prop · GR039 · 2003-10-29 00:00:00 — EU när det gäller arbetet med att i FN:s regi ta fram en global strategi för Skälen för regeringens bedömning: Världstoppmötet i beslutade att ett internationellt tioårigt ramverk av program för hållbara konsumtions- och produktionsmönster skall utvecklas. resurser, avfall och kemikalier ingår som en viktig del i ett sådant För svensk del har kemikaliefrågorna hög prioritet. kemikalieområdet omfattar s.k. totalharmoniserade direktiv möjligheterna till avvikande nationella regler är små. regeringen att det är av stor betydelse att har en starkt pådrivande roll i det fortsatta lagstiftningsarbetet både vad gäller kemikalier och Att påverka EU-lagstiftningen på området är avgörande för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Viktiga hörnstenar i detta arbete bör vara försiktighets- och Ny lagstiftning är under utarbetande och de stora förändringarna i regelverket innebär att kan vara mycket viktiga för vilken skyddsnivå kemikalie- och bekämpningsmedelskontrollen i EU, och därmed även i , kommer att hamna på . Det kan förekomma att enskilda länder som har förbjudit kemiska produkter, t.ex. bekämpningsmedel, tvingas att åter tillåta dessa. bör verka för att länder som redan förbjudit en produkt inte skall tvingas att återinföra den. Det är viktigt att enskilda länder är pådrivande och goda föredömen. bör utnyttja den s.k. miljögarantin i artikel 95 i EG-fördraget när förutsättningarna för att införa strängare nationella åtgärder anses vara för handen i syfte att försöka flytta fram EU:s positioner när det gäller miljöanpassning av kemikalieanvändning. Utgångspunkten för arbetet bör vara den av fastställda propositionen Kemikaliestrategi för Giftfri miljö (prop. 2000/01:65). reglering av resurs- och avfallsfrågor kommer långsiktigt att ha stor inverkan på utformningen av olika varor och deras innehåll, vilket framför allt påverkar möjligheterna att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, men även miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. har flera initiativ tagits inom EU för att komma till rätta med de miljöproblem som hänger samman med resurs- och Med hänsyn till varors gränsöverskridande miljöpåverkan avser regeringen att, inom pågående arbete och vid nya EU-initiativ inom området, verka för att säkerställa en produktpolitik som skapar förutsättningar för en effektiv inre marknad med ökad handel och starkt skydd för människors hälsa och för miljön. Det innebär bl.a. att aktivt bör medverka i kommissionens arbete med att utforma den Skr. 2003/04:9 integrerade produktpolitiken och de tematiska strategierna om resursanvändning och avfallsåtervinning. I det fortsatta arbetet med framtagandet av de två tematiska strategierna bör verka för att strategierna utarbetas så att de samordnas med den etablerade avfallsstrategin samt i linje med strategin för en integrerad produktpolitik. Vidare bör strategierna utarbetas med koppling till det arbete som görs och de strategier och handlingsplaner som tas fram för att bidra till en hållbar utveckling och hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Särskilt frågan om att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och negativa miljökonsekvenser är viktig i strategin för hållbar användning och förvaltning av resurser. I strategin för förebyggande och återvinning av avfall är det viktigt att särskilt driva frågan om att stimulera en mer miljöanpassad produktutveckling och efterfrågan samt skapa en mer attraktiv marknad för återvunna material samt att se över definitionen av avfall och dess konsekvenser för återvinning. Även i arbetet med att ytterligare utveckla producentansvaret är det viktigt att bidrar aktivt med de erfarenheter som finns på området. Den nationella strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp är en viktig utgångspunkt för deltagande i arbetet med de tematiska strategierna för resursåtervinning. 3.3Naturresurser och biologisk mångfald Regeringens bedömning: En hållbar förvaltning av naturresurser och bevarandet av biologisk mångfald bör fortsatt vara prioriterat. : Skyddet för den biologiska mångfalden är beroende av att flera miljömål uppnås och av möjligheterna av att förändra EU:s jordbruks- och fiskeripolitik. Till detta kommer också arbetet med att genomföra EU:s naturvårdsprogram Natura 2000. Det senare påverkas inte minst av finansieringen av åtgärder; t.ex. landsbygdsutvecklingsåtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) eller villkoren för . En reform av GJP pågår. Villkoren för strukturfonderna skall reformeras . Remissinstanserna: anser att bevarande av biologisk mångfald fortfarande bör ges hög prioritet. Skälen för regeringens bedömning: I det sjätte miljöhandlingsprogrammet slog EU fast att förlusten av biologisk mångfald skall stoppas . Detta ambitiösa mål, men något modifierat, underströks av världstoppmötet i . Arbetet inom EU med att nå målet liksom för att nå en hållbar utveckling bygger på att naturresurserna förvaltas och den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras på ett långsiktigt hållbart sätt. Arbetet med biologisk mångfald och kulturmiljövärdena ingår som delar i de flesta av de nationella miljökvalitetsmålen. Regeringen har i sin skrivelse om en samlad naturvårdspolitik (skr. 2003/04:9 2001/02:173) pekat på vikten av att alla sektorer tar ett ansvar för våra naturresurser och den biologiska mångfalden. EU:s gemensamma jordbrukspolitik har en direkt inverkan på ett flertal miljökvalitetsmål såsom Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning, Giftfri miljö, Hav i balans samt levande kust och skärgård och Levande sjöar och vattendrag, särskilt när det gäller de delmål som berör biologisk mångfald. Inom EU behöver därför fortsätta att verka inom både den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskepolitiken så att ytterligare miljöhänsyn tas som stärker möjligheterna att nå mål och delmål. Detsamma gäller för de nationella möjligheter som ges inom ramen för den beslutade halvtidsreformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. måste därför prioritera arbetet inom EU för att kunna uppnå de delmål som skall säkerställa den biologiska mångfalden nationellt. Detta arbete blir än viktigare i perspektiv av den förestående utvidgningen av EU. bör vara pådrivande inom EU för att undvika främmande arters och bestånds skadliga inverkan på den biologiska mångfalden. Främmande organismer utgör vid sidan av förstörelse av livsmiljöer ett stort hot mot biologisk mångfald. Särskilt är det ett problem i akvatisk miljö, exempelvis genom sjöfartens oavsiktliga introduktion av främmande arter genom ballastvatten och genom avsiktlig och oavsiktlig utsättning av arter och bestånd i sjöar och vattendrag. Inom EU:s inre marknad gäller generellt att produkter skall ha fri rörlighet, vilket även gäller levande organismer som utgör varor eller produkter. Sådan handel kan innebära ett betydande hot mot den svenska biologiska mångfalden, och därmed möjligheterna att uppnå flera av miljömålen. Det finns en naturlig biogeografisk barriär mellan och det kontinentala som försvårar en naturlig spridning av arter. Därmed är biologiska mångfald i viss mån mer hotad av levande organismer med ursprung i övriga EU. skall därför aktivt agera inom EU- samarbetet för att förebygga och undvika främmande arters och bestånds negativa inverkan på möjligheten att uppnå miljömålen. Regeringen har även genom regeringsbeslut (M2002/730/Mk) uppdragit åt att ta fram förslag till ett sextonde miljökvalitetsmål. Syftet med uppdraget är att bidra till en tydligare målstruktur för att på så sätt stärka arbetet med bevarande av biologisk mångfald. Uppdraget har redovisats och kommer efter remissbehandling att beredas i . Regeringens bedömning: arbete inom EU med miljöfrågor bör prioriteras högre . : Överensstämmer med regeringens Remissinstanserna: understryker behovet att prioritera de bör prioritera upp havs- och kustfrågorna och utveckla en särskild strategi för detta. Aktuella frågor inom EU som aktualiserat dessa frågor är t.ex. vattendirektivet och den strategi för miljöfrågor som kommissionen arbetar med. Skogsindustrierna delar uppfattningen att de miljöfrågorna är viktiga. noterar med tillfredsställelse att föreslår en högre prioritering än tidigare av de miljöfrågorna. anser att kommissionens strategi för miljöfrågor, som resulterade i rådsslutsatser, noga bör följas upp. stöder tanken att en särskild strategi behöver utvecklas för hur skall driva frågor i EU och i olika konventioner samt kopplingarna mellan detta arbete och ramdirektivet för vatten. Geologiska Undersökning stöder uppfattning att bör ge miljöfrågor högre prioritet . Skälen för regeringens bedömning: Miljön i många av Sveriges kust- och havsområden är starkt påverkad av övergödning, miljögifter, överutnyttjande och fysisk exploatering. Utvecklingen går fortfarande åt fel håll i havsområdena, som miljösituationen har förbättrats påtagligt i många kustområden. Möjligheterna att lösa de ovan nämnda problemen och därmed nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård är beroende av ett utvecklat EU-samarbete och att genom EU driver havsmiljöfrågorna i internationella konventioner. Efter kommer att omgärdas av EU-stater. innehar ordförandeskapet i . Dessa omständigheter motiverar att insatser i EU:s arbete bör prioriteras högt. Till detta kommer en samordning med arbetet inom ramdirektivet för vatten och arbetet med att uppfylla EU-rekommendationen om en integrerad förvaltning av kustzonerna. fäster stor vikt vid arbete med att utarbeta en strategi för att skydda och bevara den miljön. Strategin, som skall läggas fram , förväntas utgöra ett användbart instrument för att miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård skall kunna uppnås. bör därför aktivt bidra med underlag till arbetet med strategin och verka för skapandet av nätverk av skyddade områden i och i . (M 2002:07) som har överlämnat sitt betänkande lämnar en rad förslag till åtgärder som kan leda till att miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård uppnås. Övergripande föreslår bl.a. att alla länder skall ta sitt fulla ansvar genom en förstärkt regional förvaltning av , att Helsingforskonventionen bör revideras och att skall utarbeta en nationell marin strategi. Betänkandet kommer att remissbehandlas . De svenska miljökvalitetsmålen och EU- Regeringens bedömning: Internationellt samarbete är nödvändigt för att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan skall kunna nås. bör verka för att förhandlingar om internationella åtaganden gällande perioden efter Kyotoprotokollets första åtagandeperiod 20082012 inleds . bör via EU verka för att EU, samtliga andra industriländer och viktiga inom ramen för dessa förhandlingar gör åtaganden som möjliggör att Klimatkonventionens långsiktiga mål kan nås. Det gemensamma europeiska åtgärdsarbetet bör vara inriktat på åtgärder som är fördelaktiga att samordna, som inte eller endast svårligen kan genomföras på nationell nivå och som stärker EU:s trovärdighet i internationella förhandlingar. : Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: välkomnar satsningar på järnvägsområdet, särskilt utbyggnaden av . Skogsindustrierna välkomnar förslag att bör eftersträva en hög profil i arbetet med att förbättrade kunskaper om kolsänkornas betydelse. i anser att åtgärder för att nå målet i första hand måste ske via internationellt samordnade åtgärder utöver de många nationella insatser som pågår. Det är därvid också nödvändigt att motverkar s.k. solidaritetslösningar inom EU beträffande outnyttjade nationella kvoter. Världsnaturfonden anser att den svenska ambitionen inte är precis berömvärd och menar att om den svenska utsläppsnivån skall kunna accepteras krävs en mycket stor minskning av utsläppen inom övriga EU, något som knappast kan garanteras. anser att bör mera aktivt kunna bidra till att information och utbildning om till exempel energieffektivisering, bedrivs såväl inom som inom EU på samtliga områden. anser att bör ta initiativ till gemensamma skatteregler på energi- och transportområdet. Skälen för regeringens bedömning Enligt det sjätte miljöhandlingsprogrammet skall koldioxidhalten i atmosfären stabiliseras på en nivå lägre än 550 ppm. På lång sikt skall därför utsläppen i EU minska . har som nationellt långsiktigt mål (klimatstrategi prop. 2002/02:55) att koncentrationen av samtliga de sex i Kyotoprotokollet ingående växthusgaserna skall stabiliseras på en nivå som sammantaget motsvarar en koldioxidhalt under 550 ppm. Målets uppfyllande är till avgörande del beroende av internationellt samarbete och insatser i alla länder. En central fråga för en framtida att fler länder åtar sig att begränsa utsläppen. utgångspunkt för framtida åtaganden måste vara att de skall möjliggöra att Klimatkonventionens mål om att undvika farlig klimatpåverkan Regeringen anser därför att via EU bör verka för att EU, andra industriländer och viktiga tillsammans gör sådana åtaganden för tiden . startade under samlingsnamnet det europeiska programmet mot klimatförändringar (ECCP) en rad aktiviteter inom klimatområdet i syfte att på gemenskapsnivå bidra till att EU kan nå sitt åtagande under Kyotoprotokollet. kommissionen ett meddelande om ECCP där den rapporterade om genomförda aktiviteter och betonade nödvändigheten av att börja vidta åtgärder på EU-nivå. Kommissionen pekade i meddelandet ut tolv kostnadseffektiva åtgärder som borde prioriteras i ett första skede. några åtgärder där förslag ännu inte lagts. bl.a. om effektivare tillämpning av direktivet om integrerad föroreningskontroll (IPCC) och ett förslag rörande omfördelning av transportarbete mellan transportslagen. Regeringen anser att det gemensamma europeiska åtgärdsarbetet i första hand bör vara inriktat mot åtgärder som det är fördelaktigt att samordna eller som inte eller endast svårligen kan genomföras nationellt. Ett annat kriterium för när åtgärder på EU-nivå skall prioriteras kan vara att de stärker EU:s trovärdighet i internationella förhandlingar. skall åtgärder i ECCP:s lista beredas och övervägas i ett perspektiv som även innefattar andra samhällsaspekter. Regeringen anser att de ovan nämnda direktiven och initiativen uppfyller dessa kriterier och att de därför bör prioriteras högt i det fortsatta arbetet. energieffektivisering vid offentlig upphandling, om hantering av energiefterfrågan och en informationskampanj om energieffektivisering är andra förslag som aviserades i kommissionens meddelande om ECCP men där konkreta förslag ännu inte presenterats. Några av de förslag som presenterades av kommissionen i meddelandet om ECCP behandlas redan nu i rådet. Det gäller direktiv för energiprestanda i hushålls-/kontorsapparater, för främjande av kraftvärmeteknik samt en förordning om fluorerande gaser. anser att dessa initiativ skall ges hög prioritet. Förslaget om främjande av kraftvärme kan ha stor betydelse för att öka genomslaget för denna teknik, framför allt i andra EU-länder, och kan därmed, trots att det sannolikt kommer att ha begränsad betydelse för utsläppen i , bidra till att nå klimatmålen. Svensk teknik och svenska erfarenheter inom området kan dessutom komma att ha stor betydelse. fluorerade gaser har regeringen tidigare uttalat att bör verka för att åtgärder vidtas på europeisk nivå för att minska utsläppen från dessa. Rådsbehandling har också inletts beträffande ett förslag om regler för övervakning, inventering och rapportering av växthusgaser syftande till att skapa regler som gör att EU kan leva upp till kraven i Det är avgörande för EU:s genomförande av Kyotoprotokollet och har därmed stor betydelse för EU:s trovärdighet i klimatfrågor internationellt och bör därför, tillsammans med andra åtgärder för att säkra EU:s och dess medlemsländers efterlevnad av Kyotoprotokollet, ges hög prioritet. Kyotoprotokollets flexibla mekanismer möjliggör för parterna att Skr. 2003/04:9 komplettera sina ansträngningar att minska utsläppen på hemmaplan med projekt i andra länder och/eller utsläppshandel. Därigenom skapas möjligheter att på ett kostnadseffektivt sätt minska utsläppen av växthusgaser. Kommissionen presenterade ett förslag till ett direktiv om utsläppshandel. Den första perioden då direktivet skall gälla omfattar perioden 20052007. Den infaller således före Kyotoprotokollets första åtagandeperiod 20082012. en politisk överenskommelse om en gemensam ståndpunkt om direktivet, vilket antogs . Kommissionen har också presenterat ett direktiv om Kyotoprotokollets projektbaserade mekanismer, s.k. Gemensamt genomförande och Mekanismen för ren utveckling. Detta direktiv syftar till att möjliggöra tillgodoräknandet av utsläppskrediter från projekt i andra länder. har varit ett av de länder som framgångsrikt drivit projekt i framför allt de baltiska länderna inom ramen för Klimatkonventionens pilotprogram för gemensamt genomförande. Därmed har många erfarenheter vunnits och goda kontakter har byggts upp. är i färd med att teckna avtal med länder i Öst- och samt om riktlinjer för Likaså har pilotprojekt för mekanismer för ren utveckling (Clean Development Mechanisms, CDM) inletts. Ett tidigt genomförande av de flexibla mekanismerna i EU bidrar starkt till att stärka fundamenten för Kyotoprotokollet. genomförande får dessutom stor betydelse för protokollets utsikter att träda i kraft. Det lägger också en god grund för kommande internationella förhandlingar om fortsatta insatser efter Kyotoprotokollets första åtagandeperiod (20082012). Regeringen anser därför att det fortsatta genomförandet av direktiv om de flexibla mekanismerna är en central uppgift som bör ges fortsatt hög prioritet. Förutom de åtgärder inom transportsektorn som annonseras i ECCP bör även andra förslag i vitboken om en gemensam transportpolitik Regeringen anser t.ex. att regler bör skapas som möjliggör att alternativa bränslen, bl.a. biobränslen gynnas och att hinder för gränsöverskridande järnvägstransporter undanröjs. Arbetet inom de internationella luft- och sjöfartsorganisationerna och måste fokuseras på att finna effektiva lösningar som syftar till att minimera utsläppen från luft- och sjöfart. med att skapa ett handelssystem kopplat till Kyotoprotokollet bör fortsätta men EU måste i enlighet med vad man tidigare fastslagit i det sjätte miljöhandlingsprogrammet ha en beredskap att utveckla styrmedel på egen hand. Forskning och utveckling av nya tekniska lösningar är av stor betydelse för möjligheterna att nå de långsiktiga målen. beslutade sjätte ramprogrammet för forskning inom EU fokuserar på ett fåtal tematiska områden, däribland hållbar utveckling vilket även innefattar forskning om klimat, energi och transporter. för fortsatta satsningar inom dessa områden. Utsläppen av växthusgaser från jordbruket uppgår till av de samlade svenska växthusgasutsläppen och situationen är likartad i övriga Vid förändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken bör även politikens betydelse för utsläppen av växthusgaser beaktas. Åtgärder mot utsläpp från fordon Utsläppen av klimatgaser från bilar och arbetsmaskiner bör kontinuerligt sänkas. Den frivilliga överenskommelsen med bilindustrin om att sänka den genomsnittliga bränsleförbrukningen för nya personbilar till /km till 2008 för europeiska tillverkare och 2009 för japanska och koreanska tillverkare bör följas upp av åtgärder som säkerställer att utsläppen sänks ytterligare även därefter. Introduktionen av bilar som drivs med förnybara bränslen bör underlättas. Ett viktigt steg för att sänka utsläppen av klimatgaser från nya bilar är introduktionen av rena bränslen eftersom bränslesnål teknik kräver svavelfria bränslen. Detta utvecklas under avsnitt 4.2. Beträffande övriga utsläpp från bilar är det av särskilt intresse att dieseltekniken blir renare eftersom de höga utsläppen av partiklar och kväveoxider gör att den högre bränsleeffektiviteten blir mindre intressant att utnyttja. har utsläppen av koldioxid från tunga bilar och arbetsmaskiner inte uppmärksammats inom EU. Regeringen bedömer att åtgärderna mot utsläppen av koldioxid från lätta bilar bör kompletteras med åtgärder för att begränsa utsläppen även för dessa motorer. och rådets direktiv /30/EG av om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel ger allmänna riktlinjer som innebär att varje medlemsland sätter nationella, indikativa mål för introduktionen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel utifrån referensvärden gällande för gemenskapen som helhet. Referensnivån är för och avser energiinnehåll av på marknaden ersatt bensin och dieselolja för transporter. Regeringen beslöt att tillsätta en utredning (Dir. 2003:89) Introduktion av förnybara fordonsbränslen bl.a. med uppgift att föreslå nationella mål och strategier för en fortsatt introduktion av förnybara fordonsbränslen mot bakgrund av direktivet. Eftersom utsläppen av koldioxid från transportsektorn ökar kontinuerligt och utgör en stor andel av de totala utsläppen så är det angeläget med kraftfulla styrmedel för att främja en långsiktigt hållbar utveckling inom transportsektorn, både i och på EU-nivå. Förnybara bränslen kommer enligt regeringens bedömning att spela en allt viktigare roll inom transportsystemet allteftersom introduktionstakten ökar. Eftersom det tar att introducera nya bränslen i systemet och att bygga upp det nödvändiga tekniska kunnandet är det motiverat att stimulera en gradvis introduktion av sådana bränslen. Produktionskostnaderna för förnybara fordonsbränslen är så höga att hel eller delvis befrielse från punktskatter är nödvändig för en ökad introduktion av dessa bränslen. Den politiska överenskommelsen om ett nytt energiskattedirektiv som rådet träffade innebär förbättrade möjligheter till skattebefrielse för förnybara drivmedel. Det är därför viktigt att utformas så att införandet av förnybara bränslen underlättas och att förbättrade möjligheter till incitament ges. I vissa fall hindrar nämligen medlemsstaterna från att införa alternativa bränslen. T.ex. får det i bensin inte tillsättas etanol, vilket för svensk del innebar att så kallad E10 (bensin etanol) inte längre kunde Skr. 2003/04:9 säljas. bör verka för att sådana hinder tas bort. Vissa frågor med anknytning till beskattningen av transporter behandlas under avsnitt 5.2. Regeringens bedömning: För att miljökvalitetsmålet luft skall nås krävs fortsatt hög prioritering av arbetet inom EU. aktiv medverkan i arbetet med att ta fram en EU-strategi mot luftföroreningar, det s.k. CAFE-programmet. För EU:s arbete med avgas- och bränslefrågor kan regeringen formulera nya målsättningar eftersom de tidigare uppsatta målen i stort sett uppnåtts. : Beträffande avgaskrav för bilar och arbetsmaskiner ansåg att de två viktigaste uppgifterna var att främja ny motorteknik som använder förnybara bränslen samt krav på hållbarare avgasrening för alla typer av fordon. punkten inkluderar teknisk utveckling av ombord-felsökningssystem, s.k. Regeringen delar uppfattning, men anser att på ett bredare sätt skall arbeta för att säkerställa avgaskravens kvalitet samt möjligheterna att introducera renare teknik. Remissinstanserna: ansluter sig till de prioriteringar som görs. föreslagna inriktningen med utsläppskrav och åtgärdsprogram inom transport-, energi m.fl. sektorer som väl motiverad. Skälen för regeringens bedömning Luftföroreningar är ofta långväga och gränsöverskridande. begränsa partikelhalter, försurning, oxidanters effekter på grödor och kvävenedfallets effekter på den biologiska mångfalden bör försöka uppnå betydande begränsningar av SOx, NOx, VOC, NH3 och Miljökvalitetsmålet för försurning innebär att de kritiska belastningsgränserna skall underskridas i hela . Delmålen innebär att högst av antalet sjöar och högst av sträckan rinnande vatten i landet skall vara drabbade av försurning. Dessutom skall trenden mot ökad försurning av skogsmarken vara bruten och en återhämtning skall ha påbörjats . För marknära ozon gäller att halten inte skall överskrida /kubikmeter (åtta timmars medelvärde) 2010. Vidare bör partikelnivåerna bli så låga att människors