prop · GQ031d5 · 2003-01-01 00:00:00 — Antalet inkomna ekobrottsärenden vid polismyndigheterna minskade med . Totalt inkom 1 001 ärenden. Antalet balanserade ärenden minskade från 1 363 ärenden till 1 2001, eller med . Av dessa var 512 äldre än . Antalet ärenden som redovisades till åklagare ökade . Genomströmningstiden ökade till 389, vilket innebär en ökning med . har inom området ekonomisk brottslighet tagit fram och förmedlat information som bl.a. syftat till att förebygga och avvärja ekonomisk brottslighet. Den nationella och internationella samverkan har vidareutvecklats, bl.a. genom att samarbetet även har inletts med betalningsöverföringsföretagen och den nya kasinoverksamheten. Det förebyggande arbetet mot ekonomisk brottslighet anges ligga på en fortsatt låg nivå. Antalet inkomna ekobrott fortsätter att minska kraftigt. Den största enskilda förklaringsfaktorn anges enligt vara att brott mot skattebrottslagen nästan uteslutande handläggs av skattemyndigheternas skattebrottsenheter. Antalet ärenden som redovisas till åklagare är i stort sett oförändrat. Däremot har genomströmningstiden ökat markant. Det är viktigt att polisen vidtar åtgärder för att vända utvecklingen av längre genomströmningstider. Att förebygga brott så långt det är möjligt är en väsentlig del i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Det är därför angeläget att polisen arbetar brottsförebyggande inom detta område i större utsträckning än som sker. De anmälda miljöbrotten fortsätter att öka. I huvudsak gäller det mindre allvarliga brott. Utredningsverksamheten för miljöbrott har utvecklats positivt. Verksamheten är dock fortfarande i en uppbyggnadsfas och har problem med ökande balanser. Detta har uppmärksammats och åtgärder har inletts. Polismyndigheterna har utbildat nya miljöbrottsutredare, rekryterat särskilda miljötekniker och utvecklat samverkan mellan polismyndigheter men också med åklagare, tillsynsmyndigheter och andra myndigheter. I miljöbrottsärenden finns ofta en känd misstänkt gärningsman eller så är det möjligt att efter viss utredning fastställa vem som kan misstänkas för brottet. Mot den bakgrunden finner det överraskande att hälften av utredningarna inte leder till redovisning med förundersökningsprotokoll. i hade inför resultatdialogen med , i samverkan med tredje åklagarkammaren i , studerat orsakerna till att så många ärenden avslutas utan förundersökningsprotokoll. Åklagarkammaren ansåg att förhållandet kan förklaras med i huvudsak tre faktorer. Genom den utvidgade och obligatoriska anmälningsplikten är det meningen att det skall komma in en hel del ärenden till åklagare och polis som inte skall eller kan lagföras. Dessutom leder åklagare förundersökningen vilket innebär att ärenden som inte bedöms leda till lagföring läggs ner innan förundersökningsprotokoll har upprättats. Slutligen ansåg åklagarkammaren att miljöbrottslighet är svår att utreda och bevisa. Regeringen ser positivt på att i samverkan med Riksåklagaren har tagit sig an oroväckande uppgifter om bl.a. ökade balanser och låg andel ärenden som leder till lagföring. Ansträngningarna att öka uppklaringen för denna brottstyp liksom för övriga skall fortsätta. Stöd till brottsoffer och vittnen Regeringen uppdrog åt att dels utarbeta en handlingsplan för hur skall arbeta så att brottsoffers berättigade krav på polisen uppfylls, dels genomföra brottsofferutbildning, dels utarbeta en metod för att mäta hur brottsoffer upplever sig bemötta. Arbetet med att fullgöra dessa uppdrag har inletts. Alla polismyndigheter utom en har redovisat åtgärder för bättre stöd och skydd för brottsoffer, vittnen och andra bevispersoner. Elva polismyndigheter har helt eller delvis genomfört brottsofferundersökningar. Det är dock endast ett fåtal polismyndigheter som redovisat resultat från undersökningar gjorda 2001. Nio polismyndigheter lyfter fram olika former av samver- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 kan med brottsofferjourer. Sex myndigheter pekar på att de tillhandahåller olika former av skydd. Några myndigheter arbetar med hotbildsanalyser. Vissa pekar på särskilda insatser mot utsatta grupper. Sju redovisar att de lämnat vittnen stöd i samband med rättegångar och fyra tillhandahåller särskilt stöd till vittnen som är utsatta för hot. Se under avsnitt 4.4.6 vad gäller regeringens beslut att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utforma ramen för ett skyddsprogram för bevispersoner m.fl. Att öka stöd och skydd för brottsoffer och vittnen är en prioriterad fråga för regeringen. Inom polisen har detta arbete utvecklas positivt . Det är viktigt att denna utveckling inte avstannar utan fortsätter med kraft även framöver. Den grova och gränsöverskridande brottsligheten tillämpar fullt ut. gränskontroll vid de yttre gränserna är både effektiv och tillförlitlig och uppfyller därmed Schengenkraven. Den omfattar både in- och utresekontroll samt äger rum vid alla flygplatser och hamnar som är fastställda gränskontrollorter där trafik förekommer med länder utanför Schengenområdet. Gränserna övervakas också i övrigt så att okontrollerade inresor försvåras. nationella del av Schengens informationssystem (SIS) är utbyggt och integrerat i polisväsendets övriga IT-miljö. Samtliga polismyndigheter har möjlighet att utföra registerkontroll mot SIS. Vid de polismyndigheter som ansvarar för gränskontroll av trafik mot länder utanför Schengenområdet finns dessutom direkt tillgång till SIS på lokal nivå. Även de för gränskontroll samverkande myndigheterna har tillgång till SIS. Nationella sambandskontoret/vid bedriver verksamhet dygnet runt vad gäller hantering av både nationella och internationella ärenden samt inläggning av svenska registreringar i SIS. har drygt 302 000 svenska registreringar gjorts i SIS. Av dessa avser cirka 255 000 passhandlingar, 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 32 000 motorfordon, 9 300 skjutvapen och 4 200 personer. Systemet har en hög nyttjandegrad, med 30 50 000 sökningar . Användandet av SIS har resulterat i ett stort antal träffar. anser att SIS varit ett mycket effektivt verktyg i och i brottsbekämpningen. Mot bakgrund av terrordåden i pågår inom EU en översyn av SIS för att se om detta nätverk även kan utnyttjas som ett instrument för terrorismbekämpning. har arbetet kring gränskontrollfrågor intagit en alltmer framträdande roll på EU:s dagordning. Händelserna i gav ny fart åt ansträngningarna att effektivisera den gemensamma kampen mot terrorism, olaglig invandring och annan gränsöverskridande brottslighet. Genom är kontrollen av de yttre gränserna en gemensam fråga för alla EU-länder som deltar. Eftersom samarbetet bygger på att gränskontrollen håller samma standard i hela området är varje brist i gränskontrollen ett gemensamt problem. Till skillnad från annat polissamarbete inom EU hanteras gränsfrågorna främst inom första pelaren (migrationsfrågor m.m.) vilket innebär att en avvägning måste ske mellan den första och tredje pelaren vid en fördjupning av samarbetet. för rättsliga och inrikes frågor antogs en strategi för förvaltning av EU-medlemsstaternas gränser, vars betydelse underströks i slutsatserna från i . Strategin innehåller en rad åtgärder som skall genomföras det närmaste året för att fördjupa samarbetet i gränskontrollfrågorna och deltar som ett resultat härav i flera projekt, studier och gemensamma insatser. På nationell nivå samarbetar med både Justitie- och i dessa frågor. Regeringen finner att och polismyndigheterna på ett förtjänstfullt sätt bedriver arbetet inom . Regeringen delar vidare uppfattning att SIS har visat sig vara ett effektivt verktyg i och i brottsbekämpningen. Mot bakgrund av att gränskontrollen och övrig verksamhet med anledning av är i en utvecklingsfas är det enligt regeringens uppfattning viktigt att kontinuerligt följer upp och analyserar tillämpningen av . Det är också viktigt att informationen i SIS utnyttjas i samband med brottsutredningar och poliskontroller inne i landet. Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i Ös- tersjöområdet I Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i bedriver de nordiska länderna, , de baltiska staterna, och ett brottsbekämpande samarbete. Inom ramen för aktionsgruppen genomförs ett konkret och praktiskt samarbete mellan ländernas polis-, åklagar-, tull-, skattesamt kust- och gränsbevakningsmyndigheter. Aktionsgruppen består av personliga representanter för regeringscheferna och har fått ett förlängt mandat till 2004. var fram ordförandeland. tog över ordförandeskapet. Aktionsgruppen har under sig en sektorsövergripande operativ kommitté (OPC) liksom ett flertal expertgrupper med representanter för brottsbekämpande myndigheter i de olika länderna. Kommunikationscentraler med dygnetruntbevakning och ett gemensamt system för informationsutbyte har upprättats. Gemensamma operativa aktioner genomförs fortlöpande inom områdena illegal migration, narkotika, stulna fordon, högbeskattade varor, gängbrottslighet, penningtvätt samt numera även miljöbrottslighet. leder expertgruppen mot handel med kvinnor. I finns en nationell OPC koordinator som samordnar de svenska myndigheternas deltagande. Förutom det operativa samarbetet har aktionsgruppen tagit initiativ till att det bedrivs åklagarsamarbete och samarbete i fråga om vittnesskydd och vidtas åtgärder mot skattebrottslighet. Aktionsgruppens verksamhet är en naturlig del av det dagliga arbetet för de brottsbekämpande myndigheterna i . Vid möte i enades man om att även kartlägga möjliga kopplingar mellan terrorism och organiserad brottslighet i . Detta mot bakgrund av terrordåden i . skall fortsätta att aktivt medverka i samarbetet och berörda svenska myndigheter bör i samråd med den nationella OPC koordinatorn säkerställa ett effektivt deltagande i den operativa kommittén, expertgrupper och i olika operativa åtgärder. Arbetet på Europolhögkvarteret i i har främst varit inriktat på ökad operativ relevans och ökat informationsflöde från medlemsstaterna till Europol. Med Europols medverkan har ett flertal fall av organiserad brottslighet avslöjats. Europol har också deltagit aktivt i de brottsförebyggande åtgärder som vidtagits med anledning av införandet av euron . Arbetet med hot- och riskanalyser inom prioriterade områden har ökat och legat till grund för medlemsstaternas bedömningar. Avtal med ytterligare tre utomstående organ och sju länder utanför EU har upprättats och med anledning av detta kan sambandsmän utbytas även med dessa länder. Arbetet med att färdigställa den tredje delen av Europols datasystem, det s.k. informationssystemet har pågått intensivt . De två övriga delarna, analysregistret och indexregistret, finns på plats. Genom ett beslut av rådet för rättsliga och inrikes frågor utvidgades Europols behörighet till samtliga de brottstyper som räknas upp i bilagan till Europolkonventionen. Behörigheten omfattar därmed även bl.a. mord, rasism och främlingsfientlighet, bedrägeri, databrott, olaga handel med vapen och ammunition samt miljöbrott. Inom rådsstrukturen pågår arbete med att se över behovet av ändringar av Europolkonventionen. Som en följd av de slutsatser som rådet för rättsliga och inrikes frågor antog , har Europols terrorismenhet förstärkts med en särskild grupp för terrorismbekämpning. Gruppen består av experter från medlemsstaternas polismyndigheter och säkerhets- och underrättelsetjänster. Gruppen har till uppgift att samla in och analysera relevanta upplysningar och underrättelser om aktuella hot samt att ut- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 arbeta ett hotbildsdokument med den mottagna informationen som grund. Det informations- och underrättelseutbyte som sker genom sambandsmännen och de analyser som genomförs av Europols experter som ett led i kriminalunderrättelseverksamheten utgör en del av grunden för samarbetet inom Europol. För att detta samarbete skall fungera fullt ut i enlighet med Europolkonventionen, krävs att svenska polismyndigheter bidrar till ett ökat informationsutbyte. Det krävs vidare att det hjälpmedel som informationssystemet utgör, kan tas i bruk. kommer att verka för att informationssystemet tas i bruk. kommer också att verka för att den operativa relevansen inom Europolsamarbetet ökar. Till ökad operativ relevans bidrar också den till fler brottstyper utvidgade behörigheten, möjligheterna till samarbete med ytterligare tredje länder och utomstående organ samt utbyte av fler sambandsmän. Poliser i fredsfrämjande insatser Vid finns polisens utlandsstyrka med ansvar för deltagande i internationell verksamhet. En särskild enhet vid arbetar med frågor som rör planering, rekrytering, utbildning, utrustning samt psykosocialt stöd till poliser före, under och efter uppdraget. Vidare svarar enheten för verksamhetsutveckling och doktrin- och metodfrågor samt för samverkan med Försvarsmakten i logistik- och utbildningsfrågor. Svensk polis deltagande i fredsfrämjande tjänst har minskat till en nivå som uppgår till ungefär 100 poliser. Riktmärket för kapaciteten är dock av den samlade nationella polisstyrkan. Svensk polis deltar i insatser som leds av (), () och Europeiska Unionen (EU). Det största svenska bidraget går till FN:s och missioner i Kosovo, där 50 poliser tjänstgör. EU tar över ansvaret för FN:s polismission i Bosnien från . Förberedelserna med övertagandet inleds på 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 plats i genom etablerande av ett planeringslag. Utbildnings-, process- och metodfrågor för polis i fredsfrämjande tjänst har fått ökad betydelse. har använt ett kvalitativt säkerställande av att samtliga personer som skickas ut i utlandstjänst uppfyller de utbildningskrav som ställs från samtliga internationella organisationer. På detta område har EU tagit fram rekommendationer för urval och utrustning av poliser i fredsfrämjande tjänst. Vidare är de båda svenska utbildningarna på området, United Nations Officers Course (UNPOC) och United Na- tions Commissioner Course (UNPCC) anpassade mot bakgrund av det ökade inslaget av mer kvalificerade uppgifter i insatserna. Även poliser från andra länder bjuds in till och genomgår dessa utbildningar. har en effektiv organisation för poliser i fredsfrämjande insatser. Det internationella samarbetet inom detta område är fortsatt omfattande och efterfrågan på poliser i internationell fredsfrämjande tjänst bedöms öka . kommer i det internationella arbetet på detta område även fortsättningsvis att verka för en utveckling av polisens roll i fredsfrämjande insatser. Svensk polis bör vara beredd att bidra med högst , dvs. ca 170 poliser av den samlade nationella polisstyrkan. Kvalitets- och kompetensfrågor bedöms bli ännu viktigare framöver. Hit hör bl.a. frågor om utbildning och utveckling av polisiära metoder. Svensk polis är väl lämpad för att bidra till att förbereda poliser inför svåra internationella insatser och verka för att insatserna genomförs under så bra förhållanden som möjligt. Arbetet inom EU med att bygga upp en förmåga att hantera civila kriser har redan fått stor inverkan på svensk polis fredsfrämjande verksamhet i frågor av såväl kvalitativ som kvantitativ karaktär. Bakgrunden är det gemensamma kapacitetsmål som antogs för poliser vid i Feira. Det innebär att EU:s medlemsstater 2003 skall kunna bidra med upp till 5 000 poliser i fredsfrämjande insatser, varav 1 000 poliser skall kunna vara på plats från begäran eller beslut om insats. För svenskt vidkommande har man sagt att upp till 170 poliser skall kunna ställas till EU:s förfogande, varav 50 poliser skall kunna vara på plats . Det kan röra sig om bidrag till fredsfrämjande insatser ledda av FN eller men även till EU-insatser. Vid utgången av uppgick antalet anställda inom polisen till 22 708. Av dessa var 16 120 poliser och 6 588 civilanställda. Antalet civilanställda ökade med 383. Majoriteten av dessa har anställts med anledning av inträde i Schengen. ökade antalet poliser med 290. bedömer att det /2005 skall finnas ca 17 000 poliser. Polisens personalkostnad var 2001 vilket motsvarar av polisens totala kostnader. Enligt finns det från verksamhetssynpunkt möjligheter att frigöra polisresurser från arbetsuppgifter som inte kräver polisiär kompetens. Sådana möjligheter finns inom t.ex. utrednings- och underrättelseverksamheten, verksamheten vid kommunikationscentralerna samt inom funktionerna personal och ekonomi. Det finns dock enligt flera hinder som har att göra med både de ekonomiska och de praktiska förutsättningarna ökade antalet poliser . Enligt regeringens uppfattning bör antalet poliser fortsätta att öka. Utbildningstakten bör ökas till ca 1 000 polisstuderande . För att få så hög kapacitet som möjligt är det angeläget att polisen fortsätter arbetet med att åstadkomma en lämplig arbetsfördelning mellan poliser och civilanställda. I möjligaste mån skall poliser användas bara för de arbetsuppgifter som kräver polisiär kompetens. Andra uppgifter bör utföras av personer med lämpliga kunskaper. Regeringen har i regleringsbrevet gett som återrapporteringskrav att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att säkerställa en lämplig arbetsfördelning mellan poliser och annan personal. En ny polisiär grundutbildning startade vid Po- lishögskolan i . Polisutbildning startades dessutom i och i . Sammanlagt har de tre utbildningsorterna kapacitet för antagning av mellan 700 och 900 poliser . Sedan den nya polisutbildningen påbörjades har 1 064 poliser utexaminerats t.o.m. midsommar 2002. påbörjade ca 530 studerande grundutbildningen. startades en polisiär distansutbildning för civilanställda. Utbildningen riktar sig till civilanställda vid polismyndigheter som har en större andel civilanställda än de kan finansiera. Sjutton personer varav fyra kvinnor antogs till utbildningen. Regeringen har beslutat att polisutbildningen vid får utökas med 72 studerande per termin. sker en ökning med 24 platser, vilket ger 96 platser totalt. har dessutom ökat antalet utbildningsplatser i med 48, till totalt 240 platser. har ökats med 24 platser, vilket ger 96 platser totalt. Grundutbildningen vidareutvecklas fortlöpande. Ett utvecklingsarbete pågår. Det syftar till kvalitetsutveckling på samtliga områden med bl.a. kompetensutveckling för lärare samt forskningsanknytning av utbildningen. Utvecklingsarbetet omfattar också de testmetoder som används för att identifiera de sökande som kan antas vara mest lämpliga som poliser. Grundutbildningen är central för utformningen av den framtida polisen. Den påverkar de kunskaper och förutsättningar i övrigt som nya poliser har när de kommer in i yrket. Dessutom har den avgörande betydelse för antalet poliser i . Regeringen följer därför noga utvecklingen på detta område. Regeringens satsning på polisen har lett till att det bedrivs polisutbildning på tre orter. Det ger högre utbildningskapacitet, stimulerar utvecklingen av polisutbildningen och ger dessutom bättre möjligheter för rekrytering av poliser från olika delar av landet. Detta är viktigt bl.a. mot bakgrund av att det är svårt att rekrytera poliser till vissa glest befolkade områden. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har satsningar på vidareutbildning gjorts inom t.ex. problemorienterat polisarbete, polistaktik samt moral- och etikfrågor. Flera myndigheter har utnyttjat möjligheten att erbjuda praktiktjänstgöring inom den egna organisationen. har fortsatt arbetet för att i samverkan med polismyndigheterna utveckla en modell för vidareutbildning där bl.a. formerna förnyas med hjälp av den pedagogik som grundutbildningen bygger på. Därigenom byggs också broar mellan de poliser som gått den gamla utbildningen och de som gått den nya. har inom ramen för sin tillsynsverksamhet granskat den utbildning i brottsutredning som har genomförts på och som ca 170 personer har deltagit i. Granskningen visar att de flesta efter utbildningen arbetar med brottsutredningar. En tredjedel gör det av sin arbetstid. De poliser och åklagare som leder civilutredarnas arbete är överlag nöjda med det arbete som utförs. överväger nu hur den framtida utbildningen skall kunna utformas. har i dialog med polismyndigheterna arbetat med en modell för generell och återkommande vidareutbildning. Där betonas den enskildes ansvar för sin kompetensutveckling och kopplingen till verksamhetens utvecklingsbehov. På liknande sätt arbetar Ledarskapscentrum med ett utvecklingsprogram för högre chefer inom polisen. Polisverksamheten är kunskapsintensiv. Kompetensutveckling för de anställda spelar därför en viktig roll. arbete med att ta fram en modell för vidareutbildning har fortsatt utan att ännu ha resulterat i något konkret förslag. skall enligt regleringsbrevet redovisa vidtagna åtgärder för att höja personalens kompetens. Chefsförsörjning och chefsutveckling är av central betydelse. Regeringen har i regleringsbrevet gett ett återrapporteringskrav på detta område. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 redovisade enligt ett uppdrag i regleringsbrevet åtgärder för att säkerställa tillgången av poliser med en ändamålsenlig ålders- och kompetensstruktur. Ål- dersstrukturen medför enligt en ökad förslitning av personalen och påtagliga svårigheter att åstadkomma den flexibilitet som är önskvärd. Av redovisning framgår att bristande tjänstbarhet leder till ett stort resursbortfall. (motsvarande 1 100 poliser) var på grund av hälsoskäl undantagna från skifttjänstgöring. Det finns exempel på närpolisområden där en betydande majoritet av poliserna av hälsoskäl har läkarintyg som befriar dem från kvälls- och nattjänstgöring. skall i ett projekt tillsammans med studera hur arbetstidens förläggning påverkar den enskildes hälsa. redovisade ett uppdrag om arbetstiderna som gavs i regleringsbrevet . Enligt görs fortlöpande förändringar av arbetstidens förläggning. Detta har resulterat i att bemanningen av utryckningsverksamheten bättre anpassas till de tider då behovet av polisiära tjänster är som störst. Antalet poliser som har s.k. periodplanerad arbetstid har ökat från år . Den periodplanerade arbetstiden ger arbetsgivaren utökade möjligheter att anpassa arbetstiderna efter verksamhetens behov. Den arbetade tiden för poliser har ökat bl.a. genom att en rättvisare kompensation för tjänstgöring under sena kvällar och nätter tillämpas. menar att ökningen vid en försiktig uppskattning motsvarar ca 50 årsarbetskrafter. Samtliga polismyndigheter har slutit myndighetsvisa arbetstidsavtal. Enligt Riskpolisstyrelsen har flertalet av polismyndigheterna uppskattat att arbetstidsavtalen leder till ett ökat verksamhetsvärde som ligger i nivå med kostnaden för de löneökningar som utbetalades under förutsättning att avtal hade ingåtts. Det ökade verksamhetsvärdet består bl.a. av utgiftsreduceringar, minskad administration samt minskat uttag av deltidstjänstledighet. I samband med det senaste löneavtalet (RALS 20022004) slöts även ett avtal om formerna för utvecklingsarbete inom polisväsendet. Bakgrunden till avtalet är att fortsatta ansträngningar måste göras för att uppnå polisväsendets mål och förbättra kvaliteten på polisens verksamhet. Regeringen ser positivt på de åtgärder som har vidtagits för att anpassa arbetstiderna till verksamhetens behov. Det är viktigt att frågorna ges stor uppmärksamhet även fortsättningsvis. Yt- terligare ansträngningar bör göras för att öka den arbetade tiden samt kvaliteten på polisverksamheten. Regeringens förhoppning är att utvecklingsavtalen skall bidra till detta. Medelåldern bland poliserna var och bland de civilanställda . Medelåldern varierar kraftigt mellan olika polismyndigheter. Andelen poliser som är eller äldre är i , i och i hela landet . Pensionsavgångarna är måttliga till utgången av 2003 men kommer därefter att öka till nästan 600 poliser . Regeringen har i regleringsbrevet gett som återrapporteringskrav att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att åstadkomma en ändamålsenlig åldersstruktur. De kommande pensionsavgångarna kan i en del polismyndigheter komma att bli ett allvarligt problem inom . Det är ett av skälen till regeringens satsning på utökning av polisutbildningen. Andelen kvinnor var 2001 av poliserna och av de civilanställda.