prop · GQ031d25 · 2003-01-01 00:00:00 — Bidrag till samisk kultur anvisas till över utgiftsområde 17 anslag 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Stödet till det samiska språket, vilket regleras i lagen (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar, anvisas medel över utgiftsområde 8 anslaget 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter. 45:1 Främjande av rennäringen m.m. 45:2 Informationssatsning om samerna Totalt för politikområde Samepolitik 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 utgiftsutveckling har inte uppvisat några stora förändringar . har dock ett sametingsplenum inställts på grund av omval till . Detta har resulterat i visst anslagssparande. Genom främst en kraftigt minskad renslakt uppkom ett anslagssparande på anslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. på . har med regeringens medgivande disponerat huvuddelen av anslagssparandet för svensk medfinansiering av Mål 1-stöd för särskilda samiska program (tidigare Mål 6) och för katastrofskadeskydd vid synnerligen svåra betesförhållanden. Samepolitiken har som mål att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och på andra samiska näringar. Regeringens inriktning är att successivt pröva ett utvidgat samiskt självbestämmande inom områden där detta är möjligt och med beaktande av resultatet av pågående och avslutade utredningar. Regeringen har inlett samtal som syftar till en försoning mellan staten och samerna. Regeringen eftersträvar ett nytt förhållande mellan stat och samer, baserat på respekt, partnerskap, deltagande och ökat självbestämmande. Regeringen har tillsatt en för att fastställa gränserna för renskötselområdet. Regeringen har beslutat tillsätta en utredning för att närmare utreda omfattningen av samebymedlemmars och markägares rätt till jakt och fiske inom lappmarkerna och renbetesfjällen. Regeringen avser att inrikta informationssatsningen om samer och samisk kultur på det nationella planet. är en förvaltningsmyndighet som det är ett samiskt folkvalt organ med val . De övergripande målen är enligt sametingslagen att verka för en levande samisk kultur och därvid ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. skall bl.a. medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas. beslutar om fördelning av statens bidrag till samisk kultur och samiska organisationer samt andra medel som ställs till samernas förfogande. leder det samiska språkarbetet och arbetet med EU-stöd för samiska program inom Mål 1 och Interreg III A (och de tidigare stöden Mål 6 respektive Interreg II A). Rennäringen är en viktig del av det samiska kulturarvet. Staten har ett övergripande ansvar för att rennäringen kan fortleva som en del av kulturen. Rennäringen skall bedrivas så att den ger ett rimligt antal rennäringsföretag en tryggad försörjning på ett ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt långsiktigt hållbart sätt. och länsstyrelserna i , och är de förvaltande myndigheterna inom området. har i sitt betänkande (SOU 2001:101) En ny rennäringspolitik föreslagit omfattande förändringar bl.a. vad gäller samebyarnas organisation och rennäringens administration. Betänkandet är under remissbehandling. Rennäringen främjas bl.a. genom statligt pristillägg på renkött, ersättning för vissa merkostnader till följd av och genom att staten svarar för vissa kostnader för renskötselanläggningar liksom viss planläggning när det gäller renskötseln. De skador som vilda djur orsakar rennäringen ersätts enligt viltskadeförordningen (2001:724). pågår en nationell informationssatsning om samer och samisk kultur som skall öka kunskapen om och förståelsen för samerna som urbefolkning. Förtroendet mellan samer och icke-samer skall förbättras och diskriminering motverkas. Statens bidrag till samisk kultur syftar till att bevara, stärka och sprida kunskap om samisk slöjd, bild- och formkonst, musik, scenkonst, litteratur samt andra samiska kulturyttringar och delar av det samiska kulturarvet. En utredare tillsattes för att göra en översyn av organisation och de dubbla rollerna som folkvalt organ och myndighet. Utredaren skall också göra en översyn av valbestämmelserna i sametingslagen. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . En (dir. 2002:7) har tillsatts för att utreda de gränser för renskötselområdet som avses i konvention 169. Framför allt är den yttre gränsen på sina håll omtvistad. Utredaren skall lämna sina förslag . Sedan och regeringar beslutat att det även fortsatt finns behov av renbetning över gränsen tillsattes en svensk-norsk kommission som skulle komma med förslag om hur betestillgångarna kan nyttjas mest rationellt. Kommissionen, som var enig om ett förslag till ny konvention, överlämnade sitt betänkande . Nuvarande konvention om renbete över den svensk-norska gränsen har förlängts på grund av att förhandlingarna med inte hunnit genomföras innan konventionen skulle ha upphört . Förhandlingar med om en ny konvention kommer att påbörjas . Regeringens urbefolkningsdelegation, som tillsattes som ett resultat av FN:s urbefolkningsårtionde, har bl.a. arrangerat ett seminarium tillsammans med miljö- och jordbruksutskott om samiskt självbestämmande. Delegationen har också genomfört ett studium av ett antal västländers urbefolkningspolitik ur ett försoningsperspektiv. Resultatet presenterades och regeringen har inlett en försoningsprocess mellan staten och samerna. Delegationen har också varit representerad i FN:s olika arbetsgrupper för urbefolkningar bl.a. i tillskapandet av ett permanent forum för urfolk inom FN. Detta forum skall ge råd och rekommendationer till FN:s fonder och program. Forumets mandat sammanfaller med de prioriterade områdena för 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 urbefolkningsårtiondet, dvs. ekonomisk och social utveckling, kultur, miljö, undervisning, hälsa och mänskliga rättigheter. Arbetet med en nordisk samekonvention har resulterat i att en expertgrupp skall tillsättas för att utarbeta ett utkast till en samekonvention. Expertgruppen skall bestå av två representanter från respektive land varav en representant skall utses av respektive sameting. Arbetet skall påbörjas senast /2003. Sameskolstyrelsen är förvaltningsmyndighet för de statliga sameskolorna och den integrerade samiska undervisningen i den kommunala . Detta sker inom ramen för det offentliga skolväsendet och hör till politikområde Utbildningspolitik. Utbildningen har som mål att bevara och utveckla de samiska språken och den samiska kulturen genom att ge samiska barn en utbildning med samisk inriktning. Inom ramen för vuxenutbildningen erhåller Samernas utbildningscentrum medel för sin verksamhet. Verksamheten bidrar till att bevara samekulturen genom kurser bl.a. sameslöjd och samiska. Regeringen ratificerade ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Därmed förbinder sig att ge stöd och skydd åt minoritetsspråken i vilket bl.a. är det samiska språket i alla former. Inom ramen för minoritetspolitiken har åtgärder vidtagits för stöd till det samiska språket och kulturen. har också i likhet med övriga organisationer som företräder nationella minoriteter getts bidrag för att stärka möjligheterna till inflytande. Lagen (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar tillämpas inom , , och kommuner. Regeringen har gett i i uppdrag att utreda konsekvenserna av en utvidgning av förvaltningsområdet för samiska så att det 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 även omfattar några kommuner inom de södra delarna av det traditionella samiska språkområdet, det sydsamiska området. Uppdraget skall redovisas till regeringen . En närmare redovisning av åtgärder inom ramen för minoritetspolitiken görs under utgiftsområde 8. Samepolitikens övergripande mål är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Verksamheten är indelad i följande grenar: 1.det folkvalda organet, 3.nordiskt och internationellt arbete, 4.information om samiska förhållanden, 5.samiska näringar och medverkan i samhällsplaneringen, 6.kultur, inklusive litteratur- och biblioteksfrågor. har det hållits val till . har inför valet genomfört ett antal seminarier och informationsmöten samt utvecklat röstlängdssystemet. Totalt röstade 4 402 personer vid valet . Antalet underkända röster var 180. Detta val överklagades och upphävde valet. Eftersom sametingslagen inte innehåller regler om omval fick regeringen utfärda en tillfällig förordning om omval till . Vid omvalet röstade 4 366 personer och 220 röster underkändes. Kostnaderna för valet uppgick till . Valbidrag till partierna lämnades med och ordinarie partistöd med . En alfabetiseringskampanj har påbörjats där samer som vill lära sig läsa och skriva samiska erbjudits stöd. har 12 kurser med 137 personer genomförts med en kortare utbildning. har cirka 50 personer deltagit i högskoleutbildningar i samiska. Arbetet med att standardisera samiska ortnamn fortskrider. Vägskyltar med samiska ortnamn har satts upp inom delar av det samiska området. Rätten att tala samiska i kontakterna med myndigheter och domstolar i vissa kommuner har varit ett symboliskt genombrott. Huvudmålen för de samiska EU-programmen är att stärka det samiska näringslivet och därmed bidra till utveckling av samisk kultur och samhällsliv. Arbetet med det nya Mål 1 och Interreg III A-programmen har påbörjats . Det är som ansvarar för och beslutar om medlens användning samt prioriterar de insatser som skall göras. De resultat som uppnåtts vad gäller strukturfondsprogrammen tyder dock på ökade arbetstillfällen, gränsöverskridande effekter, bättre resursutnyttjande och kompetensöverföring. Arbetet med det nya Mål 1 och Interreg-programmen har just påbörjats och det går således inte att säga så mycket om detta arbete så här långt. Nordiskt och internationellt arbete har beslutat att ansluta sig till Samiskt parlamentariskt råd. har följt verksamheten som observatör. kulturråd fördelar medel ur anslaget för samisk kultur som anvisas över utgiftsområde 17 och medel ur Samefonden. Sammanlagt har fördelats till bl.a. organisationer och tidningen , den samiska teatern, olika projekt, slöjd och biblioteksverksamhet. Prisstöd till rennäringen lämnades med för knappt renkött. Avräkningspriset var per kilo exklusive mervärdesskatt och prisstöd. slaktade renar uppgick /2002 till 58 700, vilket är en ökning . Antalet kalvar som märkts bedöms vara högt, varför slakten även framöver kan beräknas ligga på en högre nivå än . Antalet slaktkroppar som kasserats på grund av hög cesiumhalt uppgick till mindre än 300. föreskrifter om medling m.m. i tvister mellan samebyar och jordbrukare när det gäller konflikter på grund av renbetning på beräknas kunna tillämpas . har beviljat 21 samebyar ersättning enligt 35 a § rennäringsförordningen (1993:384) för utfodring på grund av synnerligen svåra betesförhållanden med . Det slutligt utbetalade beloppet är beroende av i vilken omfattning utfodring verkligen skett. Inom ramen för regeringens informationssatsning om samerna som urbefolkning och samisk kultur har beviljats projektmedel på till 30 projekt. LRF-Skogsägarna och , , har fått medel för projektet och samverkan mellan rennäring och familjeskogsbruk. Bland andra projekt kan nämnas att fått stöd för deltagande på Bok- och biblioteksmässan i både och . har fått stöd för vidareutbildning av lärare genom en sommarkurs i samisk kultur. Sameföreningarna i och har arrangerat samiska veckor. Flera skolor även i har fått stöd för projekt som leder till ökad kunskap om samer och samisk kultur. Regeringen har beslutat ge i uppdrag att utveckla och etablera ett permanent nationellt informationscentrum för samefrågor. För detta anvisades ett engångsbelopp på . Uppdraget skall redovisas . årsredovisning för är svårläst. Vare sig kvalitetsredovisningen eller 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 redovisningen av effekterna är bra. Redovisningen avseende verksamhetsgrenen information om samiska förhållanden är inte tillfyllest. Det går inte att dra några slutsatser av redovisningen i denna del. Detta är beklagligt eftersom verksamhetsgrenen skulle redovisa både effekter och kvalitet. Även redovisningen av språkarbete och strukturfondsprogrammen är delvis svåröverskådliga. har beslutat att göra en intern kansliöversyn och en översyn av informations- och språkarbete. hade inga invändningar med anledning av årsredovisning. budgetförslag redovisas under utgiftsområde 1 anslaget 45:1 . 7.8.245:1 Främjande av rennäringen m.m. De utgifter som belastar anslaget är: underhåll av vissa riksgränsstängsel och underhåll eller rivning av renskötselanläggningar för vilka staten har underhållsansvaret, statens del av kostnaderna för redovisning av markanvändningen, riksintressen och marker som är värdefulla eller känsliga för renskötseln, natur- och kulturmiljövården, framtagande av en ny inventeringsmetod för renbetet, 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 utveckling av företagsregistret för rennäringen, prisstöd till rennäringen enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött, ersättning till följd av som kan lämnas till jordbruksföretag, renskötselföretag och till den som helt eller delvis försörjer sig på att fiska till husbehov eller för försäljning enligt förordningen (1994:246) om ersättning för vissa merkostnader och förluster med anledning av , kostnader för medling m.m. i tvister mellan samebyar och jordbrukare när det gäller konflikter på grund av renbetning på , övriga åtgärder för främjande av rennäringen som beslutas efter överläggningar mellan staten och såsom samfinansiering av EU-projekt för utveckling av rennäringen. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 7.14 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Bemyndigandet för regeringen att fatta beslut om stöd under anslaget för tiden bör uppgå till inklusive tidigare åtaganden. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehovet för beräknas vara oförändrat. Tabell 7.3 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 45:1 Främjande av rennäringen m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Informationssatsningen är avsedd att pågå t.o.m. . Regeringen bedömer anslagsbehovet för till . Anslagsbehovet för bedöms oförändrat. Tabell 7.5 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 45:2 Informationssatsning om samerna Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 7.8.345:2 Informationssatsning om samerna Anslagets ändamål är att genom olika informationsinsatser öka kunskapen och förståelsen för samer och samisk kultur. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 8 Utbildningspolitik och forskningspolitik under utgiftsområdena 16 och 20 Politikområde Utbildning inom UO 23 () ingår som en del i politikområdet Utbildning, som redovisas under utgiftsområde 16. Verksamheten vid utgör också ett viktigt medel för att förverkliga målen inom livsmedelspolitiken, landsbygdspolitiken, djurpolitiken, samepolitiken samt skogspolitiken under utgiftsområde 23. Politikområde Forskning inom UO 23 Forskningen som bedrivs inom de areella näringarna har ett särskilt ansvar för att kunskaperna om naturresurserna utvecklas för kommande generationers behov. Viktiga globala miljö- och livsmedelsförsörjningsfrågor måste lösas genom samverkan mellan många länder och mellan forskare från olika vetenskapliga discipliner. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Rådet sorterar under utgiftsområde 20, men anvisas medel under ett anslag för forskning under utgiftsområde 23. En resultatredovisning för samtliga forskningsfinansierande myndigheter görs under politikområdet forskning under utgiftsområde 16. 1 Motsvarar 1 237 174 tkr prisnivå. () skall utveckla kunskapen om de biologiska naturresurserna och människans hållbara nyttjande av dessa. Detta sker genom utbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys och information. Anslaget finansierar grundläggande högskoleutbildning, forskarutbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys samt information och fortbildning. Verksamheten bedrivs utifrån ett sektorsansvar, som preciseras av fem ansvarsområden: kvalitet i livsmedelskedjan, djurhållning, djurhälsa och djurskydd, skog, skogsbruk och förädling av skogsråvaran, naturresurser för landbygdsutveckling, rekreation och fritid, landskapsplanering och markanvändning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Grundutbildningen bedrivs inom ett antal utbildningsprogram som leder till 11 olika yrkesexamina eller kandidat/magisterexamen med 5 olika inriktningar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Avgiftsintäkterna disponeras av SLU. Verksamheten vid SLU ingår som en del i politikområdet Utbildning och omfattas därför av den övergripande resultatredovisning som görs för högskoleväsendet under utgiftsområde 16. Verksamheten utgör även ett viktigt medel för att förverkliga målen inom livsmedelspolitiken, landsbygdspolitiken, djurpolitiken, samepolitiken samt skogspolitiken under utgiftsområde 23. SLU har under en följd av år uppvisat en positiv kapitalförändring. Denna trend har emellertid nu brutits och redovisar en negativ kapitalförändring på . En del orsakas av den återbetalning av anslag för premiepensionsavgifter på som genomfördes i tilläggsbudget för . För att komma till rätta med den ekonomiska situation som bl.a. denna korrigering medfört har SLU tvingats vidta åtgärder. SLU har även initierat en reformering av institutionsstrukturen, bl.a. för att snabbare kunna möta omvärldens krav på förändring och förnyelse. SLU fortsätter aktivt att arbeta för en bättre ekonomistyrning. I regleringsbrevet för SLU specificeras lärosätets utbildningsuppdrag genom ett mål för antalet helårsprestationer. Antalet helårsprestationer för treårsperioden 20002002 har fast- slagits till 9 000 varav 1 100 i fristående kurser. Utfallet är 6 337 helårsprestationer i utbildningsprogram och 967 i fristående kurser. Prognosen för att periodens utbildningsuppdrag skall fullgöras är god. Prestationsgraden är , vilket är högre än den genomsnittliga prestationsgraden för övriga universitet och högskolor. Andelen studenter som avlägger examen på nominell studietid minskar successivt. Genomströmningen av studenter varierar mycket mellan olika program. En förklaring till den allt sämre genomströmningen är att studenterna från många utbildningar även utan avslutad utbildning är eftertraktade på arbetsmarknaden. Internationella studieutbyten kan också bidra till längre studietid eftersom samtliga utbildningskurser inte alltid får tillgodoräknas i examen. SLU är ett universitet med tyngdpunkt på naturvetenskap. Det är glädjande att notera att SLU har ett stort antal kvinnliga sökande till utbildningsprogrammen. Av antalet sökande är kvinnor. Andelen antagna kvinnor utgör . Variationen är dock stor mellan olika program. SLU arbetar aktivt för att utjämna könsfördelningen inom de program i vilka snedfördelning råder. Särskilda åtgärder vidtas för att rekrytera underrepresenterat kön till sådan utbildning. Till exempel pågår försöksverksamhet genom ett samarbete med en naturbruksskola för att garantera kvinnliga studenter plats vid skogsingenjörsprogrammet. Veterinärer med utbildning från land utanför EU hade tidigare små möjligheter att få en kompletterande utbildning för att därigenom erhålla legitimation och kunna utöva sitt yrke i . I syfte att tillvarata den resurs som dessa personer utgör, anvisades SLU första gången särskilda medel för att genomföra en kompletterande utbildning för utländska veterinärer. har 44 utländska veterinärer antagits. Utbildningsresultaten har varit goda och flertalet av dem som avslutat utbildningen och erhållit legitimation har fått adekvat arbete. I tabellen nedan anges fastställt examinationsmål för forskarutbildningen för perioden 2004. Tabell 8.3 Examinationsmål för forskarutbildningen Några resultat för forskarutbildningen redovisas i nedanstående tabell. Tabell 8.4 Resultat för forskarutbildning Regeringen har som mål för perioden 20012004 angett att av de professorer som nyanställs skall vara kvinnor. anställdes totalt 14 nya professorer, av dessa var endast 3 kvinnor, vilket motsvarar . Den professur i djurskydd som SLU fick särskilda medel för har tillsatts. Professuren i djurskydd är den första i sitt slag i landet och den kommer att kunna bidra till att forskning och utbildning inom området stärks för att motsvara de krav som det moderna samhället ställer på en god djurhållning. I enlighet med tidigare beslut anvisas till verksamheten vid lantbruk (CUL). SLU tilldelades en tillfällig förstärkning om för fältförsöksverksamhet rörande ekologisk odling. För att ge Artdatabanken en möjlighet att skapa ett nationellt referensverk som beskriver samtliga i kända djur, växter och svampar förstärktes SLU:s anslag med . 2003 anvisas och . Metallbiologiskt Centrum inrättades av . Huvudmannaskapet överfördes till SLU efter riksdagsbeslut (prop. 1992/93:170). Utvärderingen konstaterade att centrumet spelat sin viktigaste roll för forskning om kvicksilver, särskilt inom amalgamområdet. SLU har funnit att centrumets huvudsakliga inriktning inte tillhör prioriterade områden, och har därför tillsammans med , föreslagit att medel för verksamheten överförs från SLU till , där verksamhetens inriktning mot humanmedicin passar 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Regeringen föreslår därför att SLU:s anslag minskas med och att dessa medel överförs till utgiftsområde 16 anslaget 25:21 : Forskning och forskarutbildning. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion (se volym 1, avsnitt 6.2.1). Regeringen bedömer anslagsbehovet för till 1 . beräknas anslagsbehovet till 1 . Tabell 8.5 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 25:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 8.1.226:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning 1 1Anslaget för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och kollektiv forskning. 2Motsvarar 210 436 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och finansierar stöd till forskning om de areella näringarna samt projektrelaterade kostnader såsom utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, vissa resor och seminarier samt informationsinsatser. Forskningsstödet finansierar även med näringen samfinansierad forskning som omfattar jordbruksteknisk forskning, viss skogsforskning, trädgårdsforskning samt växtförädling. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 områdena miljö och samhällsbyggande finns anslaget 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning under utgiftsområde 20. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden För att underlätta planering, upphandling och regeringen bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som innebär utgifter på sammanlagt Tabell 8.7 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande För forskning och utveckling rörande ekologisk produktion har anvisats totalt t.o.m. , varav Formas disponerar . anvisades ytterligare engångsvis till programmet, varav disponeras av Formas. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion (se volym 1, avsnitt 6.2.1). Regeringen bedömer anslagsbehovet för till . beräknas anslagsbehovet till .