prop · GQ03135 · 2003-06-05 00:00:00 — Eftersom uppgif- terna för att kunna lämnas ut skall behövas för skaderegler- ingen i ett enskilt fall och därigenom utgöra en del av själva grunden för försäkringsersättning är det dock i första hand den försäkrades eget an- hängiggörande av försäkringsfall som är avgörande för om sådana upp- gifter skall behandlas av en försäkringsgivare eller ej. Det torde dessutom vara ett utbrett förfarande att den försäkrade i ett enskilt skadeärende lämnar fullmakt/medgivande till försäkringsgivaren att från myndigheter få ut erforderliga uppgifter för skaderegleringen. I regel innebär ett sådant samtycke att den enskilde måste anses ha efter- gett den sekretess som gäller till förmån för honom eller henne (se 14 kap. 4 § sekretesslagen) till förmån för försäkringsgivaren, med följd att uppgifter som utan hinder av sekretesslagen kan lämnas ut till den registrerade även får lämnas ut till den samtycket avser. Vad beträffar så ger den försäkrade i samband med att han eller hon anhängiggör ett försäkringsfall regelmässigt fullmakt/medgivande att från , eller annan myndighet inhämta uppgifter och handlingar som behövs för att ska kunna bedöma den enskildes rätt till försäkringsersättning. Således föreligger i nu nämnda fall ett uttryckligt samtycke från den försäkrade till utlämnande av upp- gifter från de nämnda organen. Samtycket gäller dessutom utlämnande av alla uppgifter som är nödvändiga för skaderegleringen och inte endast de uppgifter som behövs för samordning. En utökning av möjligheterna till utlämnande på medium för automati- serad behandling är dessutom på många sätt ägnad att minska risken för integritetsintrång dels genom att den nuvarande hanteringen av uppgifter minskar i allmänhet, dels genom att det kan tänkas leda till att Prop. 2002/03:135 försäkringsbolag i sin skadereglering anknyter till bedömningar av arbetsoförmåga m.m. som gjorts inom den allmänna försäkringen och därigenom inte behöver behandla exempelvis uppgifter som rör hälsa i samma utsträckning som . Mot bakgrund av de ovan redovisade förhållandena måste det bedömas som att det i princip inte föreligger några bärande integritetsskäl för att ifrågasätta en utvidgning av möjligheterna att få ut uppgifter på medium för automatiserad behandling på ett sådant sätt som avses i fram- ställningar. En viktig förutsättning är dock den försäkrades samtycke till utlämnande av uppgifter. Om utlämnandet avser känsliga personuppgif- ter enligt 13 § personuppgiftslagen skall samtycket vara uttryckligt. En- ligt regeringens uppfattning är ett skriftligt medgivande av en registrerad till att ett försäkringsbolag från en myndighet inhämtar uppgifter och handlingar som behövs för att ska kunna bedöma den enskildes rätt till försäkringsersättning att anse som ett uttryckligt samtycke. Sammanfattningsvis föreslås alltså att en särskild bestämmelse i lagen om behandling av personuppgifter inom socialförsäkringens administra- tion om att personuppgifter som behövs för skadereglering får lämnas ut på medium för automatiserad behandling till organ som driver försäk- ringsrörelse. Vad som avses med att en uppgift behövs för skadereglering torde i huvudsak bestämmas av försäkringsvillkoren som gäller i det en- skilda fallet. Om dessa förutsätter klarläggande av en viss omständighet så behövs uppgiften för skaderegleringen. En förutsättning för utläm- nande av uppgifter för skadereglering skall dock vara att den försäkrade samtyckt avser utlämnandet känsliga personuppgifter skall samtycket vara uttryckligt till att mottagaren får del av de uppgifter som lämnas ut. Som berörts ovan är en sådan bestämmelse inte i sig sekretessbry- tande. Däremot kan ett samtycke från den registrerade till utlämnande av uppgifter innebära att sekretess till förmån för honom eller henne efter- ges i förhållande till försäkringsgivaren. Det bör dock ankomma på regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att närmare föreskriva vilka uppgifter som skall få lämnas ut. 6.13.1Begränsningar för vissa fall Regeringens förslag: Känsliga personuppgifter eller sådana uppgifter om lagöverträdelser m.m. som avses i 21 § personuppgiftslagen skall inte få användas som sökbegrepp vid sökning i socialförsäkringsdatabasen. Vid sökning i socialförsäkringsdatabasen som omfattar innehållet i fler än en handling som kommit in i anledning av ett ärende eller upprättats i ett ärende skall endast ärendebeteckning eller beteckning på handling få användas som sökbegrepp. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar före- skrifter om begränsningar i övrigt av vilka sökbegrepp som får användas. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regering- ens. Remissinstanserna: och ett flertal försäk- ringskassor anser att det är viktigt att det säkerställs att det inte sker otillbörliga ingrepp i den personliga integriteten vid behandling av per- sonuppgifter. Övergången till elektroniska akter och ärendehanterings- system gör detta än mer angeläget. Det är emellertid enligt förbundets respektive kassornas uppfattning även viktigt att inte begräsningen av vilka sökgrepp som får användas går ut över kassornas möjligheter att effektivt kunna utnyttja de möjligheter till uppföljning som den tekniska utvecklingen medger. Mot bakgrund av de krav som ställs på socialför- säkringens administration i regleringsbrev m.m. angående uppföljning av fusk och missbruk är det enligt förbundet och kassorna en förutsättning att försäkringskassorna ges möjlighet att använda uppgifter om lagöver- trädelser som sökbegrepp. En variant är att tillåta att sökbegrepp får an- vändas om det är uppenbart att intresset av att sökbegreppen används har företräde framför det intresse som menar att ett användande medför oacceptabla integritetsintrång. Även läns allmänna försäk- ringskassa anser att försäkringskassorna bör ges möjlighet att använda uppgifter om lagöverträdelser som sökbegrepp. Datainspektionen har inget att erinra mot de överväganden som gjorts med hänsyn till de regi- strerades integritet, men föreslår att sökbegränsningarna endast skall gälla vid sökning efter en handling. anför att den före- slagna sökbegränsningen beträffande sökning i handlingar som kommit in i ett ärende eller som har upprättats i ett ärende är mycket långtgående. För det första hindrar bestämmelsen sökning efter handlingar utifrån andra sökbegrepp. Det kan enligt verkets uppfattning ifrågasättas om inte sökbegreppen bör utökas till de uppgifter som enligt 15 kap. 1 § 14 sek- retesslagen (1980:100) skall framgå av ett diarium. För det andra hindrar bestämmelsen sökning i en viss handling, till och med när en handläg- gare väl har tagit fram den på sin bildskärm. Enligt verkets mening kan begränsningen i detta avseende antas hindra effektivitet vid handläggning av ärenden utan att kunna motiveras av hänsyn till den enskildes behov av integritetsskydd. Skälen för regeringens förslag: I en databas eller annan textmassa som lagrats på medium för automatiserad behandling är det möjligt att genom att ange ett begrepp i en s.k. sökmotor söka igenom den lagrade informationen och hitta de poster eller uppgiftskonstellationer där be- greppet förekommer (enkel sökning). Med användande av enkel sökning är det alltså ofta möjligt att snabbt göra en sammanställning av exempel- vis förekomsten av vissa känsliga personuppgifter i en databas och där- igenom även att göra en sammanställning av dessa uppgifter. Är en myn- dighets samlingar av elektroniskt lagrade personuppgifter tillgängliga för sökning utan några begränsningar, uppkommer utan tvivel betydande ris- ker för otillbörliga intrång i enskildas integritet. Detta har medfört att man i registerlagstiftning i regel även har regler som begränsar hur sök- ning får ske i myndigheternas system för automatiserad behandling. Så- dana begränsningar bör finnas även i den nya lagen. Vid bedömningen av vilka sökbegrepp som bör vara tillåtna vid sök- ning i socialförsäkringsdatabasen måste enligt regeringens uppfattning en avvägning göras mellan effektivitetskrav och risken för integritetsin- Något generellt förbud mot sökning i databasen är naturligtvis inte motiverat. Ofta kan en sökmotor vara ett värdefullt redskap vid automati- serad behandling, utan att det på något sätt kan innebära risker för integ- riteten. Den nya tekniken bör kunna tas i anspråk i alla de fall när det inte skulle innebära en icke acceptabel risk för otillbörliga integritetsintrång. Reglerna om sökning bör alltså i princip ta sikte direkt på sådana typer av sökning som kan medföra särskilda integritetsrisker. I vissa sådana fall måste integriteten ges företräde även om goda skäl kan anföras för mot- satsen. och ett flertal försäkringskassor har påtalat ett behov av att använda uppgifter om lagöverträdelser som sök- begrepp. Regeringen kan dock inte utifrån de skäl som anförts till stöd för detta finna att tillräckliga motiv skulle föreligga för att sådana integ- ritetskänsliga behandlingar skulle vara tillåtna. Liksom föreslagits i pro- memorian anser regeringen således att känsliga personuppgifter eller så- dana uppgifter om lagöverträdelser m.m. som avses i 21 § personupp- giftslagen inte skall få användas som sökbegrepp vid sökning i socialför- säkringsdatabasen. Hantering av sådana personuppgifter innebär typiskt sett alltid en risk för integritetsintrång. Det finns ett legitimt behov av att för bl.a. uppföljningsändamål göra sammanställningar av uppgifter som kan komma att hämtas från elektro- niska handlingar. Av integritetsskyddsskäl bör detta dock inte ske genom enkel sökning utan genom i särskild ordning framställda handlingar. För att ärendehanteringen skall kunna skötas på ett effektivt sätt är det dock nödvändigt att handläggare ges möjlighet att söka efter såväl ett ärende som enskilda handlingar, t.ex. med angivande av ärendebeteck- ning eller beteckning på en specifik handling. Behandlingen av person- uppgifter i elektroniska akter som hanteras i system för elektronisk ären- dehantering kan emellertid innebära speciella risker för otillbörliga in- trång i den personliga integriteten. Detta har bl.a. sin grund i att i fråga om elektroniskt lagrade handlingar som kommit in eller upprättats i ett ärende, så gäller att de innehållsmässiga begränsningarna för vilka upp- gifter som får behandlas inte kan vara så långtgående som när det gäller annan behandling. Det är därför nödvändigt att ställa upp särskilda be- gränsningar när det gäller sökning som omfattar elektroniskt lagrade handlingar. Sådana begränsningar bör dock, som påtalats av Datainspek- tionen och , inte gälla vid sökning i en enstaka handling. I det fallet framstår sökningen inte som en särskild integritetsrisk. Där- emot bör en begränsning gälla vid en sökning som omfattar innehållet i fler än en handling. Vad som avses med sökning som omfattar innehållet i fler än en handling är, att sökmotorn i en sökning som omfattar mer än en enda handling kan hitta matchande begrepp till det sökbegrepp som används även i den text som finns i de enskilda handlingarna. En sökning vid vil- ken detta inte är möjligt omfattas inte av den här föreslagna bestämmel- sen om sökning som omfattar innehållet i fler än en handling. Det är alltså möjligt att använda sig av ett söksystem för att hitta eller sortera elektroniska akter som bygger på begrepp som personnummer, inkomstdatum, ärendeprocess eller bevakningsdatum så länge sökfunk- tionen inte kan läsa av uppgifterna i sådana handlingar eller känsliga per- sonuppgifter eller uppgifter om lagöverträdelser används som sökbe- Därigenom torde de möjligheter som föreslagit Prop. 2002/03:135 rörande sökning på uppgifter som skall ingå i ett diarium i vart fall delvis Regeringen föreslår således att vid sökning som omfattar innehållet i fler än en handling i socialförsäkringsdatabasen, varmed avses att en sök- motor kan läsa texten i handlingarna och söka efter matchande begrepp, som kommit in i anledning av ett ärende eller upprättats i ett ärende skall endast ärendebeteckning eller beteckning på handling få användas som sökbegrepp. Härutöver kan regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer komma att meddela föreskrifter om ytterligare begränsningar för vilka sökbegrepp som får användas. Regeringens förslag: Utan hinder av begränsningarna för sökning i den föreslagna lagen skall personuppgifter som rör hälsa få användas som urvalskriterium vid sammanställningar om regeringen har meddelat föreskrifter om det. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Datainspektionen ifrågasätter om inte det integ- ritetsskydd som åstadkoms genom sökbegränsningar sätts ur spel genom den föreslagna bestämmelsen om att uppgifter som rör hälsa skall få an- vändas som urvalskriterium vid sammanställningar om regeringen har meddelat föreskrifter om det. anser att bestämmel- sen om urvalskriterium vid sammanställningar bör utvidgas så att det blir möjligt att som urvalskriterium använda både andra typer av känsliga uppgifter än uppgifter om hälsa och uppgifter om lagöverträdelser m.m. Skälen för regeringens förslag: Utvecklingen inom informationstek- niken har inneburit att nya förutsättningar ständigt skapats för behandling av information för olika ändamål. Det är enligt regeringens mening moti- verat att den nya tekniken på ett annat sätt än skall kunna tas i an- språk för bl.a. uppföljning av utvecklingen inom olika förmånsslag så- som sjukpenningen. I vissa fall är det naturligtvis möjligt att uppnå ett rimligt resultat genom användning av avidentifierade uppgifter, dvs. det är i sådant fall inte fråga om användning av personuppgifter. Emellertid krävs det även att möjligheter finns att behandla personuppgifter för de olika primära ändamålen, bl.a. därför att det i vissa fall handlar om be- handlingar som utgör ett led i handläggningen av individuella ärenden eller uppföljningar av exempelvis långtidssjukskrivning eller utgivandet av andra ersättningar som kräver att individer måste kunna följas . Vad som avses är att man utifrån registrerade uppgifter skall kunna på ett systematiskt sätt sammanställa kunskap och därigenom kunna utar- beta metoder och instrument för att påverka utvecklingen i en riktning som är till gagn för såväl individerna i socialförsäkringssystemet som hela samhället. Till en del kan detta betecknas som framställning av stati- stik avseende den verksamhet som bedrivs inom socialförsäkringens ad- Tanken är emellertid att sammanställningar även skall kunna göras som ett led i verksamhet enligt de i punkterna 4 och 5 an- givna ändamålen, dvs. uppgiftssammanställningarna skall ligga direkt till grund för åtgärder i sådan verksamhet, i vissa fall i enskilda ärenden. I vissa sådana fall kan det hävdas att sammanställningarna inte sker för ett i egentlig mening statistiskt ändamål. Genom sammanställningar av det aktuella slaget ges möjligheter för systematisk återkoppling från till exempelvis olika arbetsplatser eller sjukskrivande läkare. Exempel på områden där beho- vet av detta är starkt är den förebyggande verksamheten inom ohälsoom- rådet och den rehabiliteringsverksamhet som ankommer på de allmänna försäkringskassorna. Detta förutsätter emellertid att automatiserad behandling av känsliga personuppgifter såsom uppgifter som rör hälsa får ske med syfte att upp- rätta olika sammanställningar av sådana uppgifter. I viss utsträckning på- går naturligtvis ett sådant arbete , men detta sker huvudsakli- gen manuellt. De möjligheter som informationstekniken ger att effektivt och säkert kunna utvärdera utvecklingen kan inte tas till vara på ett rimligt sätt. Genom övergången till ärendehanteringssystem och elektro- niska akter möjliggörs uppbyggnaden av ett nytt system för samman- ställning av kunskaper om utvecklingen på bl.a. ohälsoområdet. Från de elektroniska akterna kan således för olika syften relevanta uppgifter ex- porteras för användning i bl.a. utvärderings- och uppföljningsarbete. I vissa fall kan det som ovan berörts även vara aktuellt att som ett led i ärendehanteringen sammanställa uppgifter för systematiskt och rationellt arbete med rehabilitering av exempelvis långtidssjukskrivna personer. För att kunna säkerställa ett effektivt utnyttjande av resurserna som är avsatta för rehabilitering är det således nödvändigt att utifrån uppgifter om diagnos etc. kunna analysera de olika behoven av rehabilitering inom gruppen långtidssjukskrivna hos en försäkringskassa och även att välja ut deltagare till olika åtgärder. I ett sådant fall är det alltså fråga om att en sammanställning görs som ett direkt led i handläggningen av ärenden. För att uppnå de beskrivna syftena bör enligt regeringens mening sammanställningar kunna tillskapas genom olika urvals- och uteslut- ningsmetoder, som bygger på att ett dataprogram letar upp vissa begrepp i en databas eller annan uppgiftssamling och utesluter respektive inbegri- per en uppgiftspost i förhållande till en önskad sammanställning, bero- ende på förekomsten av dessa begrepp. Sammanställningen kan sedan genom olika funktioner såsom användning av urvalskriterier m.m. sorte- ras efter de ingående begreppen. På olika sätt omfattar det tekniska förfa- randet vid sammanställning alltså i någon mening sökning bland uppgif- ter. Det är enligt regeringens uppfattning i vissa fall nödvändigt att använda uppgifter som rör hälsa som urvalskriterier i ett sådant arbete. Med hänsyn till den ovan föreslagna begränsningen för använd- ning av sökbegrepp vid sökning i socialförsäkringsdatabasen är det på- kallat med en särskild regel som klargör att uppgifter som rör hälsa får användas som urvalskriterier vid sådana sammanställningar utan hinder av de begränsningar som gäller för sökning i allmänhet. Emellertid måste även integritetsaspekten beaktas i detta sammanhang. Enligt regeringens uppfattning bör det inte i den nya lagen, såsom före- slagits av , öppnas upp generellt för användning av känsliga uppgifter och uppgifter om lagöverträdelse som urvalskriterier. En begränsning till uppgifter som rör hälsa bör gälla. Ett ianspråktagande Prop. 2002/03:135 av personuppgifter för de ändamål som det är fråga om måste vidare ske på ett sätt som är förenligt med människors rätt till skydd för integriteten. Det är således inte tänkbart att tillåta att sådana sammanställningar som avses fritt skall kunna göras oreglerat genom enkel sökning i social- försäkringsdatabasen. Som framgått ovan är avsikten att sökmöjlig- heterna i socialförsäkringsdatabasen skall vara begränsade på olika sätt. En regel som endast medger att vissa uppgifter får användas som urvalskriterier vid sortering av uppgifter i en databas såsom föreslagits i promemorian innebär endast ett mycket begränsat undantag från de föreslagna sökbegränsningarna. Kretsen av personer som skall arbeta med framtagning av sammanställningar av det aktuella slaget bör också på olika sätt begränsas. Ett sätt att uppnå detta är att åtkomst till sam- manställningsfunktionerna i systemet endast kan erhållas vid viss tillde- lad behörighet som anges i ett tekniskt system för kontroll av identitet och behörighet. Det finns alltså ett krav på att verksamheten att samman- ställa kunskaper inom socialförsäkringsområdet på olika sätt är reglerad med hänsyn tagen till integritetsaspekter. I detta sammanhang finns även skäl att erinra om att sekretess enligt sekretesslagen (1980:100) gäller hos allmän försäkringskassa, och Riksför- säkringsverket i ärende enligt socialförsäkringslagstiftningen för uppgift om någons hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom eller henne närstående lider men om uppgiften röjs. En sammanställning av hälsouppgifter som avslöjar enskilda personer torde normalt vara föremål för sekretess. Mot bakgrund härav kan regeringen inte instämma i Datainspektionens farhå- gor om att det integritetsskydd som åstadkoms genom sökbegränsning- arna sätts ur spel genom förslaget om att uppgifter som rör hälsa skall få användas som urvalskriterium. Det är inte möjligt att i lag i detalj reglera alla de tänkbara fall där be- hov av sammanställningar av kunskap föreligger. Särskilda övervägan- den krävs för olika fall. Det måste därför ankomma på regeringen att i förordning reglera i vilka fall det skall vara tillåtet att använda uppgifter som rör hälsa som urvalskriterier vid sammanställningar. Överföring av personuppgifter till tredje land Regeringens förslag: Överföring av personuppgifter till tredje land som är nödvändig på grund av åtaganden i avtal om social trygghet som ingått med andra stater skall få ske utan hinder av 33 § person- Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har särskilt kommen- Skälen för regeringens förslag: Enligt 33 § personuppgiftslagen är det förbjudet att till tredje land föra över personuppgifter som är under behandling om landet inte har en adekvat nivå för skyddet av personupp- Förbudet gäller också överföring av personuppgifter för be- handling i tredje land. Överföring av uppgifter får enligt 34 § personupp- giftslagen ske om den registrerade har lämnat sitt samtycke till överfö- Prop. 2002/03:135 ringen eller om överföringen är nödvändig för att ett avtal mellan den registrerade och den personuppgiftsansvarige skall kunna fullgöras eller åtgärder som den registrerade begärt skall kunna vidtas innan ett avtal träffas, ett sådant avtal mellan den personuppgiftsansvarige och tredje man som är i den registrerades intresse skall kunna ingås eller fullgöras, rättsliga anspråk skall kunna fastställas, göras gällande eller försvaras, eller vitala intressen för den registrerade skall kunna skyddas. Det är också tillåtet att föra över personuppgifter för användning en- bart i en stat som har anslutit sig till dataskyddskonvention. I 35 § personuppgiftslagen anges att regeringen i vissa fall får meddela föreskrifter om undantag från förbudet i 33 § för överföring av person- uppgifter till vissa stater. Dataskyddsdirektivet medger också undantag från förbudet mot överföring av personuppgifter med hänsyn till ett vik- tigt allmänt intresse. Som redovisats ovan anges det i punkt 58 i ingres- sen i direktivet att undantag från förbudet får medges om skyddet av väsentliga samhällsintressen kräver det, till exempel vid internationellt utbyte av uppgifter mellan skattemyndigheter eller tullmyndigheter eller mellan socialförsäkringsmyndigheter. Bland de länder med vilka träffat avtal om social trygghet eller utgivande av sjukvårdsförmåner torde det finnas sådana stater som inte har en adekvat nivå för skyddet av personuppgifter. I de flesta fall torde dock de ovan redovisade undantagen i personuppgiftslagen från förbudet vara tillämpliga i fråga om utlämnande av uppgifter på grund av något av de internationella avtalen. Emellertid kan det i avtalen även förekomma skyldigheter att lämna ut uppgifter för andra syften än vad som omfattas av dessa undantag. I samtliga tänkbara fall måste det emellertid anses vara ett sådant väsentligt eller viktigt samhällsintresse som avses i artikel 26 respektive ingresspunkt 58 i dataskyddsdirektivet att efterkomma skyldigheter enligt avtalen. Det är därför motiverat att genom en särskild bestämmelse i den föreslagna lagen föreskriva att utlämnande får ske utan hinder av bestämmelserna i 33 § personuppgiftslagen om det är nödvändigt på grund av sådana internationella avtal. Regeringens förslag: I fråga om behandling av personuppgifter som om- fattas av lagen om behandling av personuppgifter inom socialförsäkring- ens administration skall bestämmelserna om information till den registre- rade i 23 och 2527 §§ personuppgiftslagen tillämpas, dock med den be- gränsningen att uppgifter i handlingar som kommit in i ett ärende eller upprättats i ett ärende inte behöver tas med i information enligt 26 § per- sonuppgiftslagen om den registrerade tagit del av handlingens innehåll. Av informationen skall dock framgå vilka sådana handlingar som be- handlas.