prop · GR0337 · 2003-11-26 00:00:00 — Samma sociala och ekonomiska förhållanden som utgör svårigheter för dem som återvänder leder också till att människor försöker lämna västra för att invandra till de ekonomiskt mer utvecklade länderna i . Enbart 2003 sökte omkring 13 000 medborgare i och (inkl. Kosovo) asyl utomlands. hör till de främsta destinationsländerna för asylsökande från samt och . Inom ramen för för sydöstra bedrivs genom ett s.k. initiativ, Migration, Asylum, Refugees Regional Initiative (), ett samlat arbete för att främja det regionala återvändandet av flyktingar och internflyktingar samt för att regionalt stödja utvecklingen av migrations- och asylsystemen i de fem länderna , Bosnien , , () samt och . Strävan är särskilt att få till stånd ett samarbete kring migrations- och asylfrågorna mellan länderna i regionen. leder arbetet i ländergruppen för , där även , och ingår. En nationell handlingsplan för förändringsarbetet har utarbetats. Genomförande av planen pågår, bl.a. har en ny asyllag antagits av det makedonska parlamentet . stöder även i övrigt aktivt arbetet inom , bl.a. det sekretariat för som är beläget i med en svensk chef. 8.1En global kommission om internationell migration presenterade , biträdande general- sekreterare och ordförande för en intern om migration. Denna rapport konstaterade bl.a. att migrationsfrågan är relativt försummad i FN-kretsar då det inte finns någon organisation med ett tydligt mandat att arbeta med frågan. Doyles rapport gav en rad rekommendationer, varav en var att skapa en global kommission om internationell migration, i likhet med t.ex. Brandt- kommissionen, som skulle kunna bidra till ökad uppmärksamhet för frågan. Vid ett möte i med företrädare för , , , och gav FN:s generalsekreterare uttryck för sitt stora intresse för frågan samt sitt stöd för tillskapandet av en global kommission om internationell migration. De länder som deltog i mötet tog på sig att undersöka möjligheten för att skapa en dylik kommission. stödjer upprättandet av en global kommission om internationell migration och deltar i de konsultationer som pågår kring detta. Förutvarande statsrådet är designerad till ordförande för kommissionen. Den föreslås bl.a. ha till uppgift att föra upp migrations- frågan på den internationella dagordningen, att identifiera tillkorta- kommanden på migrationsområdet, samt att föra en diskussion om frågor som är nära sammankopplade med migrationsfrågan som t.ex. utveckling, bistånd, mänskliga rättigheter, handel och nationell såväl som internationell säkerhet. Slutligen skall kommissionen kunna lämna rekommendationer om hur de positiva aspekterna av migration kan tillvaratas och de negativa effekterna minskas. 8.2FN:s flyktingkommissarie () Inom UNHCR pågår en utveckling av de internationella normerna på flyktingområdet. Ett 70-tal slutsatser har antagits av för internationellt skydd av flyktingar, bl.a. om kvinnor på flykt, flyktingbarn och familjeåterförening. Senast har slutsatser antagits om sexuellt utnyttjande, återvändande av personer som fått avslag på asylansökan samt om interception, dvs. åtgärder av en stat för att utanför det egna territoriet hindra personer som saknar giltigt resedokument att ta sig till landets gränser. genomförde UNHCR globala konsultationer i syfte att stärka den internationella flyktingrätten. deltog aktivt i dessa diskussioner. Vid en efterföljande ministerkonferens bekräftades flyktingkonventionens centrala roll. På grundval av de globala konsultationerna har antagit en omfattande dagordning för de närmaste årens arbete med internationella skyddsfrågor (Agenda for Protection). Denna dagordning rymmer ett handlingsprogram med sex sinsemellan relaterade mål: - förstärkt genomförande av flyktingkonventionen, -skydd åt flyktingarna inom de vidare migrationsrörelserna, -bättre ansvarsfördelning och kapacitetsuppbyggnad för mottagande av och skydd åt flyktingar, -effektivare hantering av säkerhetsrelaterade frågor, -förstärkta insatser för att finna varaktiga lösningar, samt -tillgodoseende av skyddsbehoven hos kvinnor och barn bland flyktingarna. Handlingsprogrammet håller nu på att genomföras. Åtgärderna är till en del av det slag att UNHCR kan genomföra dem på egen hand medan andra vidtas i samverkan med berörda stater. I andra fall har staterna ett självständigt ansvar för att genomföra handlingsprogrammet. stöder UNHCR i dess arbete med handlingsprogrammet och genomför även nationellt åtgärder i linje med programmet. För att möta utmaningar inom det internationella flyktingarbetet på områden som inte tillräckligt täcks av flyktingkonventionen strävar nu UNHCR efter att få till stånd särskilda multilaterala överenskommelser där förbättrad ansvars- och bördefördelning ingår som ett viktigt element. Samlingsbegreppet för dessa strävanden är Convention Plus med ett särskilt Forum att föra diskussionerna i. Arbetet inom Convention Plus-ramen är ännu i ett inledande skede. Bland annat diskuteras att använda vidarebosättning inte bara som en varaktig lösning på enskilda personers skyddsbehov utan även på ett mer strategiskt sätt genom åtgärdspaket för enskilda flyktingsituationer. har uttalat sitt stöd för Convention Plus men har understrukit att de framsteg som gjorts inom den internationella flyktingrätten inte får äventyras i strävan att nå praktiska resultat. Den som söker asyl måste enligt svensk uppfattning tillåtas stanna kvar i ansökningslandet i vart fall till dess ansökan blivit prövad i första instans. Med denna inställning har tagit avstånd från tanken att i en Convention Plus-överenskommelse skulle kunna ingå att asylsökande sänds till en skyddszon i ett annat land för att där få sin asylansökan prövad (se avsnitt 2.8). 8.3International Organization for Migration (IOM) () är en mellanstatlig organisation för migrationsfrågor. Organisationen bildades för att ta hand om de migrationsströmmar som uppstått i efter . består IOM av drygt 100 medlemsstater, däribland , och ett 30-tal stater med observatörsstatus. IOM:s huvudsakliga verksamhet består av att organisera transporter för flyktingar och för personer som avvisats. Vidare ger IOM råd till regeringar i migrationsfrågor samt fungerar som ett diskussionsforum för dessa frågor. Organisationen bedriver på uppdrag av sina medlemsstater migrationsrelaterade projekt som anpassas till ländernas och migranternas behov. och IOM har haft ett nära samarbete. Organisationen ansvarar bl.a. för överföringen till av personer som vidarebosätts här. har bl.a. stött IOM:s projekt mot människohandel på . betalar en årlig Skr. 2003/04:37 medlemsavgift till IOM och deltar vid organisationens årsmöten. 8.4Inter-Governmental Consultations on Asylum, Migration and Refugee Policies in Europe, North and (IGC) Inter-Governmental Consultations on Asylum, Migration and Refugee Policies in Europe, North and (IGC) är en sammanslutning av 15 länder, samtliga EU-stater utom , , , och , samt , , , och . innehar ordförandeskapet vilket utövas i mycket nära samarbete med sekretariatet, som har sitt säte i . IGC är ett forum som tillkommit i syfte att ge de stater som väljer att delta i konsultationerna möjlighet att på ett informellt sätt diskutera och utbyta information om frågor som rör asyl och migration. IGC:s sekretariat kan ses som ett serviceorgan för de deltagande staterna; man producerar regelbundet statistiska uppgifter över bl.a. antalet personer som sökt asyl i de deltagande staterna. IGC publicerar även annan information, såsom uppgifter om lagstiftning och praxis i de deltagande staterna gällande t.ex. asylprocedurer och familjeåterförening. IGC har sex arbetsgrupper som sammanträder ca . Grupperna behandlar asyl, återvändande, människo- smuggling, statistiska uppgifter, landdokumentation och tekniska frågor. Utöver arbetet i arbetsgrupperna anordnas även seminarier i särskilda ämnen. kommer att leda ett seminarium om migration. I Budapestprocessen deltar förutom de flesta europeiska länder även länder i . Vidare har , och medverkat som observatörer. Arbetet har i stor utsträckning inriktats på att förbereda kandidatländerna för inträdet i EU. När flertalet kandidatländer blir medlemmar som och medlemskap är under förhandling, kan den delen av det ursprungliga uppdraget sägas vara avslutat. Förutom den mer operationella verksamheten har Budapestprocessen emellertid också fungerat som ett forum för politiskt erfarenhetsutbyte. Vid ett ministermöte på framhölls att Budapestprocessen därmed är av fortsatt stor betydelse. Development (ICMPD) blev medlem i ICMPD. huvudsakliga funktioner, nämligen att utgöra sekretariat för Budapestprocessen, bas för projektarbeten och tankesmedja inom Skr. 2003/04:37 migrationsområdet. Den förstnämnda uppgiften torde kräva Den andra uppgiften bör även vara en viktig och central del av verksamheten. Uppgiften att verka som tankesmedja bör emellertid i allt större utsträckning framhållas som organisationens kärnverksamhet. Inom detta område saknas motsvarigheter till ICMPD:s breda ambitioner och faktiska kunnande. Vissa medlemsstater som t.ex. utnyttjar redan organisationen i hög utsträckning för sådan verksamhet. Även kan i allt större utsträckning ta till vara de möjligheter medlemskapet ger till att få del av sådana tjänster. Det bör därför vara viktigt att ICMPD ytterligare profilerar denna del av sin verksamhet. bjöd tillsammans med UNHCR in fyra länder , , och till för att på myndighetsnivå diskutera asyl och irreguljär migration. Mötet kom att resultera i den s.k. Söderköpingsprocessen. deltar, vid sidan av , tio länder på ömse sidor av den kommande nya EU-gränsen, nämligen , , , , , , , , och . Det övergripande och lång- siktiga målet är att göra länderna öster om den nya EU-gränsen mindre attraktiva som transitländer och att dessa länder skall kunna betraktas som säkra första asylländer. Till stöd för verksamheten har ett sekretariat, finansierat av Europeiska kommissionen, skapats i . En styrkommitté har bildats bestående av , kommissionen, UNHCR och IOM. Verksamheten har varit inriktad på samarbete på myndighetsnivå och har främst gällt prövning av asylärenden och mottagandet av asylsökande. Länderna har emellertid behov av mer övergripande strategier med inriktning mot ett helhetstänkande, vilket framgent kommer att innebära samarbete också på mer politisk nivå. Efter att helt ha finansierats med svenska biståndsmedel har Söderköpingsprocessen presenterats på EU-nivå där medlemsstater har erbjudits att medverka. Några länder har uttryckt intresse för att samarbeta med och en ansökan har gjorts om finansiellt stöd från kommissionen. Samarbetet sker fortsatt huvudsakligen på myndighets- nivå. Det s.k. Berninitiativet togs av den schweiziska federala migrationsmyndigheten och är ett svar på det allt mer växande behovet av effektivare och starkare samarbete om internationell migration mellan utvandrings-, transit- och invandringsländer. Berninitiativet engagerar regeringar och andra intressenter i en öppen dialog om internationell migration och migrationspolitiskt samarbete. Målet med Berninitiativet är att etablera en mellanstatlig konsultativ process för en bättre hantering av internationell migration på regional och global nivå. Denna process underlättar utvecklandet av en gemensam Skr. 2003/04:37 syn på migrationspolitik som bygger på samarbete, helhetssyn, balans De nordiska regeringarna samarbetar kring asyl- och migrationsfrågor i den Nordiska samrådsgruppen på hög nivå för flyktingfrågor (NSHF). Arbetet i NSHF sker genom ordinarie möten på statssekreterarnivå, ett årligt ministermöte och genom arbetsgrupper. var ordförande och fram till . tog över ordförandeskapet . Inom ramen för det danska ordförandeskapet anordnades ett ministermöte, som dock kunde hållas först , med ministrar ansvariga för migration från de nordiska länderna samt . Ett viktigt syfte med ministermötet var att utbyta erfarenheter kring asyl- och migrationsfrågor men också att till länderna på förmedla erfarenheterna av det nordiska samarbetet i NSHF. Inom ramen för samarbetet utbyts information och diskuteras frågeställningar kring bl.a. återvandring och återvändande, vidarebosättning, samarbete med de baltiska länderna, EU och Schengen samt arbetskraftsinvandring. Under ordförandeskap kommer särskilt frågan om återvändande och verkställighet av avlägsnandebeslut att lyftas fram. Vad gäller återvandring och självmant återvändande har det fleråriga projektet för stöd åt äldre bosnier som vill återvända avslutats . En utvärdering av projektet har skett och man kommer att diskutera en eventuell fortsättning eller ett nytt projekt för målgruppen. Det finns även överväganden om att NSHF skall ta sig an nya målgrupper. Erfarenheter av arbete med självmant återvändande kommer att diskuteras vid ett nordiskt seminarium . Inom området vidarebosättning kan nämnas att de nordiska länderna tillsammans med UNHCR aktivt arbetar med att stödja nya vidarebosättningsländer samt att uppmuntra att fler länder ansluter sig till arbetet. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Andnor, Nuder, , , , Jämtin Regeringen beslutar skrivelse 2003/04:37 Migration och asylpolitik