prop · GQ03100 · 2003-04-15 00:00:00 — En tumregel är att högre BNP medför att den offentliga sektorns finansiella sparande som andel av BNP förbättras eller med ca . Det motsatta gäller vid en motsvarande minskning av BNP. Känsligheten varierar mellan åren beroende på hur olika BNP-komponenter utvecklas i förhål- lande till varandra. De statliga utgifterna är känsliga för föränd- ringar av arbetslöshet och priser. En höjning av den öppna arbetslösheten med en tiondels pro- centenhet ökar utgifterna för arbetslöshetsför- säkringen med ca . Utgif- terna för transfereringar och förvaltnings- ändamål är också känsliga för förändrade priser och löner. En ökning av pris- och lönenivån med en procent medför att utgifterna under utgifts- taket ökar med . Den fulla effekten av förändrade priser och löner in- träffar med eftersläpning. I tabell 4.7 redovisas de centrala makroeko- nomiska förutsättningarna för budgetberäkning- arna. Dessa förutsättningar finns i sin helhet återgivna i bilaga 1 Svensk ekonomi. Nationalräkenskapernas preliminära utfall visar att BNP-tillväxten uppgick till . väntas BNP-tillväxten minska till , vilket är väsentligt lägre än vad som antogs i budgetpropositionen . Nedre- videringen beror bl.a. på en mer dämpad utveck- ling av den inhemska efterfrågan. Hushållens konsumtionsutgifter ökade med en- dast , trots en god inkomstutveck- ling. bedöms konsumtionsutgifterna öka till , vilket är lägre än prognosen i budgetpropositionen. Trots att BNP-tillväxten väntas bli betydligt lägre än har prognosen för 2003 reviderats upp med ca . Förklaringen är att nationalräkenskaperna på grund av ny information och vissa definitions- förändringar reviderat utfallet för perioden 19932001. Nivån på BNP 2001 höjdes med . Av höjningen förklaras ca av definitionsförändringar. Tillfälligt höga el- och oljepriser har drivit upp inflationen , vilket medför högre prisbasbelopp 2004 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Högre prisbasbelopp ökar transfereringsutgifterna. väntas inflatio- nen minska. Lönesumman väntas bli betyd- ligt lägre än vad som antogs i budgetpropositio- nen till följd av färre arbetade timmar. Inkomstindex har justerats upp 2004 till följd av högre genomsnittliga pensionsgrundande in- komster, vilket höjer utgifterna för ålderspen- sioner jämfört med beräkningarna i budget- propositionen. Den öppna arbetslösheten beräknas uppgå till av arbetskraften, vilket är 0,7 pro- centenheter högre än vad som antogs i budget- propositionen. Därefter väntas arbetslösheten minska för att 2006 uppgå till . Räntenivån har reviderats ned jämfört med bedömningen i budgetpropositionen, vilket medför lägre utgifter för bl.a. studiemedelsräntor och statsskuldsräntor. Tabell 4.7 Makroekonomiska förutsättningar Prognoser från budgetpropositionen anges inom parentes (2,1) (2,5) (2,5) (2,3) (2,3) (2,1) (37,9) (38,6) (39,5) (106,2) (111,8) (115,9) (2,0) (2,6) (2,5) (3,9) (3,8) (3,8) (2,6) (2,2) (2,0) -0,9 -0,4 (-0,5) (0,5) (0,6) (3,7) (3,5) (3,5) (3,7) (4,0) (4,2) (5,1) (5,1) (5,1) (4,4) (4,7) (4,7) 1Årlig procentuell volymförändring. 4Årlig procentuell förändring. 5Inkomstindexet visar den reala förändringen av genomsnittliga pensionsgrundande inkomster och inkomster över intjänandetaket multiplicerat med förändringen i KPI för . 6Procent av arbetskraften. 7Arbetade timmar i lönesumman skiljer sig definitionsmässigt från totalt arbetade timmar, bl.a. till följd av att egenföretagare inte ingår i lönesumman. har en rad reformer för ökad tillväxt och rättvisa beslutats eller föresla- gits . Det försämrade ekonomiska läget och den fortsatt oroande ut- vecklingen inom ohälsoområdet innebär ett an- strängt statsfinansiellt läge. Vissa av de tidigare aviserade reformerna föreslås därför senareläggas i denna proposition. De budgetpolitiska målen ligger fast. Inriktningen ekonomiska vårpro- position är att presentera åtgärdsförslag så att de budgetpolitiska målen kan nås. Åtgärdsförslagen fokuserar i första hand på att bryta utgiftsutvecklingen inom ohälsoområ- det. Därutöver krävs ytterligare besparingar för att säkerställa att utgiftstaken . Förslagen på såväl arbetsmarknads- som ohälsoområdet motiveras också av behovet av att öka den lång- siktigt hållbara sysselsättningsnivån. I redovisningen beaktas de besparingar som föreslås i denna proposition och som påverkar utgifterna för åren 20032006, samt vissa till- kommande satsningar. Därutöver redovisas i detta avsnitt översiktligt de satsningar samt för- slag till finansiering som tidigare beslutats eller aviserats och som ligger fast. I tabell 4.8 redo- visas såväl budgeteffekterna för de offentliga finanserna som effekterna på de takbegränsade utgifterna av nu föreslagna eller aviserade utgifts- och inkomstförändringar med ikraftträdande eller 2004. I tabellen redovisas även budget- effekterna av de nu före- slagna eller aviserade förändringarna. Dessa bud- geteffekter har beaktats i den konsekvensberäkning av utgifterna per utgifts- område som presenteras i avsnitt 6.2. Konsekvensberäkningen utgår från ett rent beräkningstekniskt antagande om att politiken och regelsystemen är oförändrade efter 2004. Undantag görs för den vårdsatsning som följer av försvarsomställningen och som beräknings- tekniskt antas kvarstå efter 2004. Den tidigare aviserade satsningen på skolan antas i kon- sekvensberäkningen också fortgå i enlighet med vad regeringen tidigare aviserat. Den beräk- ningsteknik som används innebär att andra kommande satsningar med ikraftträdande inte har beaktats i kalkylerna. Detta gäller bl.a. de tidigare aviserade reformer som före- slås senareläggas och de satsningar som Social- demokraterna, har träffat överenskommelse om i programmet Hundratjugoen punkter för ett tryggare, rätt- visare och grönare . Eventuellt tillkom- mande finansiering av dessa eller andra sats- ningar har inte heller beaktats i kalkylerna. Utgiftsläget är mycket ansträngt och utgiftsbegränsande åtgärder krävs för att utgiftstaken skall . Under de när- maste åren prioriteras vård, skola och omsorg. För att detta skall bli möjligt måste utrymmet för statliga konsumtionsökningar och bidrag till andra verksamheter begränsas. Regeringen föreslår därför i denna proposition att besparingar och utgiftsbegränsningar med en total utgiftseffekt på ca 5 respektive ca genomförs 2003 och 2004. Regeringens förslag innebär vidare mer resurser innevarande år till några få områden på budge- tens utgiftssida. Det gäller framför allt kriminal- vården. Från statsbudgetens inkomstsida tillförs kommunerna därtill ett betydande resurstillskott 2004. Samtliga åtgärder ingår i den inkomst- beräkning och i den bedömning av utgifter per utgiftsområde för 20042006 som redovisas i kapitel 5 respektive 6. Åtgärder för att bryta ohälsoutvecklingen har kostnaderna för sjukskriv- ning och förtidspension ökat kraftigt. Mot bak- grund av bland annat kostnadsutvecklingen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp finns en risk för att utgiftstaken och 2004 överskrids som det blir svårt att klara överskottsmålet för den offentliga sektorns finanser. I budgetpro- positionen förutsattes att utgiftsut- vecklingen inom utgiftsområdet skulle brytas och att antalet sjukpenningdagar 2003 skulle minska jämfört med och med 2004. Det finns tydliga tecken på ett trendbrott. ok- tober minskade antalet sjuk- penningdagar jämfört med . Nedgången är dock än så länge inte tillräcklig för att prognosen i budgetpropositionen skall uppfyllas. Regeringen har föreslagit ett antal åtgärder för att vända utvecklingen: I en särproposition (prop. 2002/03:89) har regeringen redovisat förslag om förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbets- livet. Precisionen vid sjukskrivning skall öka ge- nom att deltidssjukskrivning stimuleras, avstäm- ningsmöten med den försäkrade och med berörda parter skall genomföras, beslutsunder- lagen skall förbättras, utbildningen i försäkrings- medicin skall förstärkas och försäkringsläkarna skall bli fler och ges en förändrad roll. Rehabili- teringsutredning från arbetsgivaren görs obliga- torisk och tiden med vilande sjuk- eller aktivi- tetsersättning förlängs från ett till . Försäkringskassorna skall senast efter sjukanmälan ha utrett om det finns förutsättning att bevilja sjukersättning eller aktivitetser- sättning. Regeringen bedömer att förslagen i propositionen kommer att innebära en minskad sjukfrånvaro som motsvarar en utgiftsminskning på 3,54,2004 då förslagen bedöms få full effekt. Den sjukpenninggrundande inkomsten före- slås minskas vid beräkning av sjukpenning. Detta minskar utgifterna med ca . Övriga ersättningar som beräknas utifrån den sjukpenninggrundande inkomsten berörs inte av förslaget. Vidare föreslår regeringen i denna proposition att sjukpenningen inte skall överstiga ersätt- ningen från arbetslöshetsförsäkringen om den sjukskrivne är arbetslös och uppbär arbets- löshetsersättning. Detta minskar utgifterna med ca . Sjuklöneperioden föreslås förlängas för samt- liga arbetsgivare från 14 . Detta minskar utgifterna med ca . Ett högkostnadsskydd för små arbetsgi- vare föreslås också vilket beräknas öka utgifterna med i storleksordningen . Slutligen skjuts den tidigare aviserade höjningen av taket för ersättning från sjukförsäkringen upp, vilket innebär att utgifterna blir ca lägre än tidigare aviserats. Sammantaget beräknas utgifterna för utgifts- området 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp minska med 2003 och 2004 till följd av de nu föreslagna åtgärderna. Med beaktande av den redan observerande nedgången av antalet sjukpenningdagar och de föreslagna åtgärderna bedömer regeringen att antalet sjukpenningdagar (netto) 2003 minskar med jämfört med . Antalet sjukpenningdagar 2004 beräknas minska med jämfört med . Rensat för effekten av förlängningen av sjuk- löneperioden från 14 uppgår den nu beräknade minskningen av antalet sjukdagar 2003 jämfört . Mot- svarande underliggande minskning av antalet sjukdagar uppgår till , vilket är lika med den minskning av antalet sjukdagar som antogs i bud- getpropositionen . Övriga föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd fö- reslår regeringen att tidigare aviserade reformer inom Samarbete med minskas med . Den aviserade höjningen av inkomsttaket i föräldraförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbe- lopp skjuts upp. Jämfört med den tidigare be- räkningen i budgetpropositionen inne- bär det en minskning med 2004 inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygg- het för familjer och barn. Enligt lagen om allmän försäkring har föräld- rar rätt till tillfällig föräldrapenning per barn och år i samband med besök i barnets skola eller i fritidshem (kontaktdagar). före- slås att kontaktdagarna tas bort fr.o.m. . Besparingen beräknas uppgå till innevarande år och till . Inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad fort- sätter arbetet med att säkerställa effekterna av regelförändringarna i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen avser att vidta en rad åtgärder i syfte att effektivisera tillämpningen och tillsynen av regelverket som gäller för arbetssökande med rätt till arbetslöshetsersättning. också att vidta åtgärder i syfte att begränsa ut- gifterna för deltidsarbetslöshet. Styrningen av arbetsmarknadspolitiken skall förbättras, skill- nader i resultat mellan olika regioner skall följas upp på ett bättre sätt, den nya inspektionen för arbetslöshetsförsäk- ringen börjar sin verksamhet, insatser riktade mot invandrare och långtidsarbetslösa genom- förs och arbetsförmedlingarnas arbete med indi- viduella handlingsplaner skall utvärderas. Åtgär- derna beräknas sammantaget leda till en besparing på . Regeringen kommer noga att följa utvecklingen och vid behov vidta ytterligare åtgärder inom ramen för gällande lagstiftning. Rekryteringsbidrag till vuxenstuderande är ett medel i kommunernas upp- sökande verksamhet för att stimulera till studier på grundskole- och gymnasienivå. Anslaget föreslås minska med 2004. Denna besparing inom utgiftsområde 15 Studie- stöd innebär att varje kommun får en mindre kvot för vuxenstudier med rekryteringsbidrag. Regeringen föreslår också att studerande med fullständig gymnasieutbildning inte längre skall kunna erhålla det prioriterade studiebidraget (av det totala studiemedelsbeloppet) för repetitions- och kompletteringsstudier på gym- nasial nivå. Inom utgiftsområde 16 Utbildning och uni- versitetsforskning föreslår regeringen i denna proposition att högsta avgiften inom maxtaxan för barnomsorgen höjs (se avsnitt 6.5). Maxtaxan är konstruerad så att statsbidrag skall lämnas till kommuner som tillämpar en viss högsta avgift (maxtaxa) inom barnomsorgen. De höjda avgifterna innebär en möjlighet till ökade avgiftsinkomster för kom- munerna. Regeringen avser därmed att sänka det statsbidrag som lämnas till kommunerna som tillämpar maxtaxa med . Regeringen föreslår vidare inom utgiftsområdet en utgiftsminskning om inom högskola och forskning . Besparingarna inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppgår till 2004 och innefattar bland annat att den tidigare aviserade reformen om införande av fri entré på vissa statliga museer se- nareläggs. Inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård föreslås en lägre ambitionshöjning än Resurserna för marksanering minskas med 2003 och med 2004 i förhållande till tidi- gare aviserade nivåer. Därtill minskas beräknade resurser till stöd för klimatinvesteringar med 2004. Slutligen dras medlen till information om klimatfrågor ned med 2004. Inom utgiftsområde 21 Energi avser regeringen att återkomma i budgetpropositionen beträffande den fortsatta finansieringen av åtgärderna energipolitiska beslut. Inom utgiftsområde 22 Kommunikationer fö- reslår regeringen att en neddragning görs på 2003 och på 2004. Av den totala besparingen på utgör området järnvägar . Som en konsekvens av neddragningarna kommer byggstarten av i att behöva skjutas upp och påbörjas . Inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar minskas anslaget för återföring av skatt på handelsgödsel och be- kämpningsmedel med 2003 och med 2004. Utgifts- effekten av anslagssänkningen är dock mindre på grund av att återföringen av skatt redan tidigare försenats i förhållande till hur anslaget budgeterats. Däremot tillförs anslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. som används för att betala ut obligatoriska EU-stöd som helt finansieras via EU-budgeten, och som en följd av ett tidigare fattat beslut om ett nytt EU-bidrag. sparas på respektive rymdverksamheten inom ut- giftsområde 24 Näringsliv. Därutöver minskas exportfrämjande verksamhet med samt näringslivsutveckling i Östersjöre- gionen med . före- slås en besparing med på exportfrämjande verksamhet. För att förstärka kommunernas ekonomi har det statliga fasta beloppet i inkomstskatten om per skattskyldig ut- gjort en inkomstskatt. Vidare har kommuner och landsting erhållit ett tillfälligt sysselsättningsstöd i form av en kreditering på deras skattekonto. Kommuner och landsting har haft en period bakom sig med god inkomstut- veckling. Den svaga konjunkturen i svensk eko- nomi påverkar dock kommunerna. vecklingen är nu svagare och det är nödvändigt att både stärka ekonomin och begränsa kost- nadsutvecklingen i kommuner och landsting på kort sikt. För att begränsa kostnadsutvecklingen i den kommunala sektorn föreslås att det tillfälliga s.k. generella sysselsättningsstödet utökas med . Härigenom försvagas statsbudgetens inkomstsida med i förhållande till bud- getpropositionen . Därtill kommer att prognosen avseende det beslutade stödet justerats upp med . Sammantaget försvagas därför statsbud- geten med i för- hållande till budgetpropositionen . Vi- dare föreslås att ett generellt sysselsättningsstöd ges även med totalt . Den s.k. 200-kronan föreslås dessutom utgöra skatt . Sammantaget innebär det en försvagning av statsbudgeten med totalt . Kommun- sektorns finanser förstärks i motsvarande mån. För att åstadkomma en administrativ förenk- ling föreslår regeringen på tilläggsbudget att stö- det till skyddat arbete hos en offentlig arbetsgi- vare (OSA) på samma sätt som för anställningsstöd lämnas i form av en kreditering på arbetsgivarens skattekonto. Genom föränd- ringen minskar skatteinkomsterna på statsbud- geten med . mins- kar utgifterna på statsbudgeten med motsvarande belopp. Många långtidssjukskrivna har ett arbete de inte kan återgå till. För att underlätta för dessa personer att återinträda i reguljär sysselsättning inrättas en temporär form av anställningsstöd, som innebär en tidsbegränsad subvention av lö- nen för de långtidssjukskrivna som får en an- ställning hos en annan arbetsgivare. Stödet skall gälla de långtidssjukskrivna vars arbetsgivares re- habiliteringsansvar har överförts till Försäk- ringskassan. kommer att få i uppdrag att administrera stödet som be- räknas omfatta i genomsnitt 3 000 personer. Stödet medför en försvagning av budgetens in- komstsida med 2003 och med 2004. Totalt innebär de här föreslagna åtgärderna att statsbudgetens inkomster minskar med 2003 och med 2004 i förhållande till beräk- ningen i budgetpropositionen . Regeringen befarar att utgiftstaket kan komma att överskridas om inte ytterligare ut- giftsbegränsande åtgärder vidtas utöver de nu föreslagna besparingsåtgärderna. har regeringen för avsikt att fatta beslut om utgifts- begränsningar som beräknas minska utgifterna med sammantaget ca (se tabell 4.8). Utgiftsbegränsningarna har beaktats i utgiftsprognoserna. De områden som berörs är bl.a. utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet (1,), utgiftsområde 7 Interna- tionellt bistånd (0,) och ut- giftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (0,). Senareläggningarna på biståndet avser finansiella ekonomiska reformer och bidrag till vissa internationella finansiella in- stitutioner. De nu föreslagna utgiftsbegränsning- arna innebär att de berörda verksamheternas an- slagssparande ökar under innevarande år varvid de takbegränsade utgifterna beräknas bli högre . Förändringar jämfört med föregående år I tabell 4.9 redovisas budgeteffekterna i förhål- lande till föregående år av större beslutade eller tidigare aviserade reformer samt de nu föreslagna besparingarna och reformerna. Regeringen genomför stora satsningar som riktar sig till framför allt låg- och medelinkomsttagare. Det sker bl.a. inom områdena vård, skola och omsorg och genom åtgärder riktade till pensionärer och barnfamiljer. Sammantaget medför utgiftsrefor- merna att de takbegränsade utgifterna blir ca högre jämfört med . genomförs också ut- giftsminskningar på totalt till följd av besparingar, finansiering av utgiftsreformer och avslutande av vissa tempo- rära program. Sammantaget medför förändring- arna på inkomstsidan en försvagning av stats- budgeten på ca . På budgetens inkomstsida har en del föränd- ringar skett sedan budgetpropositionen presenterades. Regeringens förslag till grön skatteväxling utvidgades genom förslag i en motion (2002/03:Fi230). Genom ytterligare höjningar av koldioxidskatten och energiskatten på el fick skatteväxlingen en total om- slutning på . Intäkterna utnyttjades i sin helhet till att fi- nansiera höjningar av grundavdraget för låg- och medelinkomsttagare. I budgetpropositionen aviserades vi- dare att regeringen avsåg att pröva möjligheterna att införa ett tidsbegränsat stöd i form av en skattelättnad för att stimulera byggande av vissa hyresbostäder. I proposition 2002/03:98 har re- geringen nu lämnat ett förslag om ett sådant stöd för byggande av mindre hyreslägenheter och studentbostäder. Stödet skall utgå till pro- jekt som påbörjas . beräknas det medföra ett skattebortfall på i förhållande till 2002. Helårseffekten har beräknats till . I budgetpropositionen aviserade regeringen också nya regler för kraftvärmebeskattningen. Delar av förslaget krävde emellertid prövning av . Då besked om kommission- ens inställning ännu inte förelåg vid finansut- skottets behandling av förslaget yrkade utskottet att förslaget skulle avslås för att ge regeringen möjlighet till ytterligare beredning av förslaget. Under förutsättning att kommissionen inte an- för allvarliga invändningar avser regeringen att återkomma till med de tidigare försla- gen. Sammantaget beräknas de ge en budgetför- stärkning på , brutto. Förlängningen av stödet till kommuner och landsting genom det tillfälliga sysselsättnings- stödet och omvandlingen av 200-kronan i in- komstskatten medför att den budgetförstärk- ning som tidigare redovisats i motsva- rande tabell i budgetpropositionen nu endast be- räknas uppgå till . Totalt innebär tidigare beslutade eller aviser- ade samt de nu föreslagna reformerna efter fi- nansiering en försvagning av de offentliga finan- serna med ca 2004 i förhållande till 2002. Tabell 4.8 föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar Förändring av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till budgetpropositionen . UO 10 Förlängd sjuklöneperiod UO 10 Sjukpenning skall motsvara A-kassa UO 10 Reviderad SGI beräkning UO 12 Borttagande av kontaktdagar UO 13 Utflöde ur arbetslöshet UO 15 Prioriterat studiebidrag UO 16 Högskola och forskning UO 16 Höjningen av högsta avgiften inom maxtaxan för barnomsorg UO 20 Information om klimatfrågor UO 24 Exportfrämjande åtgärder UO 13 Offentligt skyddat arbete (OSA), omföring av stöd via skattesidan Minskning av takbegränsade utgifter 1 Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen avseende frågan om nivån på rekryteringsbidraget Fortsättning på tabell 4.8 föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Förändring av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till budgetpropositionen . UO 1 Kungliga hov- och slottsstaten -16,5 UO 1 ombudmän, JO -2,5 UO 4 Kriminalvården, nya platser UO 8 Integration storstadssatsning 9 Insatser mot spelberoende UO 23 Arealersättning och djurbidrag Summa ökning av takbegränsade utgifter Offentligt skyddat arbete (OSA) netto (periodiserad effekt) till kommuner och landsting Fast belopp till kommunerna Tabell 4.9 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av beslutade och aviserade utgifts- och inkomstförändringar samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekter i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning UO 3 Skatt, tull och exekution UO 5 Internationell samverkan UO 7 Internationellt bistånd UO 8 Invandrare och flyktingar -0,08 UO 9 Hälso- och sjukvård UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp UO 11 Pensioner m.m. UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Varav mamma/pappamånad Varav höjd grundnivå i föräldraförsäkring -0,10 UO 16 Utbildning och forskning Varav högskola/forskning UO 23 Jord- och skogsbruk UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Anm: Beloppen är avrundande och summerar därför . Fortsättning på tabell 4.9 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av beslutade och aviserade utgifts- och inkomstförändringar samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekter i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. Höjd koldioxidskatt (+16%), brutto -0,86 Höjd energiskatt på el (+2,/kWh), brutto -1,80 Höjd avfallsskatt, brutto -0,32 Höjd skatt på naturgrus, brutto -0,12 Höjda grundavdrag som del av grön skatteväxling, brutto Skattelättnad för vissa byggtjänster, brutto Höjd skatt på lågpriscigaretter, brutto -0,30 Sänkt energiskatt på bränslen i kraftvärmeverk, brutto Slopat elavdrag och ändrad proportionering i kraftvärmeverk, brutto -1,00 Nytt taxeringsförfarande, brutto Skattestrategi, biodrivmedel och alkylatbensin, brutto Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting, brutto -0,14 Anställningsstöd långtidssjukskrivna, brutto OSA, omföring av stöd, brutto Summa inkomstreformer, brutto Indirekta effekter av inkomstreformer Summa inkomstreformer, netto Summa utgifts- och inkomstreformer -2,00 -1,00 8 Storstadspolitiken inkl. minskningar på UO 16 -0,23