prop · GQ03100d6 · 2003-04-15 00:00:00 — Konsekvensberäkningen utgår från ett rent beräkningstekniskt antagande om att politiken och regelsystemen är oförändrade efter 2004. Undantag görs för den vårdsatsning som följer av försvarsomställningen och som beräkningstekniskt antas kvarstå efter 2004. Den tidigare aviserade satsningen på skolan antas i konsekvensberäkningen också fortgå i enlighet med vad regeringen tidigare aviserat. Den beräkningsteknik som används innebär att andra kommande satsningar med ikraftträdande inte har beaktats i kalkylerna. Detta gäller bl.a. de tidigare aviserade reformer som föreslås senareläggas och de satsningar som Socialdemokraterna, har träffat överenskommelse om i programmet Hundratjugoen punkter för ett tryggare, rättvisare och grönare . Eventuellt tillkommande finansiering av dessa eller andra satsningar har inte heller beaktats i kalkylerna. Utgiftsläget är mycket ansträngt och utgiftsbegränsande åtgärder krävs för att utgiftstaken skall . prioriteras vård, skola och omsorg. För att detta skall bli möjligt måste utrymmet för statliga konsumtionsökningar och bidrag till andra verksamheter begränsas. Regeringen föreslår därför i denna proposition att besparingar och utgiftsbegränsningar med en total utgiftseffekt på ca 5 respektive ca genomförs 2003 och 2004. Regeringens förslag innebär vidare mer resurser innevarande år till några få områden på budgetens utgiftssida. Det gäller framför allt kriminalvården. Från statsbudgetens inkomstsida tillförs kommunerna därtill ett betydande resurstillskott 2004. Samtliga åtgärder ingår i den inkomstberäkning och i den bedömning av utgifter per utgiftsområde för 20042006 som redovisas i kapitel 5 respektive 6. Åtgärder för att bryta ohälsoutvecklingen har kostnaderna för sjukskrivning och förtidspension ökat kraftigt. Mot bakgrund av bland annat kostnadsutvecklingen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp finns en risk för att utgiftstaken och 2004 överskrids som det blir svårt att klara överskottsmålet för den offentliga sektorns finanser. I budgetpropositionen förutsattes att utgiftsut- vecklingen inom utgiftsområdet skulle brytas och att antalet sjukpenningdagar 2003 skulle minska jämfört med och med 2004. Det finns tydliga tecken på ett trendbrott. minskade antalet sjukpenningdagar jämfört med . Nedgången är dock än så länge inte tillräcklig för att prognosen i budgetpropositionen skall uppfyllas. Regeringen har föreslagit ett antal åtgärder för att vända utvecklingen: I en särproposition (prop. 2002/03:89) har regeringen redovisat förslag om förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbetslivet. Precisionen vid sjukskrivning skall öka genom att deltidssjukskrivning stimuleras, avstämningsmöten med den försäkrade och med berörda parter skall genomföras, beslutsunderlagen skall förbättras, utbildningen i försäkringsmedicin skall förstärkas och försäkringsläkarna skall bli fler och ges en förändrad roll. Rehabiliteringsutredning från arbetsgivaren görs obligatorisk och tiden med vilande sjuk- eller aktivitetsersättning förlängs från ett till . Försäkringskassorna skall senast efter sjukanmälan ha utrett om det finns förutsättning att bevilja sjukersättning eller aktivitetsersättning. Regeringen bedömer att förslagen i propositionen kommer att innebära en minskad sjukfrånvaro som motsvarar en utgiftsminskning på 3,54,2004 då förslagen bedöms få full effekt. Den sjukpenninggrundande inkomsten föreslås minskas vid beräkning av sjukpenning. Detta minskar utgifterna med ca . Övriga ersättningar som beräknas utifrån den sjukpenninggrundande inkomsten berörs inte av förslaget. Vidare föreslår regeringen i denna proposition att sjukpenningen inte skall överstiga ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen om den sjukskrivne är arbetslös och uppbär arbetslöshetsersättning. Detta minskar utgifterna med ca . Sjuklöneperioden föreslås förlängas för samtliga arbetsgivare från 14 . Detta minskar utgifterna med ca . Ett högkostnadsskydd för små arbetsgivare föreslås också vilket beräknas öka utgifterna med i storleksordningen . Slutligen skjuts den tidigare aviserade höjningen av taket för ersättning från sjukförsäkringen upp, vilket innebär att utgifterna blir ca lägre än tidigare aviserats. Sammantaget beräknas utgifterna för utgiftsområdet 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp minska med 2003 och 2004 till följd av de nu föreslagna åtgärderna. Med beaktande av den redan observerande nedgången av antalet sjukpenningdagar och de föreslagna åtgärderna bedömer regeringen att antalet sjukpenningdagar (netto) 2003 minskar med jämfört med . Antalet sjukpenningdagar 2004 beräknas minska med jämfört med . Rensat för effekten av förlängningen av sjuklöneperioden från 14 uppgår den nu beräknade minskningen av antalet sjukdagar 2003 jämfört . Motsvarande underliggande minskning av antalet sjukdagar uppgår till , vilket är lika med den minskning av antalet sjukdagar som antogs i budgetpropositionen . Övriga föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd föreslår regeringen att tidigare aviserade reformer inom Samarbete med minskas med . Den aviserade höjningen av inkomsttaket i föräldraförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbelopp skjuts upp. Jämfört med den tidigare beräkningen i budgetpropositionen innebär det en minskning med 2004 inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Enligt lagen om allmän försäkring har föräldrar rätt till tillfällig föräldrapenning per barn och år i samband med besök i barnets skola eller i fritidshem (kontaktdagar). föreslås att kontaktdagarna tas bort fr.o.m. . Besparingen beräknas uppgå till innevarande år och till . Inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad fortsätter arbetet med att säkerställa effekterna av regelförändringarna i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen avser att vidta en rad åtgärder i syfte att effektivisera tillämpningen och tillsynen av regelverket som gäller för arbetssökande med rätt till arbetslöshetsersättning. också att vidta åtgärder i syfte att begränsa utgifterna för deltidsarbetslöshet. Styrningen av arbetsmarknadspolitiken skall förbättras, skillnader i resultat mellan olika regioner skall följas upp på ett bättre sätt, den nya inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen börjar sin verksamhet, insatser riktade mot invandrare och långtidsarbetslösa genomförs och arbetsförmedlingarnas arbete med individuella handlingsplaner skall utvärderas. Åtgärderna beräknas sammantaget leda till en besparing på . Regeringen kommer noga att följa utvecklingen och vid behov vidta ytterligare åtgärder inom ramen för gällande lagstiftning. Rekryteringsbidrag till vuxenstuderande är ett medel i kommunernas uppsökande verksamhet för att stimulera till studier på grundskole- och gymnasienivå. Anslaget föreslås minska med 2004. Denna besparing inom utgiftsområde 15 Studiestöd innebär att varje kommun får en mindre kvot för vuxenstudier med rekryteringsbidrag. Regeringen föreslår också att studerande med fullständig gymnasieutbildning inte längre skall kunna erhålla det prioriterade studiebidraget (av det totala studiemedelsbeloppet) för repetitions- och kompletteringsstudier på gymnasial nivå. Inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning föreslår regeringen i denna proposition att högsta avgiften inom maxtaxan för barnomsorgen höjs (se avsnitt 6.5). Maxtaxan är konstruerad så att statsbidrag skall lämnas till kommuner som tillämpar en viss högsta avgift (maxtaxa) inom barnomsorgen. De höjda avgifterna innebär en möjlighet till ökade avgiftsinkomster för kommunerna. Regeringen avser därmed att sänka det statsbidrag som lämnas till kommunerna som tillämpar maxtaxa med . Regeringen föreslår vidare inom utgiftsområdet en utgiftsminskning om inom högskola och forskning . Besparingarna inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppgår till 2004 och innefattar bland annat att den tidigare aviserade reformen om införande av fri entré på vissa statliga museer senareläggs. Inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård föreslås en lägre ambitionshöjning än Resurserna för marksanering minskas med 2003 och med 2004 i förhållande till tidigare aviserade nivåer. Därtill minskas beräknade resurser till stöd för klimatinvesteringar med 2004. Slutligen dras medlen till information om klimatfrågor ned med 2004. Inom utgiftsområde 21 Energi avser regeringen att återkomma i budgetpropositionen beträffande den fortsatta finansieringen av åtgärderna energipolitiska beslut. Inom utgiftsområde 22 Kommunikationer föreslår regeringen att en neddragning görs på 2003 och på 2004. Av den totala besparingen på utgör området järnvägar . Som en konsekvens av neddragningarna kommer byggstarten av i att behöva skjutas upp och påbörjas . Inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar minskas anslaget för återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel med 2003 och med 2004. Utgiftseffekten av anslagssänkningen är dock mindre på grund av att återföringen av skatt redan tidigare försenats i förhållande till hur anslaget budgeterats. Däremot tillförs anslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. som används för att betala ut obligatoriska EU-stöd som helt finansieras via EU-budgeten, och som en följd av ett tidigare fattat beslut om ett nytt EU-bidrag. sparas på respektive rymdverksamheten inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Därutöver minskas exportfrämjande verksamhet med samt näringslivsutveckling i med . föreslås en besparing med på exportfrämjande verksamhet. För att förstärka kommunernas ekonomi har det statliga fasta beloppet i inkomstskatten om per skattskyldig utgjort en inkomstskatt. Vidare har kommuner och landsting erhållit ett tillfälligt sysselsättningsstöd i form av en kreditering på deras skattekonto. Kommuner och landsting har haft en period bakom sig med god inkomstutveckling. Den svaga konjunkturen i svensk ekonomi påverkar dock kommunerna. vecklingen är nu svagare och det är nödvändigt att både stärka ekonomin och begränsa kostnadsutvecklingen i kommuner och landsting på kort sikt. För att begränsa kostnadsutvecklingen i den kommunala sektorn föreslås att det tillfälliga s.k. generella sysselsättningsstödet utökas med . Härigenom försvagas statsbudgetens inkomstsida med i förhållande till budgetpropositionen . Därtill kommer att prognosen avseende det beslutade stödet justerats upp med . Sammantaget försvagas därför statsbudgeten med i förhållande till budgetpropositionen . Vi- dare föreslås att ett generellt sysselsättningsstöd ges även med totalt . Den s.k. 200-kronan föreslås dessutom utgöra skatt . Sammantaget innebär det en försvagning av statsbudgeten med totalt . Kommunsektorns finanser förstärks i motsvarande mån. För att åstadkomma en administrativ förenkling föreslår regeringen på tilläggsbudget att stödet till skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare () på samma sätt som för anställningsstöd lämnas i form av en kreditering på arbetsgivarens skattekonto. Genom förändringen minskar skatteinkomsterna på statsbudgeten med . minskar utgifterna på statsbudgeten med motsvarande belopp. Många långtidssjukskrivna har ett arbete de inte kan återgå till. För att underlätta för dessa personer att återinträda i reguljär sysselsättning inrättas en temporär form av anställningsstöd, som innebär en tidsbegränsad subvention av lönen för de långtidssjukskrivna som får en anställning hos en annan arbetsgivare. Stödet skall gälla de långtidssjukskrivna vars arbetsgivares rehabiliteringsansvar har överförts till . kommer att få i uppdrag att administrera stödet som beräknas omfatta i genomsnitt 3 000 personer. Stödet medför en försvagning av budgetens inkomstsida med 2003 och med 2004. Totalt innebär de här föreslagna åtgärderna att statsbudgetens inkomster minskar med 2003 och med 2004 i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen . Regeringen befarar att utgiftstaket kan komma att överskridas om inte ytterligare utgiftsbegränsande åtgärder vidtas utöver de nu föreslagna besparingsåtgärderna. har regeringen för avsikt att fatta beslut om utgiftsbegränsningar som beräknas minska utgifterna med sammantaget ca (se tabell 4.8). Utgiftsbegränsningarna har beaktats i utgiftsprognoserna. De områden som berörs är bl.a. utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet (1,), utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (0,) och utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (0,). Senareläggningarna på biståndet avser finansiella ekonomiska reformer och bidrag till vissa internationella finansiella institutioner. De nu föreslagna utgiftsbegränsningarna innebär att de berörda verksamheternas anslagssparande ökar under innevarande år varvid de takbegränsade utgifterna beräknas bli högre . Förändringar jämfört med föregående år I tabell 4.9 redovisas budgeteffekterna i förhållande till föregående år av större beslutade eller tidigare aviserade reformer samt de nu föreslagna besparingarna och reformerna. Regeringen genomför stora satsningar som riktar sig till framför allt låg- och medelinkomsttagare. Det sker bl.a. inom områdena vård, skola och omsorg och genom åtgärder riktade till pensionärer och barnfamiljer. Sammantaget medför utgiftsreformerna att de takbegränsade utgifterna blir ca högre jämfört med . genomförs också utgiftsminskningar på totalt till följd av besparingar, finansiering av utgiftsreformer och avslutande av vissa temporära program. Sammantaget medför förändringarna på inkomstsidan en försvagning av statsbudgeten på ca . På budgetens inkomstsida har en del förändringar skett sedan budgetpropositionen presenterades. Regeringens förslag till grön skatteväxling utvidgades genom förslag i en motion (2002/03:Fi230). Genom ytterligare höjningar av koldioxidskatten och energiskatten på el fick skatteväxlingen en total omslutning på . Intäkterna utnyttjades i sin helhet till att finansiera höjningar av grundavdraget för låg- och medelinkomsttagare. I budgetpropositionen aviserades vidare att regeringen avsåg att pröva möjligheterna att införa ett tidsbegränsat stöd i form av en skattelättnad för att stimulera byggande av vissa hyresbostäder. I proposition 2002/03:98 har regeringen nu lämnat ett förslag om ett sådant stöd för byggande av mindre hyreslägenheter och studentbostäder. Stödet skall utgå till projekt som påbörjas . beräknas det medföra ett skattebortfall på i förhållande till 2002. Helårseffekten har beräknats till . I budgetpropositionen aviserade regeringen också nya regler för kraftvärmebeskattningen. Delar av förslaget krävde emellertid prövning av . Då besked om kommissionens inställning ännu inte förelåg vid finansutskottets behandling av förslaget yrkade utskottet att förslaget skulle avslås för att ge regeringen möjlighet till ytterligare beredning av förslaget. Under förutsättning att kommissionen inte anför allvarliga invändningar avser regeringen att återkomma till med de tidigare förslagen. Sammantaget beräknas de ge en budgetförstärkning på , brutto. Förlängningen av stödet till kommuner och landsting genom det tillfälliga sysselsättningsstödet och omvandlingen av 200-kronan i inkomstskatten medför att den budgetförstärkning som tidigare redovisats i motsvarande tabell i budgetpropositionen nu endast beräknas uppgå till . Totalt innebär tidigare beslutade eller aviserade samt de nu föreslagna reformerna efter finansiering en försvagning av de offentliga finanserna med ca 2004 i förhållande till 2002. Tabell 4.8 föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar Förändring av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till budgetpropositionen . UO 10 Förlängd sjuklöneperiod UO 10 Sjukpenning skall motsvara A-kassa UO 10 Reviderad SGI beräkning UO 12 Borttagande av kontaktdagar UO 13 Utflöde ur arbetslöshet UO 15 Prioriterat studiebidrag UO 16 Högskola och forskning UO 16 Höjningen av högsta avgiften inom maxtaxan för barnomsorg UO 20 Information om klimatfrågor UO 24 Exportfrämjande åtgärder UO 13 Offentligt skyddat arbete (OSA), omföring av stöd via skattesidan Minskning av takbegränsade utgifter 1 Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen avseende frågan om nivån på rekryteringsbidraget Fortsättning på tabell 4.8 föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Förändring av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till budgetpropositionen . UO 1 Kungliga hov- och slottsstaten -16,5 UO 1 ombudmän, JO -2,5 UO 4 Kriminalvården, nya platser UO 8 Integration storstadssatsning 9 Insatser mot spelberoende UO 23 Arealersättning och djurbidrag Summa ökning av takbegränsade utgifter Offentligt skyddat arbete (OSA) netto (periodiserad effekt) till kommuner och landsting Fast belopp till kommunerna Tabell 4.9 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av beslutade och aviserade utgifts- och inkomstförändringar samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekter i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning UO 3 Skatt, tull och exekution UO 5 Internationell samverkan UO 7 Internationellt bistånd UO 8 Invandrare och flyktingar -0,08 UO 9 Hälso- och sjukvård UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp UO 11 Pensioner m.m. UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Varav mamma/pappamånad Varav höjd grundnivå i föräldraförsäkring -0,10 UO 16 Utbildning och forskning Varav högskola/forskning UO 23 Jord- och skogsbruk UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Anm: Beloppen är avrundande och summerar därför . Fortsättning på tabell 4.9 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av beslutade och aviserade utgifts- och inkomstförändringar samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekter i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. Höjd koldioxidskatt (+16%), brutto -0,86 Höjd energiskatt på el (+2,/kWh), brutto -1,80 Höjd avfallsskatt, brutto -0,32 Höjd skatt på naturgrus, brutto -0,12 Höjda grundavdrag som del av grön skatteväxling, brutto Skattelättnad för vissa byggtjänster, brutto Höjd skatt på lågpriscigaretter, brutto -0,30 Sänkt energiskatt på bränslen i kraftvärmeverk, brutto Slopat elavdrag och ändrad proportionering i kraftvärmeverk, brutto -1,00 Nytt taxeringsförfarande, brutto Skattestrategi, biodrivmedel och alkylatbensin, brutto Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting, brutto -0,14 Anställningsstöd långtidssjukskrivna, brutto OSA, omföring av stöd, brutto Summa inkomstreformer, brutto Indirekta effekter av inkomstreformer Summa inkomstreformer, netto Summa utgifts- och inkomstreformer -2,00 -1,00 8 Storstadspolitiken inkl. minskningar på UO 16 -0,23 UO 10 Sjukpenning skall motsvara arbetslöshetsersättningen -0,30 -0,30 UO 10 Förlängd sjuklöneperiod från 14 -0,67 -0,67 UO 10 Reviderad SGI-beräkning -0,56 -0,57 UO 12 Borttagande av kontaktdagar i föräldraförsäkringen -0,08 -0,22 -0,55 UO 13 Snabbare utflöde ur arbetslöshet -1,00 UO 13 OSA, omföring av stöd -0,40 -0,38 UO 15 Rekryteringsstöd och prioriterat studiebidrag -0,83 UO 16 IT i skolan -0,20 UO 18 Lokala investeringsprogram för ek. -0,43 -0,36 UO 21 Vissa energipolitiska åtgärder upphör -0,44 -0,38 -0,20 UO 24 Utfasning Östersjösatsning -0,20 UO 25 Delfinansiering av äldreförsörjningsstöd -0,30 UO 25 Särskilda insatser, finansiering av bl.a. vård -0,48 Besparing på anslag för förvaltnings- och investeringsändamål 0, -1,05 -1,86 -1,25 -8,97 -7,95 Utgiftsreformer inkl. finansiering m.m. Reformer inkl. finansiering m.m. Statsbudgetens saldo överensstämmer per definition med statens lånebehov. Ett budgetöverskott innebär följaktligen ett lika stort negativt lånebehov och att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Diagram 4.1 Statsbudgetens saldo 19902006 91 92 93 94 var utfallet för statsbudgeten oavbrutet negativt. Budgetunderskottet var som störst 1993 då lånebehovet uppgick till . Konsolideringsprogrammet och den ekonomiska återhämtningen innebar att underskotten reducerades markant . uppvisade statsbudgeten ett överskott och staten amorterade nära på statsskulden. Statsbudgetens saldo förbättrades ytterligare 1999 till , främst till följd av engångseffekter i form av överföringar från AP-fonden och inbetalningar av premiepensionsmedel. uppgick budgetöverskottet till . Det höga utfallet förklaras främst av överföringen av medel från AP-fonden samt försäljning av aktieinnehav. minskade överskottet till vilket bl.a var en följd av lägre positiva engångseffekter. minskade överskottet ytterligare, till . Det försämrade budgetsaldot beror både på lägre inkomster och högre utgifter. prognostiseras ett underskott på ca . beräknas ett underskott på ca 27 respektive och beräknas ett underskott på ca . Uppföljningen av sker i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2002 (skr. 2002/03:101). Denna redovisning visar sammanfattningsvis följande. Statsbudgetens saldo uppgick till , vilket är lägre än budgeterat. Utfallet på statsbudgeten påverkas av ett antal faktorer såsom den makroekonomiska utvecklingen, beteendeförändringar samt ekonomiska konsekvenser av fattade beslut. Statsbudgetens utfall påverkas också av engångseffekter. De största var en extra utdelning från på och Sveaskog AB:s återbetalning av ett lån på (se tabell 4.16 i avsnitt 4.4.5. Statsbudgetens inkomster uppgick till 2002, vilket är mindre än beräknat i den ursprungliga statsbudgeten. Inkomsterna från försäljning av statlig egendom blev ca lägre än budgeterat medan skatteinkomsterna blev ca högre, främst på grund av högre skatter på löneinkomster än tidigare beräknat. Tabell 4.10 Statsbudgetens utfall -2,3 -13,5 -17,7 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Med statsbudget avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av , dvs. 2Inklusive posten minskning av anslagsbehållningar. 3Inklusive kassamässig korrigering. Statsbudgetens utgifter m.m. uppgick till 2002, vilket är mer än budgeterat i den ursprungliga statsbudgeten. exklusive statsskuldsräntor m.m. blev ca högre än budgeterat. Avvikelsen förklaras bl.a. av ökade utgifter inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp (4,), högre utgifter för utjämningsbidraget till kommunerna, samt högre utgifter för arealersättning på grund av tidigareläggning . Den kassamässiga korrigeringen blev mindre än beräknat och nettoutlåning högre än beräknat i statsbudgeten. Det beror främst på förändringar i nettoutlåning som påverkats av att Kärnavfallsfonden, och själva får placera i statsobligationer i stället för på konto i . Tabell 4.11 Statsbudgetens inkomster Differens mot budgetpropositionen i miljarder kronor -11,2 -10,5 -0,2 -8,3 -8,7 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Statsbudgetens totala inkomster består av skatter samt övriga inkomster. Av statsbudgetens inkomster utgör skatterna . De övriga inkomsterna består främst av inkomster av statens verksamhet, inkomster av försåld egendom, kalkylmässiga inkomster och bidrag från EU. Statsbudgetens skatteinkomster är kassamässiga, vilket innebär att de redovisas det år de betalas, eller för vissa skatter när de debiteras. I den kassamässiga redovisningen finns därmed inslag av skatteinbetalningar som är hänförliga till tidigare inkomstår. Skatteinkomsterna beräknas öka med . Övriga inkomster beräknas minska med . Skatteinkomsterna i procent av BNP minskar med , där omkring hälften av nedgången förklaras av omläggningen av kommunkontosystemet. Även nivån på juridiska och fysiska personers inkomstskatt har inverkan genom nedreviderade skatter. är statens skatteinkomster i stort sett oförändrade som andel av BNP. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har statsbudgetens inkomster reviderats upp med . De därpå följande åren har prognosen justerats ned med . Av nedjusteringen 2003 svarar fysiska personers inkomstskatt för ca och juridiska personers inkomstskatt för ca .