prop · GQ03100 · 2003-04-15 00:00:00 — Av tabell 5.13 framgår att skillnaden till största delen förklaras av periodiseringseffek- terna 2002, vilka i sin tur förklaras dels av bolags- skatter, dels av hushållens skatter på kapital- vinster, avseende . Tabell 5.13 Periodiserade skatter och skatter enligt NR samt skattekvoten 20012006 Miljarder kronor och procent I tabell 5.14 redovisas den offentliga sektorns skatteinkomster fördelat på sektorer samt övriga inkomster. Tabell 5.14 Offentliga sektorns inkomster I absoluta tal beräknas kommunsektorns skatter öka med . Ökningen för pensionssystemet och staten beräknas uppgå till 20 respektive . Om effekten av pensionsomläggningen 2003 exkluderas ökar kommunsektorns skatter med sammanlagt . Pensionssystemets och statens inkomster utvecklas något långsammare än lönesumman, medan det motsatta gäller för kommunsektorns inkomster. Övriga inkomster, bl.a. ränteinkomster och aktieutdelningar, ökar med . 5.4Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning Statsbudgetens inkomster utgörs av skatter och övriga inkomster. De senare består främst av inkomster av statlig verksamhet, försäljning av statlig egendom samt bidrag från EU. Inkom- sterna på statsbudgeten redovisas huvudsakligen kassamässigt. Statsbudgetens skatteinkomster beräknas öka med . minskar emellertid inkomsterna med . Den kraftiga minsk- ningen förklaras till största delen av att kom- pensationen för mervärdesskatt till kommuner och landsting fr.o.m. redovisas över statsbudgeten. ökar skatterna med . I tabell 5.16 redovisas Statsbudgetens inkomster för åren 20012006. Av redovisningen framgår även enskilda inkomsttitlar. I avsnitt 5.3 redovisas skatterna i periodiserade termer. Redovisningen avser samtliga sektorer i den offentliga sektorn, dvs. staten, kommunerna och pensionssystemet. Den periodiserade redo- visningen innebär att skatterna är beräknade utifrån de inkomster den skattskyldige har under ett visst år och med det årets gällande skatte- regler. Redovisningen i detta avsnitt avser enbart statens skatteinkomster. De inkomster som i statsbudgeten redovisas under inkomsttypen 1000 Skatter m.m. skiljer sig från de periodiserade skatterna för staten. Som framgår av tabell 5.15 förklaras skillnaden av (1) den kommunala utjämningsavgiften, (2) kom- pensationen för mervärdesskatt till kommuner och landsting, (3) inleveranser från AB , och avgifter till kärnbränslefonden m.m., (4) nedsättningar som är att likställa med transfereringar, och av (5) betalningsförskjutningar. Tabell 5.15 Statsbudgetens skatter - Moms stat och kommun Statsbudgetens inkomster redovisas huvudsak- ligen kassamässigt, vilket innebär att det är de skatter och avgifter som under budgetåret beta- las in till staten som redovisas. Skillnaden mellan intäkter (periodiserade skatter) och inkomster (kassamässiga skatter) förklaras till största delen av förskjutningar i den månatliga uppbörden och av att vissa skatter betalas in som preliminära skatter med slutreglering ett till . För de skatteslag som omfattas av skatte- kontot finns ytterligare skillnader genom att inkomsttitlarna inte redovisar inbetalda utan debiterade skatter. För t.ex. inkomsttiteln 1121 Juridiska personers inkomstskatt innebär det att underuttaget av slutlig skatt avseende inkomst- (kvarstående skatt) redovisas som in- komst trots att betalningen i huvudsak sker 2003. Om betalningen avviker från de deklarerade beloppen redovisas denna skillnad mot 1600 Betalningsdifferenser, skatte- konto. Betalningsdifferensen kan således uppvisa både positiva och negativa belopp. Debiteringen av juridiska personers underuttag av slutlig skatt påverkar betalningsdifferensen negativt 2002. , när betalningen sker, försvinner denna differens men ersätts av ett nytt underuttag som avser . För skatter som ingår i den samordnade upp- börden, och som omförs från inkomsttitlarna fysiska och juridiska personers inkomstskatt, kan skillnaden bli än större. Den fastighets- och förmögenhetsskatt som redovisas i statsbud- geten avser den periodiserade skatten till- baka i tiden. Det innebär att fastighetsskatt som avser 2001 redovisas på inkomsttiteln fastighets- skatt i statsbudgeten först . Redovisningsordningen innebär att vissa titlar redovisar ett mellanting mellan intäkter och inkomster medan andra titlar endast redovisar inkomster. Statsbudgetens totala skatter blir däremot alltid kassamässigt redovisade eftersom även betalningsdifferenser ingår. Utöver uppbördsförskjutningar av intäkter förklaras skillnaden mellan statens periodiserade skatter och statsbudgetens skatter av förskjut- ningar i utbetalningar till kommunsektorn och till pensionssystemet. Den kommunala utjäm- ningsavgiften, som är en inomkommunal avgift, bruttoredovisas i statsbudgeten, vilket innebär att inkomsterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida och utgifterna på statsbudgetens ut- giftssida. Statens utbetalningar av kommunalskatt som avser baseras på de uppräk- ningsfaktorer som regeringen fastställde i sep- tember 2002. Om det kommunala skatteunder- laget utvecklas snabbare än prognosen innebär det att de högre kommunalskatterna, i form av preliminärskatter, tillfaller staten under inne- varande år och att kommunerna får del av denna ökning som en slutreglering först . Även gentemot pensionssystemet förekommer slutregleringar. Tabell 5.16 Statsbudgetens inkomster 20022006 -17,2 -29,3 -14,1 -8,4 -11,0 Socialavgifter och allmän pensionsavgift Skatt på fast egendom Skatt på varor och tjänster Övriga skatter på varor och tjänster -2,9 -8,4 -9,6 -10,7 -4,2 -2,6 -7,2 -5,6 -6,8 -5,4 -7,7 -10,0 -7,4 -7,1 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens aktier Inkomster av försåld egendom Övriga inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen har inkomsterna reviderats ned med både 2003 och 2004. Revideringen 2003 beror bl.a. på lägre kapitalvinster och bolagsvinster men även på att medel för individuell kompetensutveckling förs över till . Revideringen förklaras av lägre bolagsvinster men även av förslagen i denna proposition om att sysselsätt- ningsstödet till kommuner och landsting samt 200-kronan föreslås gälla även . Revide- ringen förklaras till viss del även av förslagen om stöd till anställning av långtidssjuka och offent- ligt skyddad anställning. uppskattas övriga in- komster minska med . För- säljningsinkomsterna beräknas öka med . Inkoms- ter av statens verksamhet beräknas minska med . Detta är hänförligt till att gjorde en extrautdelning på 2002. Exklusive de extraordinära inkomsterna är nivån i stort sett över tiden. 2000 Inkomster av statens verksamhet -0,4 Under Inkomster av statens verksamhet redovisas bl.a. affärsverkens inlevererade överskott, Riks- bankens inlevererade överskott, överskott från spelverksamhet samt ränteinkomster. uppgick inkomsterna till 50,8 respektive . Dessa relativt sett höga utfall, jämfört med prognos- åren, förklaras av extrautdelning på 20 miljarder respektive år. För prognosåren 20032006 förväntas inga extraordinära inkomster varför inkomster av statlig verksamhet beräknas uppgå till ca 30 mil- jarder kronor . Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen blev utfallet lägre. Detta beror på att utfallet på Räntor på skattekonto m.m., netto blev lägre än förväntat. revideras inkomsterna upp med 0,5 respektive . Det förklaras bl.a. av att inlevererade överskott har reviderats upp med 2003 och 2004 samt att Ränteinkomster på studielån upptagna efter 1988 har reviderats upp med . 3000 Inkomster av försåld egendom Under Inkomster av försåld egendom redovisas försäljning av olika typer av statlig egendom. Försäljning av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen. budgeteras totalt i försäljningsinkomster, vilket motsvarar . Försäljningsbeloppen och tidpunkterna är be- häftade med stor osäkerhet. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen är prognosen oförändrad. 4000 Återbetalning av lån Under Återbetalning av lån redovisas bl.a. Åter- betalning av studiemedel (avser lån upptagna ) och Återbetalning av övriga lån. uppgick inkomsterna till varav återbetalningar av studiemedel utgjorde den största delen. beräknas inkomsterna bli i stort sett oförändrade mellan åren. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen är prognosen oförändrad. Under Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, som utgör merparten av in- komsterna. uppgick inkomsterna till . beräknas inkomsterna minska med . År 20042006 beräk- nas de minska med ytterligare . Detta beror delvis på att ett nytt statligt pensionsavtal tecknats, med giltighet . Det nya avtalet innebär bl.a. att pensionen övergår till att vara avgiftsbestämd från att tidigare ha varit förmånsbestämd. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen är utfallet högre. Det är till stor del hänförligt till en inleverans av Statens fastighetsverks disponibla överskott på . Prognosen är respektive högre. 6000 Bidrag m.m. från EU -1,0 Under Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EG-fonder. De största enskilda bid- ragen avser arealbidrag och bidrag från . uppgick inkomsterna till . beräknas inkomsterna öka till . 2006 beräknas inkomsterna uppgå till . Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen blev utfallet lägre. Prognosen är uppreviderad med . Anledningen till det är för- seningar av slutredovisning av bidrag från för perioden 20002006. Det innebär att medel har förskjutits . Kommunernas skatteintäkter är framförallt beroende av lönesummans utveckling, dvs. sysselsättning och timlön, och skattepliktiga transfereringar. Av skatteunderlaget 2003 utgörs av löner, av pensioner och av transfereringar exklusive pensioner medan inkomst av näringsverksamhet endast utgör . Nivån på skatterna är även beroende av den kommunala utdebiteringen. Medelutdebiteringen är för kommunerna och för landstingen, dvs. Jämfört med 2001 är det en ökning . Under 20022006 beräknas skatteintäkterna öka med eller med i genom- snitt , vilket är betydligt mer än den beräknade ökningen av skatteunderlaget. Utvecklingen av kommunernas och landstingens skatteunderlag 20012006 redovisas i tabell 5.17. Tabell 5.17 Utvecklingen av skatteunderlaget 20012006 Kommunernas skatter redovisas enligt tre olika redovisningsprinciper periodiserat avseende inkomståret, enligt nationalräkenskaperna (NR) och kassamässigt avseende budgetåret (utbetalt). Den kassamässiga skatten utgörs dels av ett förskott avseende inkomståret, dels av en slut- avräkning som avser inkomståret . Slutregleringar påverkar prognosen avseende de kassamässiga skatterna . Även NR- skatterna påverkas av slutregleringarna, men endast med eftersläpning, vilket innebär att NR-skatterna överensstämmer med den periodiserade skatten . Kommunskatterna har ökat snabbt. beräknas de periodiserade skatterna öka med eller , vilket motsvarar en genomsnittlig årlig ökning på . En stor del av ökningen förklaras av de skatte- reformer som genomförts . Den påbörjade inkomstskattereformen har ökat skatteunderlaget genom att avdraget för den allmänna pensionsavgiften begränsats till . Övergången från netto- till brutto- pensioner 2003 ökar kommunskatterna ytter- ligare. Dessutom har den genomsnittliga utdebi- teringen ökat . Den ökning som skett av kommunskatterna till följd av skattereformerna har reglerats på utgiftssidan via en neddragning av det generella statsbidraget. Den underliggande ökningen, dvs. rensat för effekterna av regel- ändringar och höjda utdebiteringar, uppgår till eller , vilket innebär en årlig genomsnittlig ökning . Diagram 5.5 Kommunskatter 19992006 För att förstärka kommunernas ekonomi har den s.k. 200-kronan varit en kom- munal inkomstskatt. I denna proposition före- slår regeringen en förlängning av denna ordning t.o.m. . har kommunerna även tillförts ett särskilt stöd från statsbudgetens inkomstsida för att öka syssel- sättningen. Omfattningen av dessa förstärk- ningar redovisas i tabell 5.18. I tabellen redovisas stöden det år de belastar statsbudgeten. Tabell 5.18 Särskilt tillförda medel 19992004 Skattekvoten visar förhållandet mellan det totala skatteuttaget och BNP. Det finns flera olika definitioner av skattekvoten och i regel är de internationellt bestämda. Den vanligaste defini- tionen av skattekvoten baseras på skatter redo- visade enligt NR. Denna skattekvot är inte strikt periodiserad eftersom skillnaden mellan slutlig skatt och preliminär skatt redovisas påföljande år. Skattekvoten är således beroende av hur stor andel av den slutliga skatten som den skatt- skyldige betalar i preliminär skatt, vilket inte är fallet med den skattekvot som beräknas utifrån en fullständig periodisering av skatterna. En skatteändring för ett visst år påverkar den perio- diserade skattekvoten medan detta inte behöver vara fallet vid beräkning av skattekvoten enligt NR. Internationella jämförelser av skattekvoter är svåra att göra, eftersom olika länders skatte- lagstiftningar behandlar inkomster och avdrag på skilda sätt. Ett land som t.ex. ger stöd till barnfamiljer via en transferering får en högre skattekvot, särskilt om transfereringen är skatte- pliktig, jämfört med ett land som i stället ger stödet via ett avdrag eller skattereduktion. Transfereringar till hushåll behandlas skatte- mässigt mycket olika bland . I vissa länder är huvuddelen av transfereringarna skattepliktiga, medan det motsatta förhållandet gäller i andra länder. tillhör den grupp av länder inom som har en hög andel skattepliktiga transfereringar. Ett alternativ vid internationella jämförelser är att exkludera skatter på offentliga transfereringar vid beräkning av skattekvoten. Även om det går att beakta en del av olikheterna i skatte- och transfereringssystemen blir jämförelser mellan olika länder haltande eftersom skattekvoten inte tar hänsyn till hur de olika ländernas trygghets- system finansieras. Exempelvis har vissa länder relativt stora inslag av obligatoriska avtalsför- säkringar som för den enskilde individen har en skatteliknande karaktär medan andra länder finansierar samma typ av försäkringar via skatte- medel. Vid en jämförelse av skattekvoter, i syfte att ge en mer rättvisande ekonomisk innebörd, bör så långt som möjligt korrigeras för detta. Sådana korrigeringar är emellertid mycket svåra att göra. Tabell 5.19 Skattekvoten 1999, förändring av skattekvoten 19901999 samt skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten för ett urval av 0,00, -1,2 -4,5 0,53, -0,2 3,06, -1,4 -0,7 Anm.: Transfereringarnas inverkan på skattekvoten avser . Förändringen för del förklaras i huvudsak av statens och kommunernas avlyfta moms. Jämförelse av den okorrigerade skattekvoten över tiden ger dock en indikation på hur skatte- nivån i olika länder har utvecklats. I tabell 5.19 redovisas skattekvoten 1999 samt förändringen av skattekvoten för ett antal . Länderna är indelade i olika grupper beroende på vilken inverkan de skatte- pliktiga transfereringarna har på skattekvoten. I den första gruppen förklarar skatt på trans- fereringar högst av skatte- kvoten medan de i den tredje gruppen förklarar mellan . framgår bl.a. att skattekvoten minskat i fem länder medan den i flertalet länder ökat med mellan . redovisning av skattekvoten skiljer sig något från den som NR tillämpar. I tabell 5.20 redovisas skattekvot för perioden 20012006, dels enligt NR:s definition, dels beräknad utifrån de periodiserade skatterna. Skillnaden mellan kvoterna förklaras av perio- diseringseffekter. Den höga NR-skattekvoten 2001 förklaras således till stor del av kapital- och bolagsvinster . Även skillnaden i skattekvoten 2002 förklaras av att kapital- vinsterna beräknas ha varit högre 2001 i jäm- förelse med 2002. ökar den perio- diserade skattekvoten. Större delen av denna ökning förklaras dock av att det särskilda grund- avdraget för pensionärer ersätts med en beskattad garantipension. Omläggningen, som är saldoneutral, beräknas höja skattekvoten . kommer NR att ändra sina redovisningsprinciper så att de kommer att överensstämma med den strikt periodiserade redovisningen. Omläggningen innebär att skattekvoten kommer att räknas om även . Tabell 5.20 Skattekvot enligt nationalräkenskaperna (NR) och periodiserad skattekvot I tabellen redovisas även den periodiserade skattekvoten exklusive skatt på offentliga trans- fereringar. En övergång från brutto- till netto- redovisning, dvs. om pensioner, sjuk- och föräl- drapenning samt ersättningar vid arbetslöshet gjordes skattefria, skulle inte påverka de offen- tliga finanserna men skattekvoten skulle sjunka till . 5.7.1 Skatt på arbete Statlig och inkomstskatt utgår på beskattningsbar förvärvsinkomst. Beskattnings- bar förvärvsinkomst beräknas som taxerad in- komst minskad med allmänna avdrag, avdrag för allmän pensionsavgift, grundavdrag och sjöin- komstavdrag. Den taxerade inkomsten utgörs av summan av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Vid en taxerad förvärvsinkomst som under- stiger medges ett grundavdrag på . För inkomster därutöver trappas grundavdraget upp för att som högst uppgå till vid en inkomst på . Därefter trappas grundavdraget ned för att uppgå till för inkomster som överstiger . En sammanfattning av grundavdragets konstruktion framgår av tabell 5.21. Tabell 5.21 Grundavdrag vid inkomstbeskattningen 57 900 104 800 16 500 25 800 25 800 11 500 inkomstskatt beräknas på beskatt- ningsbar inkomst. varierar skattesatsen mellan beroende på kommuntillhörighet. Den genom- snittliga skattesatsen i riket är (exklusive kyrko- och begravningsavgift). I likhet 19992002 är det fasta beloppet på per skattskyldig en kom- munal inkomstskatt. Statlig inkomstskatt betalas på den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger den nedre skiktgränsen, och med på den del som överstiger den övre skiktgränsen. är den nedre skiktgränsen och den övre . I tabell 5.22 redovisas den totala inkomst- skatten, inklusive allmän pensionsavgift, för olika årslöner 2003. Skatten är beräknad utifrån en skattesats om . Dessutom anges hur mycket skatten ökar eller minskar då skattesatsen är högre alternativt lägre. Hänsyn har tagits till grund- avdrag och allmän pensionsavgift (se avsnittet om arbetsgivaravgifter och allmän pensions- avgift). Tabell 5.22 Inkomstskatt för olika årslöner 2003 +/- 920 +/- 1 179 +/- 1 439 +/- 1 699 +/- 1 959 +/- 2 219 +/- 2 478 +/- 2 715 +/- 2 951 +/- 3 188 +/- 3 428 +/- 4 028 +/- 4 628 +/- 5 828 +/- 8 828 Arbetsgivaravgifter och allmän pensionsavgift Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare och egenavgifter betalas av den som bedriver närings- verksamhet. Det sammanlagda avgiftsuttaget av arbetsgivaravgifter inklusive allmän löneavgift är och beräknas på utbetald bruttolön och förmåner. Summan av egenavgifter inklusive allmän löneavgift uppgår i normalfallet till av överskottet i verksamheten för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. I tabell 5.23 visas vilka avgifter som ingår i arbetsgivar- och egenavgift- erna. Särskild löneskatt utgår på inkomster av passiv näringsverksamhet, på pensionsutfästelser samt på arbetsinkomster för personer som är . Allmän pensionsavgift betalas på pensions- grundande inkomster. Avgiften fastställs i sam- band med inkomsttaxeringen och uppgår av avgiftsunderlaget, dock till högst 8,07 inkomstbasbelopp. är in- komstbasbeloppet . Tabell 5.23 Arbetsgivaravgifter och egenavgifter m.m. 1 För 3 och 30 dagars karens gäller . 5.7.2 Skatt på kapital Skatt på kapitalinkomster betalas av fysiska per- soner och dödsbon. Statlig inkomstskatt tas ut med en skattesats om på kapitalin- komster. Beskattningen kan delas in i två huvud- grupper: löpande avkastning och kapitalvinster. Löpande avkastning är bl.a. räntor och utdelnin- gar på aktier, medan en kapitalvinst är en realise- rad värdestegring. Skattskyldiga är bl.a. aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, sparbanker, förenings- banker och svenska värdepappersfonder. Den statliga inkomstskatten uppgår till av den beskattningsbara inkomsten. Undantaget är värdepappersfonderna där skatten är av underlaget. Skattesystemet är så utformat att företagen har tillgång till olika reserveringsmöjligheter. Avsättning till periodiseringsfond medges av inkomsten. Senast det sjätte beskattningsåret efter det att avsättningen gjor- des måste medlen återföras till beskattning. Därigenom kan företag utjämna beskattningen över tiden. Vid en realränta på kan den effektiva skattesatsen beräknas till . Pensionssparande och sparande i kapitalförsäk- ringar beskattas genom en avkastningsskatt på den sparade förmögenheten. Skatten baseras på en schablonmässigt beräknad avkastning som utgörs av kapitalunderlaget multiplicerat med den genomsnittliga statslåneräntan året före beskattningsåret. För kapital som hör till pensionsförsäkringar tillämpas en skattesats på , och för dito till kapitalförsäkringar en skattesats på . Skatt utgår på fastighet som taxerats som små- husenhet, hyreshusenhet, industrienhet inklusive elproduktionsenhet eller lantbruksenhet om det på lantbruksenheten finns vad som vid fastig- hetstaxeringen betecknas som småhus eller mark för småhus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxeringsåret inte varit skatte- pliktig enligt fastighetstaxeringslagen. Skatt- skyldig är ägare till fastigheten. Skattesatserna för olika slag av fastigheter redovisas i tabell 5.24. Tabell 5.24 Skattesatser för olika slag av fastigheter Skatten utgår på fastighetens taxeringsvärde, vilket skall motsvara av fastighetens marknadsvärde. Med marknadsvärde avses det pris fastigheten sannolikt betingar vid en försälj- ning. För småhus och hyreshus fastställs ett värdeår som normalt motsvarar det år då fastigheten färdigställs. Värdeåret kan dock förändras vid ombyggnader. efter värdeåret utgår ingen fastighetsskatt och för de därpå följande fem åren utgår endast halv fastighets- skatt. En begränsningsregel för fastighetsskatten har införts fr.o.m. . Den innebär i huvudsak att ett hushåll, under vissa förutsätt- ningar, skall betala maximalt av inkomsten i fastighetsskatt. Skattskyldiga till förmögenhetsskatt är bl.a. fysiska personer bosatta i . Skattskyldig- heten omfattar all skattepliktig förmögenhet i och i utlandet. Förmögenhetsskatt för juridiska personer betalas dels av svenska föreningar och samfund till den del medlemmarna inte har del i för- mögenheten genom sin andel, dels av svenska stiftelser. Fribelopp och skattesatser redovisas i tabell 5.25. Förmögenhetsskatten tas ut på den del av den skattepliktiga förmögenheten som över- stiger fribeloppet. Skattskyldig är den som förvärvar egendomen. Befriade från arvsskatt är bland andra staten och vissa stiftelser. Arvsskatt utgår på värdet av den skattskyldiges lott och beräknas efter en prog- ressiv skatteskala, som beror på vilken av tre olika skatteklasser den skattskyldige tillhör. I tabell 5.26 anges arvsskatten för de olika skatte- klasserna. Tabell 5.26 Arvsskatt för olika skatteklasser Skattepliktig lott, klass I Skattepliktig lott, klass II 70 000 140 000 Skattepliktig lott, klass III 90 000 170 000 Till klass I hänförs bland andra make, sambo, barn, avkomling till barn, make och sambo till barn och make eller sambo till avlidet barn. Till klass II hänförs annan än sådan som avses i klass I eller klass III som t.ex. förälder, syskon, syskonbarn eller någon som inte är besläktad med den avlidne eller givaren. Till klass III hänförs bl.a. förvärv genom testamente som tillfaller stiftelse eller sammanslutning som har ett visst allmännyttigt ändamål. Skatten beräknas efter att ett grundavdrag har gjorts. Vid beskattningen är grundavdraget för den efterlevande maken eller sambon och för övriga i klass I är grundavdraget . För arvs- eller testamentslott som beskattas enligt klass II och klass III är grundavdraget . Gåvoskatt utgår på egendom som förvärvas genom gåva. Skattskyldig är den som förvärvar egendomen.