt. Kartläggningen visade också att de typer av krav som ställs på myndigheterna beträffande jämställdhet kan delas in i tre kategorier: organisatoriska och verksamhetsmässiga krav samt krav på könsuppdelad Skr. 2002/03:140 statistik. Av sin granskning drog RRV slutsatsen att det råder brister i konsekvens och systematik i regeringens styrning av myndigheterna när det gäller jämställdhet. RRV pekar på följande: -otydlig koppling mellan de jämställdhetspolitiska målen och målen i regleringsbreven, -oprecisa eller inte tillräckligt konkreta krav, -det är oklart varför vissa har och andra inte har återrapporteringskrav om jämställdhet, -otydliga krav på tillämpning av jämställdhetsintegrering, -brister i dialogen mellan myndighet och departementet samt -departementen har svårt att förmedla vad de önskar av myndigheterna. föreslår ett antal insatser för att strama upp arbetet. Bland annat menar de att regeringen bör ta principiell ställning till vilka myndigheter som skall ha jämställdhetsuppdrag, att verksförordningen bör ses över och utökas med preciseringar när det gäller jämställdhet samt att större vikt bör läggas vid jämställdhetsfrågorna vid den årliga dialogen mellan myndigheter och departement. utformades ett cirkulär med råd och riktlinjer för hur jämställdhetsfrågorna skall föras in i regleringsbreven till myndigheterna. RRV:s rapport utgjorde även underlag för arbetsgruppens slutrapport. Ändrad ordning strategisk utveckling för jämställdhet Slutrapporten från arbetsgruppen för metodutveckling i jämställdhets- arbetet Ändrad ordning strategisk utveckling för jämställdhet (Ds 2001:64), presenterades 2001 och behandlar strategin jämställd- hetsintegrering. I rapporten ges en kort historik och bakgrund till framväxten av jämställdhetsintegrering samt en beskrivning av initiativ som har tagits på olika nivåer för att främja metodutveckling för jämställdhetsintegrering och metoder och metodutveckling sätts in i sitt strategiska sammanhang. Arbetsgruppen pekar på svagheter i tillämpningen av jämställdhets- integrering i , bland annat utifrån granskning. Det handlar om: -brister i styrningen av de jämställdhetspolitiska frågorna. Det saknas exempelvis en förordning som tydliggör att jämställdhetsintegrering skall tillämpas, -avsaknad av utbildning för politiker och tjänstemän i . erbjuder sina medarbetare ett stort utbud av kurser och interna utbildningar, men det finns ingen utbildning i hur man skall tillämpa ett jämställdhetsperspektiv i sitt arbete, -avsaknad av utprovade analysmetoder för jämställdhet. Det finns metoder att tillgå, men ingen av dessa är prövade särskilt i Regerings- kansliet och det finns inte några utbildningar för hur de skall Skr. 2002/03:140 användas samt -det saknas tillräckligt med stöd för tjänstemännen på departementen. Vissa departement har byggt upp samordningsfunktioner för jäm- ställdhetsintegrering, men dessa ser mycket olika ut. Styrgrupp för jämställdhetsintegrering i Som en följd av Arbetsgruppen för metodutveckling i jämställdhets- arbetets förslag fattade regeringen beslut att tillsätta Styrgrupp för jämställdhetsintegrering i med uppdrag att utarbeta förslag till en plan för genomförande av jämställdhets- integrering (N2002/11370/JÄM). Planen skall behandla styrningen av de jämställdhetspolitiska frågorna, utbildningar för politiker och tjänstemän i , utprovning av analysmetoder samt former för stöd och samordning på departementen. Statssekreteraren för jämställdhet är styrgruppens ordförande och övriga ledamöter är statssekreterare från och samt förvaltningschefen i . Styrgruppen skall lämna sitt förslag . Jämställdhetsintegrering i den statliga budgetprocessen De jämställdhetspolitiska ansträngningarna och insatserna måste mätas och läggas samman för en helhetsbedömning. Det arbete som inletts i med att bättre integrera jämställdhetsperspektivet i den statliga budgetprocessen är ett viktigt steg i denna riktning, och en del i regeringens arbete med jämställdhetsintegrering. Frågan lyftes redan i propositionen om jämställdhetspolitiken (prop. 1987/88:105). redovisas till vissa uppgifter om fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män i en bilaga till budget- propositionen. Det konkreta arbetet med att integrera jämställdhets- perspektiv i det statliga budgetarbetet och statsbudgetens fördelning startade . Målet med utvecklingsarbetet är att stärka styrningen av jämställdhetsfrågorna och synliggöra kön i den statliga budgetprocessen och statsbudgeten, så att regeringens jämställdhets- politik på ett strukturerat och tydligt sätt kommer till uttryck i form av mål inom alla politikområden. På så sätt skapas bättre förutsättningar för genomförande av de jämställdhetspolitiska målen, samt uppföljning och utvärdering av erhållna resultat. Regeringens avsikt är att synliggöra på vilka villkor och i vilken utsträckning kvinnor och män, flickor och pojkar får del av de medel som fördelas inom olika politikområden i statsbudgeten. Härmed blir det möjligt att utvärdera resultaten av jämställdhetspolitiken som en grund för omfördelning och satsningar i syfte att bryta könsmaktsordningen och skapa ett jämställt samhälle. Det kan bland annat handla om olika åtgärder för olika grupper av kvinnor och män, men där inte minst insatser för att främja kvinnors ställning kommer att vara av särskild vikt. Också i andra länder har man lyft fram budgetarbetets betydelse som centralt fördelningspolitiskt instrument, vilket bör bli föremål för större uppmärksamhet också i jämställdhetsarbetet inom alla samhällsområden. tog till exempel fram en bilaga till statsbudgeten kallad Womens Budget. Tillvägagångssätt, metodik och omfattning har sedan utvecklats vidare genom konkret arbete i ett 40-tal länder runt om i världen, varav många utvecklingsländer. Även EU-länder såsom Stor- och har utvecklat sitt arbete med jämställdhets- integrering så att det delvis också omfattar den statliga budgetprocessen. Vidare har en lång rad internationella organisationer som , the Commonwealth, EU, , och olika FN-organ inlett arbete med gender budgeting. tillsatte en expertgrupp som tog fram följande definition av gender budgeting: Gender budgeting is an application of gender mainstreaming in the budgetary process. It means a gender-based assessment of budgets, incorporating a gender perspective at all levels of the budgetary process and restructuring revenues and expenditures in order to promote gender equality. Utvecklingsarbetet som inleddes i ligger väl i linje med denna definition. Syftet är att utveckla metoder och arbetssätt för jämställdhetsintegrering i budgetprocessen med fokus på mål och resultatstyrning, utbildning, metoder samt former för stöd och samordning inom ramen för departementens budgetarbete. Projektet genomförs i samarbete mellan jämställdhetsenheten och Finans- departementets budgetavdelning och ingår som en del i ett tvärsektoriellt projekt inom med syfte att integrera ett köns- och jämställdhetsperspektiv i de nordiska ländernas budgetarbete och därmed uppnå en mer effektiv och målinriktad resursanvändning. Projektet har initierats av de nordiska finans- och jämställdhetsministrarna och bygger på att ett samarbete etableras mellan finans- och jämställdhetssektorerna i respektive land. En viktig del i utvecklingsarbetet inom är det pilot- projekt som inleddes omfattande politikområdena Regional utvecklingspolitik, Socialtjänstpolitik och Transportpolitik. kommer att följa budgetprocessen och pröva olika metoder och arbetssätt för att integrera jämställdhetsperspektiv i dess olika faser, främst i arbetet med budgetpropositionen och myndig- heternas regleringsbrev. Vidare skall varje politikområde med utgångs- punkt från en jämställdhetsanalys formulera minst ett mätbart och upp- följningsbart jämställdhetsmål och/eller resultatindikator på verksamhets- områdesnivån. Erfarenheterna från pilotprojektet kommer sedan att ligga till grund för ett förslag för fortsatt utveckling av jämställdhetsintegrering i den statliga budgetprocessens olika delar. Förslaget kommer att ingå som en del av den plan för genomförande av jämställdhetsintegrering i som tas fram av Styrgruppen för jämställdhetsintegrering i . Det interna jämställdhetsarbetet i Jämställdhetsarbetet inom myndigheten tillhör de frågor som är högst prioriterade i det interna utvecklingsarbetet. Detta arbete omfattar bl.a. lika löner för kvinnor och män, fler kvinnor i chefsställning, ökade möjligheter för anställda att kunna kombinera arbete och föräldraansvar samt minskad stress och andra arbetsmiljöproblem. har i samarbete med de fackliga organisationerna och JämO utvecklat en metodik för lönekartläggning. En ny jämställd- hetsplan för har fastställts. Jämställdhetsplanen skall revideras i samverkan med de fackliga organisationerna. Likaså skall det upprättas en handlingsplan för jämställda löner. En nu- lägesanalys skall ske i syfte att stämma av hur jämställdhets- arbetet på departementen utvecklas ur ett såväl kortsiktigt som långsiktigt perspektiv. På varje departement bedrivs ett jämställdhetsarbete enligt jämställd- hetsplanen och utifrån det enskilda departementets specifika behov. Alla chefer har ett ansvar för att systematiskt driva jämställdhetsarbetet inom sitt verksamhetsområde. Jämställdhetsenheten inom Näringsdeparte- mentet och RK Personal i Förvaltningsavdelningen samverkar kring utbildnings- och utvecklingsfrågor mm. Tillsammans med de fackliga organisationerna har arbetsgivaren i utfört en noggrann och omfattande lönekartläggning. Syftet har varit att upptäcka, åtgärda och förhindra eventuella osakliga skillnader i lön och andra anställningsförhållanden mellan män och kvinnor. Analysen och kartläggningen visar att i en del grupper ligger kvinnor med lång tjänstgöringstid i RK något efter i löneutvecklingen i förhållande till äldre manliga kollegor. Viss obalans i lönesättning av nyanställda kvinnor har visat sig förekomma. Kartläggningen visar också smärre skillnader i lönenivå mellan kvinno- respektive mansdominerade grupper. Vid sidan om löneskillnader finns också andra brister, t.ex. att andelen kvinnliga chefer (departementsråd) endast är . Andelen handläggare som är kvinnor är större än andelen män. För bara fanns betydligt färre kvinnor än män i handläggargruppen. Detta betyder att rekryteringsunderlaget för att få fler kvinnor som chefer har ökat markant . betalas kvinnliga chefer i (departementsråd) helt i nivå med sina manliga kollegor till och med något högre. Andelen kvinnliga chefer har också nästan fördubblats. Regeringens information om jämställdhetsarbetet Intresset för den svenska jämställdhetspolitiken är omfattande både nationellt och internationellt, vilket innebär en växande efterfrågan på information. bedriver en extern informationsverksamhet med syfte att ta fram och underhålla ett faktamaterial som beskriver aktuella jämställdhetspolitiska frågor. På regeringens webbplats på Internet finns särskilda sidor om Sidorna har en egen nyhetslöpsedel där infor- mation om jämställdhetsinsatser från hela publiceras. 2002/03:140 Här finns också grundinformation om aktuella frågor samt alla skrifter, propositioner, utredningar, pressmeddelanden, länkar till andra webb- platser m.m. som är viktiga för jämställdhetsområdet. jämställdhetsenhet ger också ut ett eget elektroniskt nyhetsbrev Jämnt på nätet som kommer ut . Alla som har tillgång till en e-postadress kan prenumerera på nyhetsbrevet som innehåller kortfattad information om vad som händer inom alla departements sakområden. Antalet prenumeranter har sedan starten ökat från 500 till nästan 1 800. Utöver den elektroniska informationen finns faktaskrifter om olika aktuella jämställdhetsfrågor. finns ett 30-tal skrifter på framför allt svenska, men också engelska och franska. Tidningen livet producerades av jämställdhetsenheten på Närings- departementet och delades ut av försäkringskassorna till alla nyblivna föräldrar i under ordförandeskap i EU 2001. Med tidningen ville regeringen visa nyblivna föräldrar på möjligheter till jämställdhet i livet och inspirera dem att inte ge efter för invanda mönster och traditionellt tänkande, vad gäller t.ex. fördelningen av hemarbete och ansvar för barnen och yrkesarbete. Tack vare det positiva mottagandet som första numret av livet fick i olika utvärderingar beslöt regeringen att utöka satsningen så att alla blivande och nyblivna föräldrar skulle få tidningen . Det andra numret av tidningen producerades i samarbete med Social- departementet. Utvärderingen visade också att första numret av tidningen mest lästs av mammorna och därför inriktades det andra numret särskilt på att fånga pappornas intresse. 2 Effektiv statsförvaltning (PO 1) Politikområdet Effektiv statsförvaltning omfattar frågor om granskning, ekonomisk styrning, förvaltningsutveckling, statliga arbetsgivarfrågor, statistik, prognosverksamhet och fastighetsförvaltning m.m. Politikområdet skall bidra till att hela statsförvaltningen bedrivs effektivt och utvecklas i önskad riktning samt att statsförvaltningen upp- fyller höga krav på rättssäkerhet, effektivitet och demokrati. En strävan är att jämställdhetsdimensionen skall integreras i all verksamhet. Jämställdhetsaspekter förekommer dock bl.a. i följande delar av verksamheten: -revision genom , som avvecklas , -regeringens styrning i enskilda uppdrag till främst Statskontoret och , -regeringens förvaltnings- och arbetsgivarpolitik samt Av de granskningar som () har genomfört på uppdrag av regeringen under 19992002 återfinns bland andra RRV:s rapport hur styr regeringen? (RRV 2000:17). brevet till RRV återfinns också jämställdhetsaspekter i fråga om effekt- ivitetsrevisionen samt för internationell verksamhet. För effektivitetsrevisionen är återrapporteringskravet att redovisa de strukturella eller andra brister i myndigheternas uppfyllande av de jämställdhetspolitiska målen som identifierats. nämns några exempel där brister i jämställdhet uppmärk- sammats i samband med effektivitetsrevisioner och besvarandet av För ytterligare redovisning hänvisas till RRV:s kommande årliga rapport som lämnas till regeringen . Enligt regleringsbrevet till RRV skall även en redovisning lämnas över hur jämställdhetsfrågorna lyfts inom ramen för de internationella sam- arbetsprojekt där RRV deltagit. Enskilda regeringsuppdrag om jämställdhet inom politikområdet Regeringen har gett , Statskontoret och Statens kvalitets- och kompetensråd (KKR) i uppdrag att genomföra en kart- läggning och analys av generella krav i regeringens styrning av Generella krav, som jämställdhet, mångfald, beredskaps- frågor, regionalpolitik, barnens rätt, mänskliga rättigheter eller miljö- medvetenhet och hållbar utveckling fyller en viktig funktion i regeringens styrning av den statliga verksamheten. som resultatstyrningen har utvecklats har bl.a. förvaltnings- politiska mål och krav på handlingsprogram, återrapporteringskrav för prioriterade politiska frågor utformats. Det är av stor vikt att de generella krav som ställs på den statliga verksamheten utformas på ett ändamåls- enligt sätt samt att den fortsatta utvecklingen av en praktisk och samlad resultatstyrning bedrivs med utgångspunkt i värdena demokrati, rätts- säkerhet och effektivitet. Detta gör att det finns ett behov av en kartläggning kring vilka kraven är, hur de kommuniceras till förvaltningen, hur kraven hanteras i för- valtningen samt hur resultaten används inom . läggningen skall vara avslutad . Regeringens förvaltnings- och arbetsgivarpolitik Grunden för en gemensam förvaltningskultur redovisas i regeringens proposition Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136). beslutade regeringen om ett förvaltningspolitiskt handlingsprogram En förvaltning i demokratins tjänst. genom det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet ställt utvecklingen av förvaltningen i blickpunkten. Ledorden är demokrati, rättssäkerhet Dessa grundläggande värden gäller för hela förvalt- ningen och förutsätter jämställdhet. Demokrati innebär i detta sammanhang en jämn fördelning av makt Skr. 2002/03:140 och inflytande. Det handlar bl.a. om samma rättigheter och möjligheter för kvinnor och män att uttrycka åsikter, värderingar och önskningar. Att kvinnor och män har samma rätt och möjlighet att delta i de beslut som formar vårt samhälle. Rättssäkerhet innebär att kvinnor och män har samma rättsäkerhet och behandlas med den respekt det kräver samt en lagstiftning som inte medför ojämlikhet och fungerar diskriminerande. Rättssäkerhet handlar också om att få sin sak prövad i domstol och vid myndighetsbeslut. Det kräver en medvetenhet om de villkor kvinnor och män lever under. Lagarna och dess tillämpning får inte bidra till att vidmakthålla föråldrade handlingsmönster. Effektivitet i de tjänster som den statliga förvaltningen tillhandahåller fordrar en förmåga att svara mot de behov och livsvillkor som både kvinnor och män har. En förvaltning i demokratins tjänst innebär att förvaltningen finns till för medborgarna, både kvinnor och män. Regeringens förvaltningspolitiska handlingsprogram tar också upp staten som föredömlig arbetsgivare. Regeringen har delegerat stora delar av arbetsgivarpolitiken i staten till myndigheternas chefer. Syftet med delegeringen är att myndigheterna skall ges bästa möjliga förutsättningar att använda arbetsgivarpolitiken som ett medel för att med hög effekt- ivitet och på ett sätt som inger förtroende hos medborgarna uppnå verksamhetens mål. Regeringens uppgift i arbetsgivarpolitiken är dels att sätta övergripande strategiska mål för de statliga arbetsgivarfrågorna, dels att följa upp myndigheternas arbetsgivarpolitik. Regeringen följer upp myndigheternas arbetsgivar- politik genom ett särskilt uppdrag till alla myndigheter att redovisa myndigheternas kompetensförsörjning m.m. Syftet med uppföljningen är dels att ge regeringen en samlad bild av situationen i förvaltningen och information om hur de arbetsgivarpolitiska frågorna tas om hand. Informationen som myndigheterna redovisar till regeringen används både som underlag av respektive fackdepartement i den årliga mål- och resultatdialogen mellan politisk ledning och myndighetschef, och i regeringens årliga information till om statsförvaltningens utveckling. I såväl beslutet om redovisning av kompetensuppföljningen som i regeringens mål- och resultatdialog med myndighetscheferna är jämställdheten vid myndigheten en viktig arbetsgivarpolitisk fråga. Regeringens ambition för arbetsgivarpolitiken i staten är att de statliga arbetsgivarna bl.a. skall öka andelen kvinnor på ledande befattningar. I budgetpropositionen (prop. 2002/03:1, UO 2) redovisas att målet för en samordnad statlig arbetsgivarpolitik är att säkerställa att relevant kompetens finns för att åstadkomma efterfrågat resultat. Jämställdheten skall prägla den statliga förvaltningen. 2002/03:140 riktlinjer skall fullföljas i de statliga myndigheternas arbetsgivarpolitik. Regeringen understryker behovet av ytterligare aktiva åtgärder för att åstadkomma samma möjligheter till utveckling och befordran för kvinnor och män samt att minska löneskillnaderna mellan könen. Staten har ca 217 500 anställda, vilket motsvarar av alla anställda. Av dessa är män och kvinnor. Staten är den sektor på arbetsmarknaden som har den jämnaste könsfördelningen. Av kvinnorna i staten arbetar deltid 2001 och av männen . har 63 500 statsanställda sagts upp. Under mitten av 1990- talet skedde besparingar som i hög grad drabbade kvinnor i admini- strativa sysslor. har övertaligheten i större utsträckning berott på förändringar i Försvarsmakten och inom infra- strukturmyndigheter, där andelen män är hög. Staten har den i genomsnitt äldsta personalstyrkan på arbetsmarknaden. Genomsnittsåldern 2001 för de statligt anställda var . En viktig förklaring till den höga medelåldern i staten är att många verksamheter kräver personal med hög utbildning. Skillnaden i åldersstruktur mellan kvinnor och män är marginell. Könsfördelningen inom staten varierar kraftigt mellan olika typer av befattningar. Andelen kvinnor bland de anställda med chefsuppgifter på olika nivåer uppgår nu till . Man kan generellt se en trend- mässig ökning av andelen kvinnor på mer kvalificerade eller sak- områdesinriktade befattningar. Fördelningen av kvinnor och män i staten skiljer sig avsevärt mellan olika sektorer. Högst andel kvinnor, , finns inom sektorn ekonomi samt sektorn arbetsliv, omsorg och utbildning. Bara sektorn universitet, högskolor och forskning har en helt jämn könsför- delning totalt sett. Även här finns dock den typiska skillnaden mellan befattningar på olika nivåer. Ett exempel är professorsanställningar, som till 2001 innehas av män. I löneförhandlingarna har parterna på det statliga avtalsområdet kommit överens om att starta ett utvecklingsarbete med målet att nå en jämn könsfördelning i samtliga befattningskategorier inom staten (bilaga 9 till RALS 20022004). Lönenivåer och löneskillnader i staten Arbetsgivare åläggs att kartlägga och analysera dels bestämmelser och praxis om löner och andra anställningsvillkor som tillämpas hos arbetsgivaren, dels löne- skillnader mellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. Alla osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män skall elimineras. 2002/03:140 I redovisningar till regeringen uppger sju av tio myndigheter att de vidtar aktiva åtgärder för att eliminera eventuella osakliga löneskillnader mellan könen, vilket är något fler än föregående år. Även när det gäller åtgärder för att ge kvinnor och män lika goda möjligheter till utveckling och befordran har en liten ökning skett. Regeringen har i regleringsbrevet 2003 uppdragit åt att rapportera hur löneskillnaderna mellan kvinnor och män utvecklas i staten. Parterna på det statliga området har också kommit överens om att genomföra en gemensam studie av den lokala lönebildningen och lönesättningen (bilaga 11, RALS 20022004). Studien skall särskilt belysa vilket gemensamt ansvar som lokala parter tar för att förhindra osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. Regeringen har uppdragit åt att redovisa vissa statistiska uppgifter om anställda inom statsförvaltningen. Uppgifter kommer att begäras in för att få information om vid vilken ålder statsan- ställda går i pension, omfattningen av beslut om delpension, antalet sjuk- pensionärer och pensionsersättningar samt särskilda pensionsersättningar. Regeringens utnämningspolitik och chefspolicy En aktiv chefsförsörjning är ett viktigt instrument för att uppnå målen i regeringens förvaltningspolitik. Statlig förvaltning behöver profession- ella chefer. Ett viktigt mål med regeringens chefspolicy är att uppnå kvalitet i chefsförsörjningen genom en jämn representation av kvinnor och män på chefsnivå. Regeringens utnämningsmakt är ett viktigt redskap för styrning av den statliga verksamheten. Regeringens riktlinjer för rekrytering av myndig- hetschefer framgår av regeringens chefspolicy. Av policyn framgår att det Så långt möjligt skall det alltid finnas både en kvinna och en man med i det slutliga urvalet.