prop · GQ03100 · 2003-04-15 00:00:00 — Regeringen avser att se över anställningsstöden för att öka effektiviteten och prioritera dem som har svårast att få en reguljär anställning. Arbetet med att säkerställa effekterna av regelförändringarna i arbetslöshets- försäkringen fortsätter. Regeringen avser att vidta en rad åtgärder i syfte att effektivisera tillämpningen och tillsynen av regelverket som gäller för arbetssökande med rätt till arbetslöshetsersättning. Exempelvis skall styrningen av arbetsmarknadspolitiken förbättras, skillnader i resultat mellan olika regioner bättre följas upp, samt arbets- förmedlingarnas arbete med handlings- planerna utvärderas. -Enhetligare tillämpning av reglerna för deltidsarbetslösa samt utredning om rätt till heltid Regeringen avser vidta åtgärder i syfte att begränsa utgifterna för deltidsarbetslöshet. Styrningen av arbetsmarknadspolitiken skall förbättras, skillnader i resultat mellan olika regioner skall noggrannare följas upp och arbets- förmedlingarnas arbete med deltids- arbetslösa skall utvärderas. Regeringen kommer noga att följa utvecklingen och vid behov vidta ytterligare åtgärder inom ramen för gällande lagstiftning. En utredning tillsätts för att undersöka möjligheterna att införa en rätt till heltidsanställning. -Stimulera deltagandet i arbetskraften finns flera personer som av olika skäl står utanför arbetskraften. Skälet till detta kan bland annat vara arbetsförmedlingens bedömning att personen ifråga inte är anställningsbar samt att rekryterings- processen utestänger vissa personer med annan etnisk bakgrund. Ytterligare ett hinder är de höga marginaleffekter som möter de som försöker ta sig in på arbetsmarknaden. Dessa marginaleffekter uppstår ofta i samspelet mellan skatte- systemen och bidragssystemen. Regeringen avser därför att på lämpligt sätt se över hur marginaleffekterna vid inträde i arbets- kraften kan minskas. Äldre: Andelen äldre i befolkningen ökar. Den största befolkningstillväxten kommer att ske i åldersgruppen . Sysselsättningsgraden i denna åldersgrupp är betydligt lägre än genomsnittet för befolkningen som helhet. -Underlätta för äldre att bli anställda Det har visat sig att arbetsgivarna i relativt stor utsträckning sällan eller aldrig nyanställer äldre personer. Arbetsgivarnas attityder till äldre arbetstagare är en av orsakerna till att det är svårt för äldre som lämnat arbetslivet att återinträda på arbetsmarknaden. Regeringen överväger vidare åtgärder. Sjuka: Regeringens mål om sjukfrånvaron syftar till att minska den enskildes lidande, ge fler chansen att försörja sig genom eget arbete och minska samhällets kostnader. Minskade sjukskrivningar och sjukersättningar är också en förutsättning för hög sysselsättning. Varje person med sjuk- eller aktivitetsersättning som återgår i arbete är en seger. För att långsiktigt kunna nå en hög sysselsättning måste sjuk- skrivningarna minska. -Lättare att byta jobb för att minska antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning Rörlighet leder generellt till en bättre fungerande arbetsmarknad. Regeringen avser att analysera olika faktorer som kan Syftet är att hitta åtgärder som förhindrar att personer i arbetsför ålder försvinner från sysselsättningen och arbetskraften exempelvis genom att de beviljas sjuk- och aktivitetsersättning. Sådana åtgärder bör kunna medverka till att färre äldre arbetstagare lämnar arbetslivet . -Anställningsstöd för långtidssjukskrivna För att underlätta för långtidssjukskrivna att åter komma i arbete hos annan arbetsgivare inrättas en form av anställningsstöd. kommer att få i uppdrag att administrera stödet som beräknas omfatta i genomsnitt 3 000 personer. Utgångspunkten för regeringens arbete i arbetstidsfrågan är att det är angeläget att korta arbetstiderna och att öka individernas inflytande över arbetstidens förläggning. Delmålet om 80 procents sysselsättning ligger fast. Mot bakgrund av den svaga internationella utvecklingen krävs ytterligare insatser för att nå målet. Regeringen avser återkomma i budgetpropositionen med förslag på ytterligare åtgärder. Starka och livskraftiga företag Starka och livskraftiga företag är av avgörande betydelse för att skall präglas av uthållig tillväxt och rättvisa. Regeringen har avsatt medel för ett nationellt program för entreprenörskap. Syftet är att skapa ett bättre entreprenörsklimat, bidra till positiva attityder till entreprenörskap och företagande samt öka företagandet. För att stärka tillväxten förbereder regeringen flera förslag som syftar till att underlätta tillkomsten av fler och växande företag. Det handlar om ökat utbud av kapital i en tidig utvecklingsfas. Det skall vara lättare att starta och driva företag. Antalet uppgifter och antalet tillfällen då småföretag måste lämna in uppgifter till myndigheter skall minska . Regeringen avser att ta fram mätbara mål för att minska den administrativa bördan och ge den så kallade Simplexenheten inom resurser så att den kan granska befintlig lagstiftning. Socialbidragsbehov är ett uttryck för ekonomiska och sociala klyftor. Det medför bristande ekonomisk självständighet och ekonomisk utsatthet. ekonomiska vårproposition satte regeringen upp målet att behovet av socialbidrag skall halveras. Det innebär att antalet helårsbidrag skall halveras från 115 1999 till 57 2004. har antalet helårsbidrag minskat med 24 000 dvs. tyder kostnadsutvecklingen på en fortsatt minskning, om än i långsammare takt. Kalkylerna i budgetproposition visar att för att nå socialbidragsmålet är det nödvändigt, men inte tillräckligt, att nå sysselsättningsmålet. Den försämrade konjunkturen påverkar och får negativa effekter på sysselsättningen vilket leder till ökade svårigheter att nå socialbidragsmålet. Om den gynnsamma sysselsättningsutvecklingen för invandrare fortsätter, ökar dock chanserna. Dessutom får regeringens åtgärder för ökad sysselsättning positiva effekter på möjligheterna att nå socialbidragsmålet. Regeringen står fast vid målet att halvera behovet av socialbidrag. Sjukfrånvaron är i första hand ett mänskligt problem. Sjukfrånvaron har också ekonomiska konsekvenser. har kostnaderna för sjukfrånvaron ökat kraftigt. har antalet sjukpenningdagar slutat att öka och regeringen räknar med en minskning . Det höga antalet långtidssjukskrivna består dock. Särskilt kvinnor i såväl offentlig som privat sektor är kraftigt överrepresenterade bland de långtidssjukskrivna. Utvecklingen medför lidande för den enskilde, problem för arbetsgivarna och leder till en hård belastning på socialförsäkringssystemen. Om inte utvecklingen vänds kommer viktiga välfärds- satsningar att trängas undan. Orsakerna till sjukfrånvaron är flera: en åldrande arbetskraft, bristande incitament för arbetsgivare, sjukvård och sjukskrivna, hårdare krav i arbetslivet, sämre psykosocial arbetsmiljö, brister i försäkringskassornas och arbetsgivarnas rehabiliteringsarbete, väntetider inom hälso- och sjukvården, ändrade attityder till sjukskrivning osv. Därför krävs åtgärder på en rad områden. Åtgärderna mot sjukfrånvaron måste följas noga och löpande förbättras. Regeringen har satt upp målet att halvera antalet sjukdagar samt att minska antalet nya aktivitets- och sjuk- ersättningar (som ersätter förtidspension och sjukbidrag). har ställt sig bakom målet. Regeringen inledde ett större samlat arbete då ett 11-punkts- program presenterades i samband med budgetpropositionen . Ett led i arbetet har varit att satsa på försöksverksamhet för att skapa ökad hälsa i offentlig sektor. Dessa försök skall nu följas, utvärderas och erfarenheter spridas. Extra resurser för ökad tillgänglighet i vården om sammanlagt satsas . I förra årets budget- proposition presenterades en rad åtgärder inom ramen för en samlad strategi. Bland annat fick försäkringskassorna ekonomisk förstärkning för att klara sitt arbete. Ett införande av obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron i årsredo- visningarna har beslutats av och träder i kraft . Ett utredningsförslag om finansiell samordning har tagits fram. De så kallade trepartssamtalen mellan staten, arbetsgivare och fackliga organisationer har avslutat sitt arbete och dess ordförande har överlämnat sin slutrapport. Regeringen går vidare med förslag till ytterligare insatser. I en särskild proposition (prop. 2002/03:89) har regeringen redovisat förslag om förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbetslivet. Precisionen vid sjukskrivning skall öka genom att heltidssjukskrivning undviks, avstämningsmöten med den försäkrade och berörda parter införs, beslutsunderlagen förbättras, utbildningen i försäkringsmedicin förstärks och försäkrings- läkarna blir fler och ges en förändrad roll. Rehabiliteringsutredning från arbetsgivaren görs obligatorisk och tiden med vilande sjuk- eller aktivitetsersättning förlängs från ett till . Regeringen föreslår att sjuklöneperioden förlängs . föreslås ett högkostnadsskydd för mindre företag. Beräkningen av ersättningen vid sjukskrivning i form av sjukpenning förändras . Ersättningen minskas genom att den bas på vilken sjukpenningen beräknas på reduceras. Neddragningen avser enbart sjuk- penningen. Karensdagen bör gälla lika för alla, oavsett tidpunkt då sjukanmälan görs. Regeringen kommer därför att se över tillämpningen av karensdagen och föreslå de förändringar som krävs. Regeringen föreslår vidare att sjukpenningen till arbetslösa justeras så att den från inte skall överstiga arbetslöshetsersättningen. får en arbetslös som sjukskrivs normalt högre ersättning. Alla som är anställda får lägre ersättning vid sjukskrivning och det är rimligt att arbetslösa inte får en ökad ersättning när de sjukskrivs. Många långtidssjukskrivna har ett arbete de inte kan återgå till. För att underlätta för dessa personer att åter komma i arbete, inrättas en form av anställningsstöd en tidsbegränsad subvention av lönen för de långtidssjukskrivna som får en anställning hos en annan arbetsgivare. Stödet skall gälla de långtidssjukskrivna vars arbetsgivares rehabiliteringsansvar har överförts till . kommer att få i uppdrag att administrera stödet som beräknas omfatta i genomsnitt 3 000 personer. och arbetsmarknadsmyndigheten krävs för att identifiera de personer som kan komma ifråga. Regeringen har i propositionen Förändringar De åtgärder som redan genomförts och de som inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i nu föreslagits är nödvändiga för att klara målet arbetslivet (prop. 2002/03:89) föreslagit att att halvera antalet sjukdagar. ambitiöst och det kommer att krävas ytterligare sjukanmälningsdagen skall ha utrett om det finns Trepartssamtalen har lämnat förslag förutsättningar för att ge den försäkrade inom ramen för ett program. sjukersättning eller aktivitetsersättning i stället arbetet har arbetsmarknadens parter ett Regeringen kommer att följa Vilka åtgärder som behöver upp effekterna av förändringen. vidtas beror bland annat på vilken effekt redan påverkar dock inte dem som redan varit vidtagna och aviserade åtgärder får. sjukskrivna längre än . propositionen avser regeringen att på denna grupp varierar kraftigt mellan olika län återkomma i ett antal frågor. kommer regeringen även att ge Riksförsäkrings- Ett förstärkt förebyggande arbete verket och försäkringskassorna i uppdrag att öka Regeringen har i budgetpropositionen för enhetligheten i sättet att arbeta. 2003 framhållit behovet av att förbättra det från 7,5 till 10 Grunden för det fortsatta arbetet för ökad hälsa i arbetslivet är en utveckling av arbetet Diagram 1.9 Kostnader för sjukfrånvaron på arbetsplatserna i samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare. det gäller utvecklingen och förstärkningen av det förebyggande arbetet har aviserats. tillsynen på arbetsmiljöområdet. Ökat ansvar för sjukskrivna att medverka till Även den enskilde individen har ett ansvar för att underlätta återgång till arbetet. Anm.: Sjukersättning hette tidigare förtidspension. medverkar till rehabilitering eller på annat Diagram 1.10 Sjukskrivna längre än och sätt försvårar en återgång i arbete får sin mottagare av sjuk-/aktivitetsstöd ersättning indragen eller nedsatt. förklaring till detta är att försäkrings- kassorna har begränsade möjligheter att Regeringen har därför för avsikt att överväga om regler och tillämpning av regler bör stramas upp. Sjukersättning högst i taget Förslaget aviserades i budgetpropositionen behöver analyseras ytterligare innan ett förslag kan läggas fram. avsikt att återkomma med förslag i frågan. eftersträvar breda lösningar, men mot ohälsan för åtgärder kan inte fördröjas. föreslagna åtgärder är endast ett första steg. presenterades i samband med budget- regeringen att den hade för avsikt att införa någon form av ökade ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare för att komma till rätta med den ökade ohälsan i arbetslivet. Inom ramen för treparts- samtalen har vidare bl.a. föreslagits en modell som lägger ett ökat kostnadsansvar på arbetsgivare, även vid längre sjuk- skrivningar. LO, TCO och har också föreslagit en liknande modell med ökat kostnadsansvar. Arbetsgivarnas kostnader skall dessutom öka vid uteblivet rehabiliteringsunderlag. har arbetsgivare betydande kostnader i samband med kort och medellång frånvaro i form av kostnader för sjuklön, kostnader för vikarier och övertid samt inte minst kostnader i form av produktionsstörningar. Men allt eftersom en sjukskrivning pågår upphör i stort sett kostnaderna för den enskilde arbetsgivaren. Den sjukskrivne ersätts inte sällan av en vikarie som gör ett lika bra jobb. Arbetsgivaren har därmed ingen ekonomisk av att få tillbaks den sjukskrivne, särskilt inte om han eller hon kommer tillbaks med en nedsatt arbetsförmåga. För att öka arbetsgivares incitament att få tillbaka personalen i arbete vill regeringen därför införa ekonomiska drivkrafter. I samband med budgetpropositionen kommer förslag om den närmare utformningen av ett system med ekonomiska drivkrafter att läggas fram. Systemet avses att införas . Redan nu kan följande inriktning anges: -Systemet skall omfatta hela arbetsmarknaden och utformas på ett sätt som långsiktigt stärker både individer och företagande och därigenom även samhällsekonomin. -Arbetsgivarna skall betala en del av ersättningen vid sjukdom även utöver sjuklöneperioden. -De ekonomiska drivkrafterna utformas så att insatser som leder till minskad ohälsa och lägre sjukpenning- kostnader ger arbetsgivarna lägre kostnader. -Vid utformningen av ett system med ökat kostnadsansvar måste en anpassning ske mot gällande kollektivavtalslösningar på arbets- marknaden. -föreslås ett småföretagar- skydd införas med anledning av att sjuklöneperioden föreslås förlängas . Detta skydd skall anpassas så att ett ökat kostnadsansvar även efter sjuklöneperioden inte blir tillväxt- hämmande. Tröskeleffekter bör minimeras och tillämpningen bli enkel. Småföretag skall inte drabbas av för höga kostnader vid långa sjukskrivningar. -Olika sanktioner mot arbetsgivare som inte utarbetat fullständiga rehabiliteringsunderlag övervägs. -Särskild uppmärksamhet måste riktas mot de grupper som har svårt att komma in på arbets- marknaden så att en ökad selektion på arbetsmarknaden inte uppstår. 1.6Reformer för rättvisa och trygghet Välfärden skall fortsätta att byggas ut i den takt ekonomin medger. En väl utbyggd välfärd som ger trygghet i förändringen gör ekonomin mer dynamisk. Trygga människor vågar mer. genomförs en rad reformer för att stärka rättvisan. Det handlar om höjda pensioner, fler lärare i skolan, fler högskoleplatser, förbättrade studiebidrag, allmän förskola, höjt bistånd samt mer pengar till vården och omsorgen. Trots de besparingar och utgiftsminskningar som föreslås genomförs ett antal reformer även 2004. Det handlar om ytterligare satsningar på fler lärare och andra specialister i skolan, insatser för vård och hälsa, satsningar på miljö och infrastruktur och ytterligare ökat bistånd till av BNI, vilket innebär en ökning med till . Tabell 1.10 Beslutade och aviserade reformer Budgeteffekt i förhållande till föregående år Vård, skola och omsorg 1.6.1Barn och unga framtid Genom maxtaxereformen har barnfamiljerna fått kraftigt sänkta avgifter för barnomsorgen. Särskilda resurser satsas även fortsättningsvis på personalförstärkningar för att värna kvaliteten i verksamheten. första uppföljning av maxtaxereformen visar att regeringens ambitioner har infriats. Kvaliteten har upprätt- hållits. Fler barn tar del av förskolan, men det ökade antalet barn har inte påverkat barn- gruppernas storlek eller barnens vistelsetid. Inte heller har personaltätheten påverkats negativt. infördes allmän förskola för fyra- och femåringar. Alla barn har därmed rätt till avgiftsfri förskola . Som en del av de besparingar som aviseras i denna proposition föreslår regeringen att taket i maxtaxan inom barnomsorgen höjs 2004. Förlängningen av föräldraförsäkringen med en månad får genomslag . har den lägsta dagpenningen i föräldraförsäkringen höjts till per dag och en ytterligare höjning till per dag planeras till 2004. När det ekonomiska läget så medger avser regeringen att gå vidare och stärka föräldraförsäkringen ytterligare genom att höja inkomsttaket i försäkringen. Studiebidraget har utökats från 9 . Det innebär mer för familjer med en tonåring på gymnasiet. Tabell 1.11 Satsningar på förskolan och skolan Barn till arbetssökande eller föräldraledigas rätt till förskola Allmän förskola för 4- och 5- De äldre har rätt att åldras i trygghet. Ett välfärdssamhälle som skall kännetecknas av solidaritet mellan kvinnor och män, individer, grupper och generationer. Under föregående mandatperiod genomfördes en rad viktiga reformer. Pensionerna och bostadstilläggen höjdes i flera omgångar som pensionärerna fick sänkt skatt. Maxtaxa och förbehållsbelopp infördes i äldreomsorgen, och ett nytt och bättre högkostnadsskydd infördes i tandvården för de äldre. Arbetet med att stärka solidariteten mellan generationerna och öka tryggheten för de äldre har tagit ytterligare steg . Pensionerna har höjts med för dem med de lägsta pensionerna. Ytterligare satsas som ett led i det förbättrade tandvårdsstödet för de äldre. Ett nytt äldre- försörjningsstöd har införts som garanterar alla i som fyllt en skälig levnadsnivå. Detta minskar behovet av socialbidrag bland äldre. 1.6.3Kvaliteten skall värnas i vården och omsorgen Vården, skolan och omsorgen är välfärdens kärna. Behoven skall styra tillgången, inte privat- ekonomin eller var i landet man bor. Vården, skolan och omsorgen skall därför vara generell, omfatta hela befolkningen och hålla hög kvalitet. Kommuner och landsting har en period bakom sig med god inkomstutveckling. Ökande sysselsättning och höjda statsbidrag har givit ökade inkomster. är läget ett annat. Den svaga internationella konjunkturen och det osäkra läget får genomslag i svensk ekonomi och påverkar kommunerna genom en svagare utveckling av inkomsterna. För att kunna utveckla välfärden och klara åtagandena även krävs att sysselsättningen ökar. För att stärka kommunerna och landstingen på kort sikt har det tillfälliga sysselsättningsstödet förlängts även till 2003. Regeringen föreslår nu en förstärkning av sysselsättningsstödet samt att ett sysselsättningsstöd skall utgå även . Det fasta belopp om som alla inkomsttagare betalar i statlig inkomstskatt tillfaller kommuner och landsting. Regeringen föreslår att denna så kallade 200- krona även 2004 skall tillfalla kommuner och landsting. Dessa förändringar innebär en förstärkning för kommuner och landsting på sammanlagt 2003 och 2004. Den särskilda vårdsatsning som tidigare beslutat om innebär ett extra tillskott på . Resurserna har i huvudsak frigjorts genom den förändrade inriktningen av totalförsvaret. satsas därtill för att minska väntetiderna i vården. Tabell 1.12 Satsningar på vården Kunskap är ett kraftfullt verktyg för tillväxt och rättvisa. Utbildning är nödvändigt för jämlikhet och utveckling. Stora satsningar genomförs därför i såväl , gymnasieskolan, vuxenutbildning som på universitet och högskolor. Skolan och fritidshemmen tillförs . Det innebär en nivåhöjning med . Resurserna skall användas till att anställa mer personal i skolorna; lärare, skol- sköterskor, speciallärare, skolbibliotekarier och andra specialister. En särskild satsning görs också på universitet och högskolor. Regeringens långsiktiga mål är att hälften av en årskull skall ha påbörjat studier vid universitet eller högskola . Medel har tillförts motsvarande en utbyggnad med närmare 100 000 platser . infördes ett riktat statsbidrag till vuxenutbildningen. har också ett särskilt vuxenstudiestöd, rekryterings- bidraget, införts, med vilket kommunerna skall rekrytera personer som är , har en kort tidigare utbildning och som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som har något funktions- hinder. För att stärka universitetens och högskolornas möjligheter att bedriva både bred och specialiserad forskning höjs de statliga anslagen till forskning och forskarutbildning med ca . Som ett led i den gröna skatteväxlingen har pengar avsatts för individuell kompetens- utveckling. Ärendet bereds i . Regeringen avser att återkomma med förslag om kompetensutveckling. 1.6.5Bra bostäder för alla Målet för bostadspolitiken är en bra bostad för alla till rimligt pris. Boendet är en del av välfärden. Den svenska bostadsmarknaden är tudelad. I många kommuner minskar befolkningen. En stor andel bostäder är vakanta, främst inom de kommunala bostadsföretagen. Regeringen inrättade nämnd i syfte att hjälpa kommuner och kommunala bostadsföretag att omstrukturera sitt fastighetsbestånd. I tillväxtregionerna är situationen den omvända. Befolkningsökningen skapar ökad efterfrågan som bostadsbyggandet varit lågt. infördes ett särskilt investeringsbidrag i syfte att främja nyproduktionen av små och medelstora hyreslägenheter i tillväxtregioner. Regeringen har föreslagit ytterligare stimulanser för att öka produktionen av mindre hyresrätter och studentbostäder (prop. 2002/03:98). Nya bostäder måste byggas till rimliga kostnader. För att uppnå detta måste även konkurrensen inom byggsektorn förbättras. Fortsatta insatser krävs för att skapa en god inomhusmiljö. Det vidträckta behöver en väl utbyggd infrastruktur. Skatteutjämningen skall utvecklas. Tillväxtförutsättningar skapas bäst genom samverkan. Regionala tillväxtprogram skall tas 1.6.6De socialpolitiska utmaningarna fram och genomföras i samförstånd och dialog På det sociala området återstår mycket att göra, och i en del avseenden går utvecklingen fortfarande åt fel håll. Det gäller t.ex. narkotikamissbruket och alkoholkonsumtionen. Missbruk är ofta nyckeln till andra sociala problem, t.ex. brottslighet, hemlöshet och prostitution. För den alkoholpolitiska handlingsplanen har avsatts för att bland annat förbättra och bygga ut det lokala förebyggande arbetet och bedriva en bred informationsverksamhet. Syftet är att minska alkoholmissbruket, skjuta upp alkoholdebuten och få ner totalkonsumtionen. Den narkotikapolitiska handlingsplanen innebär bland annat satsningar på att minska nyrekryteringen till missbruk, få fler att sluta med sitt missbruk och minska tillgången på narkotika. Av dessa har avsatts till kriminalvården för att förebygga och bekämpa narkotikamissbruk på anstalterna och erbjuda fler intagna hjälp att komma ur sitt missbruk. I denna proposition aviseras ytterligare medel till kriminalvården, vilket också kommer att få betydelse för arbetet mot droger. Regeringen avser att fortsätta att ta initiativ för att förbättra det förebyggande arbetet när det gäller alkohol och narkotika, stärka missbrukarvården och minska hemlösheten. Polisens anslag och framöver skall förstärkas för att öka antalet poliser och utveckla verksamheten. Regeringen återkommer om nivåerna i budgetpropositionen . Samhällsutvecklingen skall inriktas på att tillvarata och utveckla hela landets resurser. Alla delar av landet skall kunna bidra till tillväxt. måste hållas samman såväl mellan människor som mellan och inom regioner. mellan olika delar i samhället. Skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden.