prop · GQ031d20 · 2003-01-01 00:00:00 — Ny lagstiftning angående överföring av fastighetstillbehör trädde 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 bereds förslag till ändringar av fastighetsbildningslagen som skall göra det möjligt att bilda tredimensionella fastigheter (anläggningsfastigheter). Det övergripande målet med det statliga lantmäteriets informationsförsörjning är att förse samhället med geografisk information och fastighetsinformation som tillgodoser angelägna behov. Det statliga lantmäteriet har regeringens uppdrag att bygga upp och förvalta nationella databaser med geografisk information samt att förse samhället med allmänt kartmaterial och flygbilder. har för området geografisk information beslutat om en nioårig inriktning gällande till och med (prop. 1993/94:100 bil. 15, bet. 1993/94:BoU10, rskr. 1993/94:185). har fått regeringens uppdrag att utreda möjligheten att komplettera fastighetsregistret med en miljödel med syfte att sprida miljöinformation och information om olika former av områdesskydd. Rapporten skall redovisas till . Det statliga lantmäteriet ansvarar för uppbyggnad och underhåll av de rikstäckande geodetiska näten och de nationella referenssystemen, bl.a. SWEPOS (det nationella nätet av permanenta referensstationer för GPS). bereds frågan om hur en övergång till ett för enhetligt nationellt referenssystem för lägesbestämning som bygger på en europeisk standard skall kunna genomföras. Ett enhetligt referenssystem medför enklare informationsutbyte mellan och minskade kostnader för stat, kommun och övriga producenter och användare av lägesbestämd information. Verksamheten får en allt starkare internationell prägel genom det ökade EU- samarbetet inom området. Bland annat görs insatser för att bygga upp en infrastruktur för geografisk information och fastighetsinformation i . Detta ställer ökade krav på standardisering av geografiska data och ökat behov av samarbete inom lantmäterianknuten forskning och utveckling. Regeringen har tillkallat en utredare med uppgift att se över den statliga lantmäteriverksamheten (dir. 2002:86). I uppdraget ingår att göra en utvärdering av den omstrukturering av lantmäteriverksamheten som ägt rum sedan Utredaren skall vidare pröva, definiera och tydliggöra det offentliga åtagandet inom lantmäteriområdet samt lämna förslag till i vilka organisatoriska former olika delar av den lantmäterianknutna verksamheten lämpligen bör bedrivas. I uppdraget ingår även att lämna förslag till ändamålsenliga finansierings- och avgiftssystem för verksamheten. beslutades om en samlad storstadspolitik (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr. 1998/99:34) med målsättning att i storstadsregionerna skapa goda förutsättningar för tillväxt och nya arbetstillfällen samt att bryta den sociala segregationen och att verka för jämlika levnadsvillkor för storstädernas invånare. Storstadssatsningen understryker den bostadspolitiska målsättningen om trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar liksom boende- och bebyggelsemiljöns bidrag till jämlika och värdiga levnadsförhållanden som särskilt främjar en god uppväxt för barn och ungdomar. I landets tre storstadsregioner, , och , har lokala utvecklingsavtal träffats med totalt sju kommuner för lokalt utvecklingsarbete med att bryta segregationen i regionerna. En kommitté med uppdrag att förbättra transportsituationen i tillsattes , den s.k. Stockholmsberedningen (dir. 2000:96). Kommittén skall bl.a. föreslå insatser för att uppnå förbättringar av transportsystemet som leder till att det skapas fler platser som är attraktiva för etablering av bostäder och arbetsplatser. Kommittén skall redovisa sina slutsatser . Regeringen har instiftat ett råd för konsumentfrågor. Rådets huvuduppgift är att säkerställa konsumentperspektivet i all relevant verksamhet genom ett ökat samarbete och samordning mellan de myndigheter som arbetar med frågor som berör landets konsumenter. Behovet av att säkerställa konsumentskydd, konsumentinformation och konsumentinflytande aktualiseras av de avreglerade marknaderna tillsammans med krav om säkra produkter och en väl fungerande konkurrens. Bland de tolv myndigheter som ingår i rådet kan nämnas , , , En särskild delegation inrättades för att tillfälligt hantera frågor om stöd till kommuner med stora åtaganden på den lokala bostadsmarknaden. Delegationen finansieras inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. träffade Bostadsdelegationen nya avtal med 6 kommuner. Från har ej avslutade ärenden och kvarvarande åtaganden överförts till den nya myndigheten (se avsnitt 4.5.1.1 och 4.8.13). Fastighetsskattens storlek och utformning har betydelse för boendekostnaderna. Fastighetsskattesatsen har sänkts från till för hyreshusenheter (bostadsdelen). För småhusenheter har fastighetsskatten sänkts från till 2002, i syfte att motverka konsekvenserna av den snabba prisökningen som skett på småhus särskilt i storstads- och andra tillväxtregioner. har fribeloppet för förmögenhetsbeskattningen höjts från till för ensamstående och från till för sambeskattade par . En begränsningsregel för fastighetsskatten, i syfte att begränsa skatten för hushåll med låga inkomster och som är bosatta i fastigheter med höga taxeringsvärden, har införts med verkan . En kommitté med parlamentarisk sammansättning med uppgift att se över arvs-, gåvo- och fastighetsbeskattningen har tillsatts (Fi 2002:87). Enligt direktiven skall utredningen se över och utvärdera reglerna om fastighetsskatt på småhus, förmögenhetsskatt samt arvs- och gåvoskatt. Inom fastighetsbeskattningen skall kommittén pröva lösningar som kan innebära avsteg från nu gällande principer för fastighetsbeskattningen (för småhus). Inom EU förhandlas ett förslag till direktiv om byggnaders energianvändning. Syftet med EG-direktivet är att främja en effektivare energianvändning i byggnader för att bidra till att nå Kyotomålen och minska EU:s importberoende av energi (se vidare utgiftsområde 21 Energi, avsnitt 6.4.1). Åtgärder som föranleds av propositionen om Vissa inomhusmiljöfrågor m.m. (prop. 2001/02:128) avser ytterst att skydda och främja människors hälsa. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 insatser inom andra politikområden består av beredning och administration av ärenden om bidrag till icke-statliga kulturlokaler samt allmänna samlingslokaler (utgiftsområde 17) men även handläggning av bidrag för att minska elanvändning (utgiftsområde 21). Vidare pågår ett omfattande arbete med att åstadkomma en fungerande inre marknad på byggområdet. har även medverkat i regeringsuppdraget om bebyggelseinriktade åtgärder mot brott och otrygghet inom politikområdet Rättsväsendet (utgiftsområde 4). Slutsatserna i uppdraget är att brottsligheten och tryggheten kan påverkas genom planering och utformning av nya områden eller vid förändring och förvaltning av äldre områden. har beslutat att nästa folk- och bostadsräkning skall göras registerbaserad (prop. 1995/96:90, bet. 1995/96:FiU6, rskr. Förfarandet kräver bl.a. uppbyggnad av ett register över lägenheter. har i uppdrag att, tillsammans med och , genomföra förberedelser för komplettering av de befintliga informationssystemen med lägenhetsuppgifter som bl.a. skall kunna användas för folkbokföring och statistikframställning (utgiftsområde 2). Vidare skapar den information och de tjänster som produceras inom verksamhetsområde Lantmäteriverksamhet mervärden och effektivitetsvinster inom flera andra politikområden. Svensk Arkivinformation (SVAR) inom , , i och kommun har under att antal år i samverkan planerat för ett projekt benämnt Mediakonverteringscentrum. Projektet avser utveckling och uppbyggnad av en enhet inom SVAR som skall ha kompetens baserad på arkivkunskap och IT för att digitalisera och tillgängliggöra arkivmaterial. avses en digitalisering komma till stånd av delar av förrättningsakter med tillhörande kartmaterial. Verksamheten avses bedrivas i , kommun. Projektets kostnader har beräknats till ca . SVAR har hos regeringen ansökt om bidrag till delfinansiering av projektet som i övrigt avses finansieras av , och i . Regeringen beslutade att bevilja bidrag till 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 projektet med och att kostnaden skall belasta utgiftsområde 19 Regional utveckling och utjämning. Insatser inom utgiftsområde 18 påverkar även miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö som redovisas under utgiftsområde 20. blev utgifterna för räntebidrag ca lägre än vad som hade anvisats på statsbudgeten. För innevarande budgetår beräknas utgifterna bli ca lägre än det anvisade beloppet. De mest betydelsefulla faktorerna för det statsfinansiella utfallet på anslaget är räntenivån och byggvolymen. Den faktiska räntenivån blev lägre än den prognostiserade. Byggvolymen i sig påverkas av flera faktorer såsom t.ex. ränteläge, utvecklingen av hushållens disponibla inkomster och arbetslöshetens storlek. Utgifternas utveckling är således i hög grad beroende av den samhällsekonomiska utvecklingen i stort. Känslighetsanalyser visar att i nuvarande ärendestock medför en ökning av subventionsräntan med en procentenhet att utgifterna ökar med ca och med ca . påbörjades ca 19 000 lägenheter genom nybyggnation och ca 20 000 lägenheter med bidrag till större ombyggnad. Detta innebär att antalet påbörjade lägenheter i nyproduktion blev ca 2 000 lägre än vad som antogs i prognosen i budgetpropositionen . An- talet påbörjade lägenheter i samband med ombyggnad blev 2001 ca 7 000 färre än vad som antogs i prognosen i budgetpropositionen . Prognosen utgick från att aktiviteten skulle återgå till den nivå som gällde , eftersom behoven av ombyggnad är stora. Enligt bedömning beror det låga byggandet på kostnadsläget. Utgifterna för räntebidrag beräknas öka förutsatt att den nuvarande Därefter kommer utgifterna fortsätta att öka i takt med att nya bidragsärenden tillkommer. Investeringsbidrag lämnas för anordnande av nya studentbostäder på eller i anslutning till orter där det finns universitet och högskola. Vid utgången av har bidrag beviljats för 11 500 studentbostäder. Ytterligare beslut om bidrag till ca 4 000 studentbostäder förväntas fattas med resterande anslag. Regeringen har per beviljat bidrag om för bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet. Bidragen berör nyproduktion av 576 lägenheter varav flertalet hyresbostäder. Ett tillfälligt investeringsbidrag om för nybyggnad av hyresbostäder finns . Investeringsbidraget lämnas för nybyggnad av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist. Vid utgången av har bidrag beviljats för nyproduktion av 4 800 hyresbostäder. Hälften av bostäderna finns i allmännyttiga bostadsföretag. av bostäderna finns i de tre storstadslänen. Den genomsnittliga lägenhetsarean i bostäderna som beviljats stöd är . Utfallet av stödet har följt regeringens intentioner. Regeringen följer utfallet och överväger att korrigera bestämmelserna för bidragsgivningen för att ytterligare betona vikten av att stimulera en produktion av hyresrätter med produktionskostnader som leder till hyresnivåer som kan efterfrågas även av sådana grupper som har svårare att hävda sig på bostadsmarknaden. Målet för Statens bostadskreditnämnds (BKN) verksamhet är att främja bostadsförsörjningen och verka för en effektiv garantigivning för finansiering av bostadsbyggande genom att bedriva kreditgarantiverksamheten affärsmässigt inom regelsystemet. Statliga kreditgarantier vid bostadsinvesteringar medför ökad kredittillgänglighet för låntagarna. Kreditinstitutens kostnader blir lägre då kravet på kapitaltäckning bortfaller för sådan utlåning som sker mot säkerhet i form av statlig kreditgaranti. Härigenom skapas förutsättningar för lägre kapitalkostnader för kredittagaren. Verksamheten vid BKN präglades av en fortsatt minskning av inkommande skadeärenden. Avsättningen till garantiverksamheten uppgick till 2001. Utgifterna uppgick till . Överskottet har tillförts garantireserven i enlighet med tidigare bedömning. Utgiftsförändringen förklaras av fortsatt färre aktualiserade skador inom verksamhetsgrenen Äldre garantier. Det minskade skadeutfallet beror främst på en fortsatt låg räntenivå. Garantistocken uppgick vid utgången av till . Nytillskottet av garantier till stocken har fortsatt att minska. av garantistocken avser verksamhetsgrenen Äldre garantier. De ersatta skadorna inom verksamhetsgrenen Äldre garantier avsåg ett totalt ersatt belopp om , vilket motsvarar av ersatt belopp . Av de ersatta skadeärendena inom verksamhetsgrenen Äldre garantier står bostadsrätter för av det garanterade beloppet, hyresrätter för och egnahem för . Ackumulerade ersättningar i garantiverksamheten inom verksamhetsgrenen Äldre garantier uppgick till . Äldre garantier finansieras genom avgifter och anslag. Avgiftens storlek bestäms av BKN i enlighet med beslut (bet. 1996/97:FiU1, s. 228- 231). För Nya garantier har ingen ersättning för skador lämnats . Ackumulerat t.o.m. utgången av har ersättning lämnats med . Nya garantier finansieras genom avgifter. Avgiftens storlek bestäms av BKN i enlighet med beslut (bet. 1996/97:FiU1, s. 228-231). Inom verksamhetsgrenen Kreditgaranti för avlösen av kommunala borgensåtaganden lämnades garantier för 13 bostadsrättsföreningar . Infrianden och administration för sådana garantier finansieras med medel från anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting under utgiftsområde 25. Garantistocken inom verksamhetsgrenen uppgick till . BKN bedömer reservationsbehovet för dessa garantier till . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 har bemyndigat regeringen att låta BKN ställa ut kreditgarantier i samband med obeståndshantering inom en ram av totalt så att en ny långivare kan lämna lika stora bottenlån som den tidigare långivaren (prop. 2001/02:100, bet. 2001/02:F:U21, rskr. 2001/02:326). Länsstyrelsernas arbete med bostadsadministration Länsstyrelsernas arbete med bostadsadministrationen omfattar främst att ta ställning till ansökningar om bostadsstöd. minskade antalet beslut i bidragsärenden något. Regeringen bedömer att länsstyrelserna överlag sköter arbetet med bidragsadministration på ett effektivt sätt. Länsstyrelserna spelar även en viktig roll regionalt när det gäller bostadsförsörjningen, genom att utgöra ett stöd för kommunerna och genom att initiera och delta i olika projekt och nätverk. Det återkommande arbetet med återkoppling av resultaten från bostadsmarknadsenkät utgör ett centralt moment. Länsstyrelserna fattade beslut om räntebidrag för nyproduktion av 14 500 lägenheter samt för ombyggnad av drygt 22 900 lägenheter. Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter beviljades för 4 300 lägenheter till ett totalt belopp om ca . fattade även länsstyrelserna de första besluten om investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder. Bidrag beviljades till drygt 1 600 lägenheter i hela riket. Den totala beviljade bidragssumman uppgick till . I genomsnitt beviljades per nybyggd lägenhet. Den genomsnittliga produktionskostnaden per kvadratmeter lägenhetsarea var . Månadshyran beräknas i genomsnitt uppgå till per kvadratmeter och år i dessa lägenheter. I syfte att underlätta en god bostadsförsörjning har i nära samarbete med fört en dialog med omkring 50 kommuner från till om möjligheten att upprätthålla en god planberedskap samt förmedlat kunskap om hur PBL kan bidra till en förenklad och rationell planprocess. På uppdrag av regeringen har tillsammans med i län och genomfört en studie av 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 bostadsmarknaden och bostadsförsörjningen i samt dess betydelse för den regionala utvecklingen. 4.6.1.2Verksamhetsområde Samhällsplanering och bebyggelseutveckling Förutsättningarna för att uppnå en hållbar utveckling bestäms i hög grad av samhällsplaneringen och hur bebyggelsen utformas. De initiativ som tagits syftar till att främja en utveckling av bebyggelsen som beaktar alla aspekter av hållbar utveckling. Särskild vikt har lagts vid den ekologiska dimensionen av en sådan utveckling. för och Habitat har fortsatt arbetet med att föra ut och diskutera resultaten från dels uppföljningen av FN:s extra möte med uppföljning av Habitatagendan, som ägde rum i , dels expertmötet som arrangerades av UN-Habitat . Kommitténs slutsatser och förslag som berör boende, bebyggelse och stadsutveckling kommer att redovisas till regeringen . arrangerade ett nationellt arbetsseminarium om uppföljningen av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Syftet var att myndigheter och organisationer med ansvar inom området skulle få tillfälle att diskutera samordningsbehov och avgränsningar med varandra. I syfte att redovisa hur man utifrån en helhetssyn kan utveckla attraktiva och hållbara städer med ett hållbart transportsystem har arbetat med att färdigställa en bok i stället för trafikplanera och bebyggelseplanera som handlar om stadsmiljö och trafik. , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och för och Habitat har startat ett samarbetsprojekt för en hållbar bebyggelseutveckling, teori, politik och praktik i syfte att projektets resultat bl.a. skall utgöra underlag för slutbetänkandet från för och Habitat, bidra till strategiska arbete kring fysisk samhällsplanering samt bidra till fortsatt forskning och metodutveckling. upprätthåller ett s.k. ESDP- sekretariat tillsammans med Verket för närings- har sekretariatet fört en dialog med olika aktörer om regional utvecklingsplanering utifrån de nya planeringsförutsättningar som EU:s olika initiativ inom området gett upphov till. Regeringsuppdraget att utreda effekterna på natur- och kulturmiljön m.m. av den fortsatta utbyggnaden av mobiltelenätet redovisades till regeringen . redovisar härvidlag inte några förslag till åtgärder från regeringens sida men betonar vikten av att påverkan på natur- och kulturvärden kan begränsas. har redovisat hur översvämningsfrågor hanteras i kommunernas översiktsplanering mot bakgrund av översvämningarna i samt i vilken omfattning vissa byggnader skadades. Regeringen har överlämnat redovisning till den parlamentariska kommitté som har att se över plan- och bygglagstiftningen. slutredovisade ett regeringsuppdrag som gällde förutsättningarna för att förbättra handikapporganisationernas möjlighet till insyn och samråd i plan- och byggärenden. redovisade verket överväganden kring former och metoder för att utveckla lokala tillgänglighetsprogram som omfattar både bebyggelse och trafik. Enligt är intresset för tillgänglighetsfrågan starkt i många kommuner. sprider information om lagstiftningen och bra sätt att skapa ökad tillgänglighet och användbarhet. Verket anordnade en välbesökt konferens om frågan på . har verket genomfört konferensserien Stadsplanera i stället för trafikplanera och bebyggelseplanera. Även här ges tillgänglighets- och användbarhetsfrågorna stor uppmärksamhet. har medverkat till att räddningstjänsten i de områden som drabbades av det höga vattenståndet och vattenflödet har hanterat situationen korrekt i akuta skeden och därmed undanröjt hot om allvarliga risker för ras och skred. Det mål som gällt för är att verka för att handläggningstiden under minskar så att av målen avgörs och resterande del . i allt väsentligt uppfyllt målen för verksamheten och även i övrigt bedrivit verksamheten på ett tillfredsställande sätt. 4.6.1.3Verksamhetsområde Kvalitet i byggande och förvaltning har inom verksamhetsområdet bidragit med bl.a. följande: -redovisat lämpliga nyckeltal för energianvändning i byggnader samt utrett och redovisat hur hushållning med resurserna tappvatten och energi för tappvarmvatten kan nås genom förbrukningsmätning samt genom styrning av vattentemperaturen mot bakgrund av riskerna för infektionssjukdomen legionella, -deltagit i arbetet med att utarbeta och införliva europeiska standarder på byggområdet samt iflera myndighetsgrupper inom EU, -påbörjat arbetet med miljö- och andra kvalitetsaspekter, -genomfört en försöksverksamhet med deklaration av bostäder, skolor och förskolor samt ett uppdrag om tillgänglighet i den publika miljön, insyn och samråd för handikapporganisationer samt lokala åtgärdsprogram för tillgänglighet samt -inventerat kommunernas och länsstyrelsernas resurser för tillsyn och kontroll inom byggnadsväsendet. Vad gäller fonden för fukt- och mögelskador har antalet nya ärenden minskat jämfört med . har 407 slutliga beslut fattats som innebär åtaganden mot husägarna om för att åtgärda fukt- och mögelskador i egnahem. Under har betalats ut. fattades 419 slutliga beslut som innebär åtaganden mot husägarna om och betalats ut. Husägare som får bidrag skall som självrisk stå för en del av reparationskostnaden. Avdelningen för Byggnadsteknik vid Kungl. Tekniska Högskolan har på uppdrag av fonden analyserat och redovisat slutsatser och erfarenheter av bidragsverksamheten. Uppdraget redovisas i skriften Skador i Småhus Gamla beprövade misstag?, Erfarenheter från . På fondens hemsida finns bl.a. skriften och en redovisning av svaga punkter i småhus. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 betalades totalt ut i bidrag till kostnader för åtgärder för att avhjälpa radon i egnahem. Detta kan jämföras med 2000 då totalt betalades ut. Beviljade men ännu ej utbetalade bidrag uppgick till . Ett av de prioriterade målen för är att fastighetsbildningsverksamheten skall utvecklas och effektiviseras för att uppnå kortare handläggningstider och lägre kostnader för de vanligaste lantmäteriförrättningarna. Med utgångspunkt skulle handläggningstiderna ha sänkts och kostnaderna till utgången av 2001. Genom bl.a. en fortsatt utveckling av den nya handläggningsordningen, inkluderande en ny arbetsprocess och ett tekniskt handläggningssystem, som började införas har kostnaderna enligt sänkts med mellan . Handläggningstiderna har på motsvarande sätt minskat i storleksordningen . Full rationaliseringseffekt av den nya handläggningsordningen har emellertid ännu inte uppnåtts. Från verksamhetsgrenen landskaps- och fastighetsinformation kan bl.a. konstateras att målen för produktionen av landskapsinformation enligt den nioåriga planen i huvudsak kommer att kunna uppfyllas. Sammanfattningsvis innebär detta att databaser, dock med visst kompletteringsbehov, med grundläggande landskapsinformation kommer att finnas tillgängliga i en första version vid utgången av 2003. har utvecklat nya internettjänster inom området. Avancerad digital information kan därigenom erbjudas användarna med god tillgänglighet på ett enkelt sätt. Antalet användare, vad gäller såväl fastighetssom geografisk information ökar, vilket är i linje med målsättningen att informationen skall tillgodose angelägna samhällsbehov. Målet för hur stor andel av produktionen av landskapsinformation som skall upphandlas i konkurrens har inte till fullo uppnåtts (utfall mot målsättningen lägst ). 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 De ekonomiska och verksamhetsmässiga problem som lantmäteriverksamheten kännetecknades av efter det att den nya organisationen trädde i kraft , har genom fortsatt effektiviserings- och rationaliseringsarbete förbytts till totalt sett ekonomisk balans i verksamheten. redovisar en tillfredsställande ekonomisk utveckling. Underskottet i den avgiftsfinansierade verksamheten eliminerades och förbyttes till ett överskott, vilket innebär att den balanserade kapitalförändringen är positiv. Den samlade avgiftsfinansierade verksamheten kännetecknas emellertid fortfarande av obalanser genom stora överrespektive underskott inom olika resultatområden. Det statliga lantmäteriet bedriver verksamhet inom samverkansområdet Områdesvis samordning, samverkan och information som beskrivs under utgiftsområdet 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. har upprättandet av en ny moderniserad krigstryckningsorganisation en regional funktionsövning med inriktning på stöd till samhället vid svåra påfrestningar har genomförts. Omfattande samverkan har skett med övriga totalförsvarsmyndigheter. Sammantaget bedömer regeringen att det statliga lantmäteriet på ett godtagbart sätt löst totalförsvarsuppgiften.