prop · GQ031d31 · 2003-01-01 00:00:00 — 2002/03:1 BILAGA 2 Utvecklingen inom olika områden....................................................... Utvecklingen i och ............................................... Utvecklingen i , och de baltiska länderna................... Den svenska världsmarknadstillväxten ................................................ Utvecklingen i omvärlden..................................................................... Modellberäkningar för kronan ............................................................. 2002/03:1 BILAGA 2 Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter.................................................. Den offentliga sektorn......................................................................................... Den konsoliderade offentliga sektorn ................................................. Den statliga sektorn.............................................................................. Finanspolitiska mål och indikatorer .................................................... Demografi och offentliga finanser ...................................................................... Ökad risk på de finansiella marknaderna............................................................ Målet om reguljär sysselsättningsgrad .......................................... Ändamålsfördelade offentliga utgifter................................................................ 2002/03:1 BILAGA 2 Bidrag till BNP-tillväxt ............................................................................................. De offentliga finanserna ........................................................................................... BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet ......................................................................... Beräknad nominell jämviktskurs.............................................................................. Betalningsbalansens finansiella poster ..................................................................... Ränte- och valutakursantaganden ............................................................................ Export och import av varor och tjänster ................................................................. Nyckeltal för industrin ............................................................................................. Nyckeltal inom arbetsmarknadsområdet ................................................................ Hushållens reala disponibla inkomster och konsumtionsutgifter ......................... Bidrag till ökningen av hushållens reala disponibla inkomster .............................. Den underliggande realinkomstutvecklingen.......................................................... Hushållens finansiella förmögenhet ........................................................................ Offentliga sektorns finansiella sparande................................................................ Den offentliga sektorns finanser............................................................................ Skatter och avgifter ................................................................................................. Den offentliga sektorns utgifter ............................................................................ Statens finanser (exklusive statliga affärsverk och aktiebolag) ............................ Strukturellt sparande i offentlig sektor.................................................................. Indikator för efterfrågan......................................................................................... Primära utgifter som andel av BNP ....................................................................... Nyckeltal, baskalkyl................................................................................................ Nyckeltal, lågtillväxtalternativ ............................................................................... Nyckeltal, högtillväxtalternativ.............................................................................. 2002/03:1 BILAGA 2 BNP-tillväxt, faktisk och potentiell BNP ................................................................. Hushållens konsumtion i ............................................................. 10-åriga statsobligationsräntor i , och ............. Dollar mot euro ........................................................................................................ Börsutvecklingen i och ................................................... Kronans utveckling och prognoser..................................... Faktisk real växelkurs och beräknad real jäm-vikstväxelkurs ................................ Differens mellan 10-årig statsobligationsränta i och ................. Kronans växelkurs konkurrensvägt och mot euron ............................................... Varuexport och exportorderingång ......................................................................... Industrins enhetsarbetskostnad per producerad enhet i relativt 11 Nyanmälda lediga platser och antal sysselsatta....................................................... Arbetskraftsutbud och antal sysselsatta.................................................................. Öppet arbetslösa och personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska Bidrag till KPI-inflationen från vissa tillfälliga effekter och från vissa andra Bidrag till KPI-inflationen från huvudsakligen inhemskt producerade varor Utvecklingen av hushållens underliggande reala disponibla inkomster................ Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter ................................. Hushållens tillförsiktsindikator (CCI)................................................................... Hushållens bruttoskuld och reala förmögenhet i förhållande till disponibel Kapitalkvoten och kapacitetsutnyttjandet i industrin.......................................... Påbörjade nybyggnationer av lägenheter............................................................... Kommunsektorns konsumtionsutgifter och sysselsättning 19902004 ............. Befolkningsförändring jämfört med ......................................................... Utgifter för pensioner, sjukvård och äldreomsorg ............................................... Offentliga sektorns finansiella sparande ............................................................... Offentliga sektorns brutto- och nettoskuld ......................................................... 2002/03:1 BILAGA 2 I denna bilaga till budgetpropositionen redovisas en prognos för den internationella och svenska ekonomins utveckling . Därutöver redovisas även en kalkyl för utvecklingen . Bedömningarna baseras på underlag från (), och (). Ansvaret för bedömningarna åvilar dock helt . Beräkningarna är gjorda med stöd av modell och är betingade av att ett antal förutsättningar är uppfyllda. För beräkningarna av volymutvecklingen har 2001 använts som fast basår. Ansvarig för beräkningarna är departementsrådet . Beräkningarna baseras på information t.o.m. . Den svenska ekonomin har utvecklats överraskande väl . Efter en mycket svag utveckling ökar återigen hushållens konsumtionsutgifter i god takt och den svenska industrikonjunkturen är stark i förhållande till det dämpade internationella konjunkturläget. Den nedgång i sysselsättningen som väntades ekonomiska vårpropositionen har uteblivit. Mot bl.a. denna bakgrund bedöms BNP-tillväxten uppgå till , vilket är högre än prognosen i vårpropositionen. förutses BNP-tillväxten uppgå till . Ett antal ekonomiska drivkrafter väntas understödja en internationell konjunkturuppgång. Den expansiva inriktningen av den ekonomiska politiken i med låga styrräntor och sänkta skatter innebär en kraftig stimulans av den samlade efterfrågan. Lageranpassningen i och euroområdet, som föregående år bidrog till en försvagning av den globala industrikonjunkturen, förefaller nu vara avklarad. Världshandeln begränsades 2001 av en mycket svag importtillväxt i flertalet regioner. Under inledningen av detta år har importtillväxten i framför allt ökat snabbt, vilket stimulerar exporten i euroområdet. Diagram 1.1 BNP-tillväxt, faktisk och potentiell BNP BNP-tillväxt (vänster axel) Källor: och . Den globala konjunkturåterhämtningen tycks dock ske i en något långsammare takt än vad som förväntades i vårpropositionen. Under årets inledning visade den inkommande statistiken i euroområdet och i tämligen entydigt på en förstärkning av konjunkturen. Därtill pekade de flesta indikatorer och en stabilisering av börskurserna på en ökande tillförsikt . Det finns emellertid ett antal tecken som tyder på en viss bräcklighet 2002/03:1 BILAGA 2 i återhämtningen och situationen är svårbedömd. Exempelvis har de senaste månadernas tillförsiktsindikatorer för konsumenter och företag försämrats i och euroområdet. I är osäkerheten framför allt kopplad till en svag vinstutveckling, och de bokföringsoegentligheter som uppdagats hos ett antal storföretag har bidragit till det försvagade förtroendet inte minst hos aktörerna på de finansiella marknaderna. Trots dessa osäkerhetsmoment bedöms tillväxten gradvis öka såväl i som i EU-området. Det kan dock inte uteslutas att den globala konjunkturåterhämtningen fördröjs. 3Kostnad, årsgenomsnitt. 410-års statsobligation, årsgenomsnitt. 56-månaders statsskuldsväxel, årsgenomsnitt. Källor: , , och Det är framför allt två faktorer som har bidragit till den relativt goda utvecklingen i under årets inledning. För det första har de svenska exportföretagen ett gott konkurrensläge, vilket väntas resultera i stigande marknadsandelar. Konkurrensläget var gynnsamt även 2001, men exporttillväxten påverkades då kraftigt i negativ riktning av att exporten av teleprodukter minskade med . bedöms även produktivitetstillväxten stiga i de flesta sektorer och i synnerhet inom industrin, vilket bidrar till att konkurrensläget ytterligare förbättras. För det andra innebär den expansiva inriktningen av finanspolitiken en påtaglig förstärkning av den inhemska efterfrågan. Till största delen gynnar de finanspolitiska åtgärderna hushållen vars reala disponibla inkomster beräknas öka med , varav beror på olika finanspolitiska åtgärder, främst skattesänkningar. Hushållens starka inkomstutveckling har därmed skapat utrymme för såväl en ökad konsumtion som ett ökat spa- De finanspolitiska åtgärderna riktade mot hushållen har också motverkat den negativa konsumtionspåverkan som den svaga börsutvecklingen sannolikt har haft. BNP-tillväxten hålls tillbaka av en svag investeringskonjunktur. Investeringarna väntas falla i flertalet av näringslivets sektorer. Ett undantag är bostadsinvesteringarna som förutses öka. begränsas den samlade produktionen även av lageranpassningar inom industri och handel. Aktiviteten i den svenska ekonomin väntas öka ytterligare något . En avgörande förutsättning för detta är att den internationella konjunkturåterhämtningen fortsätter. Detta bidrar till att den svenska exporttillväxten kan öka ytterligare och till att den negativa investeringsutvecklingen inom industrin och industrinära tjänstesektorer bryts. En fortsatt global återhämtning torde också öka stabiliteten på de finansiella marknaderna, och i synnerhet på aktiebörserna. Den finansiella osäkerhet som har hämmat investeringar och konsumtion kan därför antas minska framöver. Såväl sysselsättningen som den öppna arbetslösheten bedöms ligga kvar på i stort sett samma nivå som 2001. Medelarbetstiden fortsätter dock att sjunka vilket innebär att antalet arbetade timmar förutses minska med jämfört med . En bidragande orsak till den sjunkande medelarbetstiden är den fortsatt stigande sjukfrånvaron.1 Ytterligare förklaringar är att även annan frånvaro har ökat, exempelvis semesteruttaget, samt att övertiden och den vanligen arbetade tiden har minskat. Den konjunkturförstärkning som väntas bedöms leda till att sysselsättningen stiger. Till viss del väntas arbetskraftsbehovet tillgodoses av en uppgång i medelarbetstiden, bl.a. till följd av ett stigande övertidsuttag och en minskad frånvaro. Sysselsättningen mätt i antalet personer förutses öka och den öppna arbetslösheten förväntas sjunka till . Den mycket kraftiga sysselsättningstillväxten har ökat trycket på lönebildningen. Särskilt kraftig var expansionen i näringslivets tjänstesektorer, där sysselsättningen i genomsnitt ökade . 1 Sjukfrånvarande klassificeras i SCB:s arbetskraftsundersökning som sysselsatta. löneglidningen gradvis i tjänstesektorerna. Detta bidrog till att timlönerna i hela ekonomin ökade 2001, vilket är något högre än vad som är förenligt med en balanserad samhällsekonomisk utveckling. Mot bakgrund av att sysselsättningstillväxten dämpades redan under loppet av 2001 och att sysselsättningsuppgången och förväntas bli måttlig, bedöms löneglidningen successivt minska. Profilen på de avtalsmässiga löneökningarna innebär också att dessa är lägre än 2001 och ytterligare något lägre 2003. Den inkommande lönestatistiken , som dock är behäftad med betydande osäkerhet, indikerar att löneökningstakten sjunker i ekonomin och att löneglidningen i tjänstesektorerna har minskat. Prognosen bygger på antagandet att löneökningarna för perioden begränsas till . antas lönerna öka . Inflationen har, som förväntat, fallit tillbaka till efter att under ha pendlat . Inflationsuppgången berodde till stor del på ett antal utbudsstörningar och andra förhållanden som endast haft en tillfällig inflationspåverkan. En mindre del av inflationsuppgången berodde emellertid sannolikt på ett stigande inhemskt inflationstryck i de konsumtionsnära tjänstesektorerna där lönerna har ökat snabbt och produktivitetstillväxten har varit förhållandevis svag. Det inhemska inflationstrycket bedöms nu minska i och med att löneökningstakten i tjänstesektorerna ser ut att falla tillbaka som nationalräkenskaperna visar en kraftig förbättring av tjänstesektorns produktivitetstillväxt. Den sammantagna bedömningen är därför att inflationen framöver i stort kommer att utvecklas i linje med inflationsmål. Det finns ett antal risker som, om de realiseras, kan leda till betydande avvikelser i förhållande till prognosen. Den enskilt största risken är om den förutsedda internationella konjunkturåterhämtningen försenas. Särskilt stor är osäkerheten vad beträffar effekterna på konsumtion och investeringar till följd av den globala börsnedgången. Börsnedgången har varit mycket kraftig och flera stora börser, däribland , har mer än halverat sitt värde i förhållande till de högsta nivåerna . Även om börsutvecklingen stabiliseras är osäkerheten stor beträffande vilka effekter den hittillsvarande börsutvecklingen kan tänkas få framöver. 2002/03:1 BILAGA 2 pelvis måste en del försäkringsbolag och enskilda företag, till följd av börsnedgången, göra anpassningar som säkerställer hållbarheten i långsiktiga pensionsåtaganden, vilket kan påverka både företagens möjligheter att investera och hushållens framtida avkastning på pensionssparande. Lägre börskurser försvårar också för företag att finansiera investeringar genom nyemissioner. Det kan heller inte uteslutas att börsutvecklingen blir fortsatt svag, vilket skapar påfrestningar i det finansiella systemet och ytterligare behov av konsolidering. Effekterna av en sämre internationell utveckling och fortsatt finansiell oro analyseras närmare i ett lågtillväxtalternativ (se avsnitt 13). Till riskbilden hör också den fortsatta utvecklingen inom teleproduktindustrin. Risken för en sämre utveckling hänger framför allt samman med de finansiella problemen i telekommunikationssektorn samt de låga vinstmarginalerna. Ex- porten av teleprodukter har emellertid uppvisat en tydlig ökning . Teleproduktindustrins produktion var däremot i stort oförändrad . Till viss del kan denna något olikartade utveckling förklaras med att teleproduktföretagen har minskat sina lager. Den inkommande statistiken, KI:s barometrar och annan information, ger emellertid ingen entydig bild av den fortsatta utvecklingen. Prognosen för teleproduktindustrin innebär en försiktig uppgång där endast en mycket liten del av den produktionsminskning som skett tas igen. Möjligheterna till en bättre volymutveckling än prognoserat bedöms vara lika stor som risken för en sämre utveckling. Den svenska ekonomin har stått emot det dämpade internationella konjunkturläget förvånansvärt väl. Ett möjligt scenario är att svensk ekonomi, i likhet med 1999 då Asienkrisen tyngde världsekonomin, utvecklas avsevärt bättre än de flesta andra . I ett högtillväxtalternativ (se avsnitt 13) illustreras en utveckling med stark inhemsk efterfrågan och en mycket fördelaktig arbetsmarknadsutveckling, där personer som står utanför arbetsmarknaden i hög grad blir sysselsatta som den öppna arbetslösheten faller ner mot . I detta alternativ uppnås regeringens mål att av befolkningen är i reguljär sysselsättning . 2002/03:1 BILAGA 2 Bedömningen av resursläget i svensk ekonomi överensstämmer i stort med den bedömning som gjordes i vårpropositionen. Det s.k. BNP- gapet, dvs. skillnaden mellan den faktiska och potentiella BNP-nivån, beräknas till 2002. I vårpropositionen uppskattades BNP- gapet till . Anledningen till att BNP-gapet nu bedöms vara något mindre är att årets BNP-tillväxt har reviderats upp från till . Bedömningen är att det fortfarande finns ledig kapacitet i industrin vilket innebär att produktivitetstillväxten kan överstiga den långsiktiga produktivitetstillväxten utan att industrin slår i kapacitetstaket. Det finns med andra ord ett produktivitetsgap i den svenska ekonomin. Medelarbetstiden har minskat kraftigt och väntas fortsätta att minska . En mindre uppgång i medelarbetstiden kan dock förväntas genom att övertidsuttaget återigen ökar något när konjunkturläget förbättras och regeringens program för ökad hälsa i arbetslivet får avsedda effekter. som årets uppreviderade tillväxt innebär att BNP-gapet är mindre än vad som antogs i vårpropositionen har den svenska ekonomins potentiella tillväxttakt reviderats upp med för 20022004. Denna justering har bl.a. gjorts till följd av att SCB har presenterat en ny befolkningsprognos som visar en snabbare tillväxt av den arbetsföra befolkningen . BNP-ga- pet förutses vara negativt, , även 2003. Givet antagandet att BNP-gapet sluts uppskattas BNP-tillväxten 2004 till , vilket är högre än den potentiella tillväxten som uppskattas till . Sysselsättningen väntas öka med 2004, vilket innebär att sysselsättningen ökar i de flesta åldersgrupper. Sysselsättningsuppgången möjliggörs dels av att den arbetsföra befolkningen växer och dels av att antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program antas minska och att arbetslösheten väntas sjunka. Den totala sysselsättningstillväxten hålls emellertid tillbaka av att ålderskategorier med låg sysselsättningsgrad växer som andel av den arbetsföra befolkningen. Den reguljära sysselsättningsgraden för personer beräknas uppgå till . Värt att notera är att såväl sysselsättningstillväxten som BNP-tillväxten 2001 har varit starkare än vad som förväntades vid fastställandet av sysselsättningsmålet. Uppgången i den reguljära sysselsättningsgraden har dock motverkats av att den arbetsföra befolkningen också har ökat snabbare än beräknat. Sparkvot (nivå)2 1Årlig procentuell förändring. 2Exklusive sparande i avtalspension. 3I gemensam valuta, SEK. 4Procent av arbetskraften. 5Antal sysselsatta i åldern , exklusive sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i denna åldersgrupp. 7Procent av BNP. Källor: , , och . Målet för de offentliga finanserna är ett överskott om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Därmed stärks den offentliga förmögenhetsställningen, vilket skapar ett finansiellt utrymme att möta den demografiska utvecklingen under de närmaste decennierna. Det finansiella sparandet i offentlig sektor beräknas till av BNP. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att överskottsmålet skulle behållas på av BNP. I budgetpropositionen angavs även att ett lägre överskott skulle accepteras om konjunkturen utvecklades sämre än väntat. Mot bakgrund av nedrevideringen av tillväxten , och av att BNP-tillväxten understiger progno- sen i budgetpropositionen, bedöms denna avvikelse vara förenlig med beslut om överskottsmål . väntas överskottet i de offentliga finanser uppgå till respektive av BNP. BNP-gapet beräknas vara negativt såväl 2003 som 2004. Mot bl.a. den bakgrunden bedöms de prognoserade överskotten vara förenliga med målet om ett överskott på av BNP över en konjunkturcykel. För en utförligare diskussion se avsnitt 11. Finanspolitikens inriktning ett visst år definieras dels av beslutade och föreslagna eller aviserade åtgärder som träder i kraft , dels av s.k. automatiska stabilisatorer, dvs. den försvagning av de offentliga finanserna som sker när resursutnyttjandet i ekonomin minskar. Därutöver påverkas även finanspolitiken av ett antal andra faktorer (se avsnitt 11.5). Finanspolitiken är expansiv, något åtstramande och 2004 neutral. En stor del av årets finanspolitiska stimulans är riktad till hushållen. Den förväntade nedgången i ohälsotalen är en viktig förklaring till den finanspolitiska åtstramningen 2003. 1.4Utvecklingen inom olika områden ökade BNP i världen , vilket är ett av de lägre tillväxttalen . En starkt bidragande orsak till detta var att tillväxten låg nära noll i . Även väntas den globala tillväxten bli låg i ett historiskt perspektiv, . Tillväxten i återhämtar sig medan EU- områdets konjunkturcykel tycks ligga något efter . Tillväxten i EU-området väntas därför bli något lägre jämfört med . Den svaga utvecklingen i med negativa tillväxttal såväl 2001 som 2002, bidrar också till den låga globala tillväxten. Världsekonomin tyngs också av att den samlade produktionen i bedöms minska . Särskilt allvarligt är läget i där en kraftig produktionsminskning förutses. I har osäkerheten ökat avseende den återhämtning som inleddes . Tecken på detta är att hushållens och företagens förväntningar har försvagats något samt att BNP-tillväx- 2002/03:1 BILAGA 2 ten var svag. Utfallsstatistik tyder dock på att återhämtningen fortsätter, främst till följd av en god konsumtionstillväxt. Låga räntor och skattesänkningar har bidragit till denna utveckling. Amerikanska hushåll har också kunnat minska sina ränteutgifter kraftigt genom att utnyttja möjligheten att lägga om bostadslån till låga räntor. Konsumtionen har kortsiktigt underblåsts av räntefria lån och rabatter vid bilköp. En stabilisering av arbetsmarknaden förefaller ha inletts efter en längre tids uppgång i den öppna arbetslösheten. Industriproduktionen har uppvisat positiva utvecklingstal t.o.m. juli, men föll tillbaka . Den centrala frågan är om den underliggande styrkan i efterfrågan är tillräcklig för att fortsätta att driva återhämtningen när effekterna av tidigare ränte- och skattesänkningar gradvis klingar av. Frågan är också i vilken utsträckning den svaga börsutvecklingen, den låga vinstnivån, det låga kapacitetsutnyttjandet och de uppmärksammade bokföringsoegentligheterna påverkar framtidsförväntningarna och investeringsviljan. Bedömningen är att dessa problem dämpar konjunkturuppgången, men inte vänder den till en nedgång. har kapacitetsutnyttjandet och företagens vinster ökat, vilket ger stöd åt en fortsatt återhämtning. BNP-tillväxten i förutses uppgå till och till . Tillväxten i den japanska ekonomin är fortsatt svag. Arbetslösheten ligger på en hög nivå, de offentliga finanserna fortsätter att försämras, priserna faller och det inhemska efterfrågeläget är mycket svagt. Reformbehoven är stora inom företagssektorn och i banksektorn är andelen dåliga lån hög, vilket i sin tur hämmar kreditgivningen och investeringarna. Exporten har dock visat en mer gynnsam utveckling tack vare en ökad efterfrågan från övriga och . BNP bedöms minska och 2003 öka . Det är framför allt exporten som driver tillväxten och endast en mindre förbättring av det inhemska efterfrågeläget förutses . Tillväxten i euroområdet förstärktes .