prop · GQ0345 · 2003-03-12 00:00:00 — Nytt är att nu räknas enbart ledamöter som helt saknar anknytning till de högsta domstolarna till denna kategori av ledamöter. Även här skall samråd ske med och Regeringsrätten innan regeringen fattar beslut i frågan. Andra stycket är nytt och innehåller bestämmelser om att regeringen kan bemyndiga justitieministern att fatta beslut om förordnande av denna kategori av ledamöter när de har tjänstgjort i Lagrådet. Paragrafen motsvarar 13 § första stycket nuvarande lagrådslag. Frågan om ersättare har behandlats i avsnitt 5.5. Till skillnad mot nuvarande bestämmelse omfattar paragrafen samtliga ledamotskategorier, dvs. även pensionerade ledamöter och helt utomstående jurister som tjänstgör i Lagrådet. Det organ som har utsett ledamoten skall också se till att en ersättare utses för denne om det behövs. I vissa fall torde Lagrådet kunna lösa tillfällig frånvaro på grund av sjukdom eller annat genom att det enligt 11 § numera självt beslutar om avdelningarnas sammansättning. Paragrafen, som har behandlats i avsnitt 5.6, anger att Lagrådets ledamöter bestämmer avdelningarnas sammansättning. Ett förordnande som ledamot i skall alltså inte vara förenat med placering på en viss avdelning. Regeln gör det möjligt för Lagrådet att under pågående lagrådsperiod omfördela ledamöterna på avdelningarna, t.ex. under sommarsemestrar eller tillfällig frånvaro av en ledamot, varvid det inte alltid blir nödvändigt att förordna en ersättare för ledamoten. Vid ledamotsindelningen måste naturligtvis reglerna om sammansättningen iakttas (se 5 §). Paragrafen överensstämmer i sak med 17 § nuvarande lagrådslagen. Vissa redaktionella och språkliga ändringar har dock gjort. Paragrafen, som har behandlats i avsnitt 5.8, motsvaras av 6 § nuvarande lagrådslag. Paragrafen innehåller bestämmelser om ledamöternas tjänstgöringstid. Första stycket uttrycker vad som redan gäller , dvs. att en ledamot kan utses att tjänstgöra eller för behandlingen av ett visst ärende (jfr prop. 1978/79:195 s. 70). I andra stycket anges att ett tidsbegränsat förordnande kan avse en hel lagrådsperiod eller en del av denna. Tjänstgöringstiden för justitieråd och regeringsråd bör i likhet med vad som gäller i princip omfatta . Det krävs särskilda skäl för att dessa skall förordnas . Andra ledamöter som inte har tjänstgöringsplikt i Lagrådet, dvs. pensionerade domare och utomstående ledamöter, kan i större Prop. 2002/03:45 utsträckning påverka tjänstgöringstidens längd. Paragrafen överensstämmer med 7 § första stycket första meningen nuvarande lagrådslag. Första stycket motsvarar 12 § nuvarande lagrådslag. Vissa redaktionella ändringar har gjorts. Andra stycket har sin motsvarighet i 13 § andra stycket nuvarande lagrådslag. Till skillnad mot nuvarande bestämmelse omfattar andra stycket även andra ledamöter än justitieråd och regeringsråd (jfr prop. 1978/79:195 s. 73). Bestämmelsen omfattar även den situation som uppstår då ett ärende inte har avslutats när ett korttidsförordnande löper ut eller när ett förordnande hävs. I dessa fall skall alltså avdelningen kunna bestämma att ledamoten skall fortsätta sin tjänstgöring till dess ärendet har blivit slutligt handlagt. Paragrafen överensstämmer med 8 § nuvarande lagrådslag. Paragrafen överensstämmer i sak med 9 § första stycket första meningen och 9 § andra stycket nuvarande lagrådslag. Andra stycket har avfattats med tanke på att Lagrådets ledamöter kan sammanträda innan de har inrättat sig på avdelningar. Paragrafen överensstämmer i sak med 10 § första stycket nuvarande lagrådslagen. Vissa språkliga och redaktionella ändringar har gjorts. Paragrafen, som har behandlats i avsnitt 5.6, motsvaras av 10 § andra stycket nuvarande lagrådslag. Ändringen innebär att rätten att förordna en person med särskilda fackkunskaper flyttas över från regeringen till den lagrådsavdelning som berörs. Ersättningen till den sakkunnige får bestämmas av den myndighet som för tillfället har det administrativa ansvaret för Lagrådet (se avsnitt 5.11). Paragrafen motsvarar 11 § i nuvarande lag. I förslaget anges dock att det skall vara den domstolsrepresentant som är äldst i tjänst som har utslagsgivande röst om flera meningar har företrätts av lika många röster. Datumet för ledamotens utnämning till tjänsten som justitieråd eller regeringsråd skall vara vägledande. Paragrafen är, liksom tidigare, tillämplig både vid en lagrådsavdelnings granskningsarbete och vid tillfällen då Lagrådets samtliga ledamöter skall fatta beslut i olika frågor (jfr prop. s. 72). Omröstningsreglerna kommer alltså att gälla även när Prop. 2002/03:45 avdelningarnas sammansättning bestäms (11 §). Enligt 9 § första stycket andra meningen nuvarande lagrådslag likställs pensionerade justitieråd och regeringsråd med aktiva sådan domare när en avdelningsordförande skall utses. I den föreslagna paragrafen hänvisas uttryckligen till att principen även skall gälla vid omröstningsförfaranden. Paragrafen motsvarar i sak 14 § nuvarande lagrådslag. Det obligatoriska deltagandet i mål som skall avgöras av domstolen i plenum har dock luckrats upp. Ändringen medför att en avvägning måste göras mellan närvaroplikten i domstol i dessa och behovet av att ledamoten tjänstgör i Lagrådet. Om arbetsbördan i Lagrådet är särskilt betungande, bör ledamoten inte ha någon skyldighet att delta i pleniavgöranden. Paragrafen, som har behandlats i avsnitt 5.10, överensstämmer i stort med 16 § nuvarande lagrådslag. Nytt är att regeringen skall kunna bemyndiga justitieministern att meddela att Lagrådet inte har något ärende att vänta . I övrigt har endast vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Paragrafen, som har behandlats i avsnitt 5.9, innehåller regler om lagrådsledamöternas rätt till ledighet. Bestämmelsen motsvarar 15 § nuvarande lagrådslag. Lagrådsledamöterna har rätt till ledighet enligt samma grunder som gäller för justitieråden och regeringsråden i domstolarna. I praktiken innebär det att arbetet för en lagrådsledamot som förordnats för en hel lagrådsperiod skall omfatta minst . Lagrådsledamöterna skall få semester och därutöver viss ledighet så att tjänstgöringskravet uppfylls. Utgångspunkten är att granskningsuppgifter skall kunna utföras under alla tidpunkter , varför ett tillräckligt antal ledamöter alltid måste kunna sammankallas för att behandla brådskande ärenden. Det är Lagrådets ledamöter som beslutar om ledigheten. I andra stycket regleras ledighet för ledamöter som inte har förordnats för en hel lagrådsperiod. I likhet med vad som gäller tidigare skall en sådan ledamot kunna få ledigt enligt vad Lagrådets ledamöter bestämmer. Sammanfattning av lagrådsutrednings slutbetänkande Lagrådets arbetsvillkor (SOU 2001:88) Slutbetänkandet behandlar frågan om Lagrådets arbetsvillkor och behandlar framför allt de administrativa reglerna om Lagrådets verksamhet. Huvudfrågan har varit hur lagrådsgranskningen skall kunna bibehållas på nuvarande nivå när det gäller kapacitet och standard utan att det går ut över den dömande verksamheten i de högsta domstolarna. De flesta ledamöter i Lagrådet är aktiva domare från och Regeringsrätten. har antalet justitieråd och regeringsråd successivt minskat. Lagrådets arbetsbörda har emellertid inte minskat och det finns inget som tyder på att antalet ärenden kommer att minska. Lagrådets arbetsbörda är också ojämnt fördelad över lagrådsperioden med toppar i anslutning till stoppdagar. De ändringar som utredningen föreslår är så omfattande att den föreslår att en ny lag skall ersätta lag. I fråga om Lagrådets sammansättning föreslår utredningen att antalet möjliga lagrådsavdelningar minskas från fyra till tre. Antalet justitieråd och regeringsråd som får tas i anspråk för lagrådstjänstgöring minskas från nio till sex. Avdelningarna skall kunna komponeras på fler sätt än tidigare, med förbehållen att båda domstolarna skall vara representerade av aktiv eller pensionerad ledamot och att minst en aktiv ledamot skall ingå i avdelningen. Högst en ledamot utan anknytning till de högsta domstolarna skall kunna tjänstgöra på varje avdelning. Bestämmelsen bör finnas kvar om hinder för domstolarna att till Lagrådet utse avdelningsordförande i domstolen respektive en ledamot som har fyllt och som inte samtycker till tjänstgöring. Utredningen föreslår vidare att en gräns för lagrådstjänstgöring skall gå samt att de pensionerade domare som skall arbeta i Lagrådet utses av sina respektive domstolar. Beslut om avdelningsantalet och tjänstgöringsperioderna skall, liksom tidigare, fattas av regeringen, som dock skall kunna överlåta åt chefen för att bestämma om avdelningarna inom ramen för ett övergripande beslut. Regeringen eller efter bemyndigande chefen för bestämmer efter samråd med och Regeringsrätten hur många ledamöter vardera domstolen skall bidra med till Lagrådet och om någon avdelning skall bestå av fyra ledamöter. Domstolarna skall själva bestämma om de vill förordna aktiva eller pensionerade ledamöter. Ledamöter utan anknytning till de högsta domstolarna skall utses av regeringen. Utredningen lägger i denna del fram flera alternativ. Utredningen förordar en modell enligt vilken regeringen väljer sådana ledamöter från en lista som upptar lämpliga kandidater. Listan bör upprättas av den förslagsnämnd som avses i kommittéförslaget till lag om utnämning av högre domare. Ett alternativ är att , i en förstärkt sammansättning, anförtros uppgiften. Det är även fullt tänkbart med ordningen att regeringen utser de utomstående ledamöterna på samma sätt som , dock med uttrycklig föreskrift om att samråd först äger rum med de högsta domstolarna. Sedan ledamöterna utsetts bör dessa anförtros uppgiften att själva bestämma avdelningarnas sammansättning. De ledamöter som omfattas av ett sådant beslut skall delta i beslutsfattandet, även om de inte har hunnit tillträda som ledamöter. Ledamöterna kan senare gruppera om avdelningarnas sammansättning, om det är önskvärt med tanke på exempelvis hinder för en ledamot att tjänstgöra, jourtjänstgöring under semester eller ett speciellt ärendes beskaffenhet. Utredningen anser att lagrådsperioden fortfarande bör finnas kvar som ett riktmärke för lagrådsarbetet men förslår att den förkortas till ett år med inledning efter trettonhelgens slut. Endast för aktiva justitieråd och regeringsråd bör det finns kvar en viss koppling mellan lagrådsperioden Utredningen föreslår därför att det krävs särskilda skäl för att en sådan ledamot skall utses från inledningen Till skillnad från vad som är fallet med nuvarande lagstiftning skall även justitieråden och regeringsråden kunna tjänstgöra under flera på varandra följande perioder, förutsatt att de samtycker till att förordnas på nytt. Utredningen föreslår även att det i lagen skall tas in en bestämmelse om att ett förordnande skall kunna hävas med Tjänstgöringen skall också kunna avbrytas om en avdelning dras in eller om det annars finns särskilda skäl. Ersättare skall, liksom tidigare, utses vid behov. omfatta samtliga ledamotskategorier. Vidare skall en sakkunnig kunna anlitas för behandlingen av ett visst ärende. rätten att förordna en sakkunnig flyttas från regeringen till den lagrådsavdelning som berörs. Domstolsledamöterna i skall även fortsättningsvis vara skyldiga att delta i behandlingen av mål eller ärenden som de har tagit befattning med vid handläggningen för slutligt avgörande. kan Lagrådets arbetsbörda vara sådan att ledamoten inte kan tvingas avbryta tjänstgöringen i Lagrådet för att delta i domstolens plenum. Liksom tidigare skall lagrådsledamöterna kunna tillfälligt frigöras från lagrådstjänstgöringen för tjänstgöring i domstol om regeringen (eller justitieministern) låter meddela att något ärende inte är att förvänta under Bestämmelsen om att även lagrådsledamöterna själva kan ta initiativ till att domstolsledamöterna återgår till domstol bör finnas kvar. Utredningen föreslår att ledigheten för lagrådsledamöterna skall motsvara den ledighet som gäller för justitieråden och regeringsråden i Ledigheten skall även i fortsättningen bestämmas av ledamöterna själva, som dock enligt en uttrycklig föreskrift i lagen skall beakta att brådskande ärenden inte fördröjs. Utredningen föreslår slutligen att Lagrådet i lagrådslagen knyts till eller Regeringsrätten som en administrativ Utredningen föreslår i detta sammanhang att en revisionssekreterare och en regeringsrättssekreterare avdelas att hjälpa Lagrådet med rättsutredningar. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Förslag till Lag om Lagrådet Härigenom föreskrivs följande. 1§ Grundläggande bestämmelser om Lagrådet finns i 8 kap. 18 § regeringsformen. 2 § Lagrådet består av minst en och högst tre avdelningar. 3 § I Lagrådet kan det tjänstgöra justitieråd och regeringsråd, förutvarande justitieråd och regeringsråd samt andra lagfarna personer. Fler än sammanlagt sex justitieråd och regeringsråd får inte tas i anspråk för tjänstgöring i Lagrådet. 4 § Ordföranden på en avdelning i eller Regeringsrätten får inte utses till ledamot i . Ingen som har fyllt får utses till ledamot i . heller får ett justitieråd eller ett regeringsråd som har fyllt sextio år förordnas att tjänstgöra i Lagrådet utan eget samtycke. 5 § En avdelning skall bestå av tre ledamöter. Om det finns särskilda skäl får en avdelning bestå av fyra ledamöter vid behandlingen av ett visst 6 § I varje avdelning skall det ingå både justitieråd och regeringsråd eller förutvarande sådana domare. Minst en ledamot på avdelningen skall vara justitieråd eller regeringsråd. Mer än en annan lagfaren person än de som anges i första stycket får inte tjänstgöra på en avdelning. 7 § Regeringen bestämmer med hänsyn till arbetsbördan hur många avdelningar av Lagrådet som skall tjänstgöra och under vilka perioder avdelningarna skall tjänstgöra. Regeringen får överlåta beslutanderätten åt chefen för inom ramen för ett övergripande beslut enligt första 8 § utser justitieråd och Regeringsrätten regeringsråd att vara ledamöter i Lagrådet. Vid behov utses förutvarande justitieråd Regeringen bestämmer med beaktande av 3, 5 och 6 §§ och efter samråd med och Regeringsrätten hur många ledamöter som vardera domstolen skall utse i Lagrådet. också, om en avdelning skall bestå av fyra ledamöter vid behandlingen av ett visst ärende. Regeringen får bemyndiga chefen för att fatta beslut som avses i andra stycket. 9 § (Alt. 1) Andrar ledamöter i Lagrådet utses av regeringen bland personer som har förts upp på en lista av/den förslagsnämnd som avses i lagen (0000:00) om utnämning av högre domare/. (Alt. 2) Andra ledamöter i Lagrådet utses av regeringen efter samråd med och Regeringsrätten. (Alt. 1 och 2) Regeringen får bemyndiga chefen för att förordna en ledamot som avses i denna § och som har tjänstgjort i Lagrådet. 10 § När det skall finnas mer än en avdelning bestämmer Lagrådets ledamöter själva avdelningarnas sammansättning med beaktande av 6 §. Beslutet fattas av de ledamöter som berörs av beslutet. 11 § Alla justitieråd och regeringsråd bör delta i beslutet som enligt denna lag fattas av eller Regeringsrätten, om de inte är befriade från skyldighet att tjänstgöra eller har annat giltigt skäl att inte delta i beslutet. 12 § Lagrådets verksamhet delas in i perioder räknade från trettondedagshelgens slut (lagrådsperioder). 13 § En ledamot av Lagrådet utses att tjänstgöra eller för behandlingen av ett visst ärende. Förordnande skall avse en lagrådsperiod eller en del av Det krävs särskilda skäl för att ett justitieråd eller ett regeringsråd från början av en lagrådsperiod skall förordnas för kortare tid än lagrådsperioden. 14 § En ledamot som har tjänstgjort i Lagrådet får efter samtycke förordnas att tjänstgöra under följande lagrådsperiod. och Regeringsrätten skall dock beakta intresset av att justitieråd och regeringsråd återgår till dömande verksamhet. 15 § Ett förordnande att tjänstgöra som ledamot i kan hävas med ledamotens samtycke. Tjänstgöringen kan avbrytas även därför att en avdelning dras in eller det annars finns särskilda skäl. 16 § Vid behov utses enligt de grunder som anges i 8 och 9 §§ ersättare för en ledamot i . 17 § Om behandlingen av ett ärende inte har slutförts när lagrådsperioden går ut, skall de ledamöter som har börjat granska ärendet tjänstgöra på avdelningen till dess ärendet har behandlats slutligt i stället för dem som har utsetts för den nya perioden. Om en ledamot i annat fall skall avsluta sin tjänstgöring på en avdelning i Lagrådet, kan avdelningen bestämma att ledamoten skall fortsätta till dess ett påbörjat ärende som ledamoten har varit med om att granska har behandlats slutligt. 18 § Lagrådets avdelningar är alla lika behöriga att behandla ärendena. Ärendena fördelas mellan avdelningarna på det sätt som Lagrådets 19 § Ordförande på en lagrådsavdelning är det justitieråd eller regeringsråd som först har utnämnts till ett sådant ämbete. När Lagrådets ledamöter sammanträder samfällt, skall det äldsta justitierådet eller regeringsrådet föra ordet. 20 § skall ställa en tjänsteman till Lagrådets förfogande för att föredra ett ärende som har beretts i kansliet och för att på annat lämpligt sätt biträda Lagrådet vid behandlingen av ärendet. Lagrådet behandlar ett lagförslag som har väckts i , skall det utskott som har begärt Lagrådets yttrande ställa föredragande till 21 § En lagrådsavdelning kan förordna en person med särskilda fackkunskaper att som sakkunnig biträda avdelningen vid behandlingen av ett visst ärende. 22 § Om skiljaktiga meningar förekommer vid behandlingen av ett ärende, skall omröstning ske i den mån det behövs. Vid omröstning gäller den mening som omfattas av flest ledamöter eller, om flera meningar har fått lika många röster, den mening som biträds av det äldsta justitierådet eller regeringsrådet bland dem som har röstat för någon av dessa meningar. 23 § Vid tillämpningen av 19 och 22 §§ skall med justitieråd och regeringsråd jämställas förutvarande justitieråd och regeringsråd. Ledamöternas tjänstgöring i och Regeringsrätten 24 § Justitieråd och regeringsråd som tjänstgör i Lagrådet skall delta i behandlingen i eller Regeringsrätten av mål eller ärenden som de har tagit befattning med vid handläggning för slutligt Detsamma gäller behandlingen av mål eller ärenden som skall avgöras av eller Regeringsrätten i dess helhet, om det inte möter starka hinder med hänsyn till arbetsbördan i Lagrådet. 25 § Regeringen kan meddela Lagrådet att det inte har att vänta något Regeringen får bemyndiga chefen för att lämna ett sådant meddelande. regeringsråd som är ledamöter i Lagrådet skall tjänstgöra i den domstol som de tillhör, om inte annat orsakas av ett brådskande ärende i Lagrådet. Även i annat fall får justitieråd och regeringsråd i Lagrådet tjänstgöra i sin domstol, om det kan ske utan olägenhet för Lagrådets verksamhet. Beslut om detta fattas av Lagrådets ledamöter. 26 § Lagrådets ledamöter beslutar om ledighet för ledamöterna enligt de grunder som gäller för justitieråden och regeringsråden i domstolarna. Det skall beaktas att brådskande lagstiftningsärenden inte fördröjs. En ledamot som inte har förordnats för en hel lagrådsperiod får vara ledig enligt vad Lagrådets ledamöter bestämmer. 27 § eller Regeringsrätten skall vara administrativ värdmyndighet för Lagrådet. Regeringen bestämmer vilken av domstolarna som skall vara värdmyndighet. 1.Denna lag träder i kraft , då lagen (1979:368) om Lagrådet skall upphöra att gälla. 2.Den lagrådsperiod som inleddes vid början av Högsta domstolens höstsession upphör . 3.Bestämmelserna i 2-11 §§ i den nya lagen tillämpas redan före ikraftträdandet när det gäller beslut som avses i de paragraferna och som gäller den lagrådsperiod som inleds vid ikraftträdandet. ombudsmän, , Regeringsrätten, Hovrätten för Nedre , Kammarrätten i , , , , , juridiska fakulteten, , statsvetenskapliga institutionen, , juridiska fakulteten, , statsvetenskapliga institutionen, , juridiska fakulteten, , statsvetenskapliga institutionen, och . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , . O., , , , Andnor, Nuder, Regeringen beslutar proposition 2002/03:45 Lagrådets arbetsformer.