prop · GQ031d19 · 2003-01-01 00:00:00 — De projekt som beviljats stöd i syfte att främja funktionshindrades deltagande i kulturlivet har en god spridning över landet och inom de olika konstområdena och innefattar både projekt som ökar tillgängligheten till den producerade kulturen såväl som möjlighet till eget skapande inom bild, teater, dans och musik. Knappt en fjärdedel av de projekt som beviljats stöd har specialinriktning mot målgruppen barn och ungdomar med funktionshinder. Delaktighet och tillgänglighet för barn och ungdomar har även främjats via de mer generella projekt som tilldelats stöd. De statliga insatserna för att främja samisk kultur förstärktes med 1999 mot bakgrund av regeringens bedömning att det fanns förutsättningar för ett ökat stöd till samisk teaterverksamhet. Teatern befinner sig i ett utvecklingsskede och det finns därför skäl att noga följa den fortsatta utvecklingen. har bedrivit ett samarbete med under rubriken för lust och lärande i syfte att stärka och vidareutveckla arbetet med kultur i skolan på nationell nivå. Projektet avslutades och kommer att följas upp enligt det avtal om samarbete kring kultur i skolan som träffats av och . Målet för samarbetet är att varje elev skall få tillgång till estetiska arbetsprocesser som en del av lärandet och att varje elev skall få möta och använda kulturformer i sitt vardagliga arbete och få ta del av samhällets kulturutbud. Samtliga de 61 projekt som beviljades bidrag inom ramen för stödet till kultur i arbetslivet har medvetet arbetat med att öka intresset för att ta del av olika former av kultur och att stimulera till eget skapande. har bidrag bl.a. beviljats till projekt som syftar till att utveckla metoder och modeller för hur kulturella aktiviteter och eget aktivt skapande kan bidra till att minska stress och stressrelaterade sjukdomar. genomför även en utvärdering av verksamheten. Regeringen bedömer att bidraget till kultur i arbetslivet har haft betydelse för 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 att främja en bred kulturverksamhet med arbetsplatsen och arbetsgemenskapen som centrum. Regeringen anser det angeläget att ytterligare tillgodose behovet av kulturprojekt i arbetslivet. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att Statens kulturråds verksamhet stämmer väl överens med uppsatta mål och att bidragsgivningen har haft stor betydelse för kulturlivets utveckling, framför allt för verksamheter på regional och lokal nivå samt inom organisationslivet. Viktiga kulturprojekt har genomförts med hjälp av statliga bidrag och en betydelsefull kulturverksamhet utanför kulturinstitutionerna har kunnat fortleva i betydande utsträckning. Även de statliga insatserna för att stärka det internationella kulturutbytet har haft positiv effekt på utvecklingen. Regional fördelning av statens stöd till kultur Ett av målen för den nationella kulturpolitiken är att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser. Detta innebär bl.a. att kulturpolitiken skall främja ett rikt kulturutbud i hela landet och skapa möjligheter för kulturutbyte mellan olika regioner. Alla skall ha möjlighet att uppleva kultur och ägna sig åt eget skapande oberoende av var de bor. Medlen för att uppnå detta mål är flera. Förutom de satsningar som görs av stat, landsting och kommuner har t.ex. radio och TV i allmänhetens tjänst en viktig roll som kulturbärare. Även informationstekniken utnyttjas för att göra kulturen tillgänglig i hela landet. Staten ger stöd till regionala och lokala kulturinstitutioner som ett komplement till statens insatser för bl.a. nationalscenerna och de centrala museerna. Den kulturella infrastrukturen är en viktig bas för regionernas kulturliv och för värnandet av kulturarvet. Statens bidrag till regionala teater-, dans- och musikinstitutioner, länsmusikverksamhet, regional biblioteksverksamhet, regionala museer, regional arkivverksamhet och länskonstnärer syftar bl.a. till att möjliggöra en mångsidig kulturverksamhet av hög kvalitet; att ge varje medborgare en god tillgång till scenkonst, musik, böcker och information; att stödja museerna i deras uppgift att samla in, bearbeta och förmedla kunskap om regionens kulturarv, dess konstutveckling samt om samhället och miljön i övrigt samt att sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur, inte minst bland barn och ungdomar. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 På begäran lämnar regeringen en redovisning och analys av utvecklingen av den regionala fördelningen av statens stöd till kultur. har regeringens uppdrag att kartlägga och analysera det regionala utfallet av myndighetens verksamhet samt att sammanställa och analysera motsvarande redovisningar från vissa andra myndigheter och institutioner inom ansvarsområde. Vidare skall redovisa resultatet av det fortsatta utvecklingsarbetet med att analysera det regionala utfallet av statens stöd till kultur. har till regeringen redovisat utfallet (dnr Ku2002/1639/Ko). har vidare i sin rapport Den kulturella välfärden redovisat kulturaktiviteternas regionala fördelning. Utifrån detta underlag har regeringen gjort följande analys. Statens insatser inom kulturområdet har både en lokal, regional, nationell och internationell inriktning. Myndigheterna och de centrala institutionerna inom kulturområdet har alla ett nationellt ansvar inom sina respektive områden. För flera av dessa är det endast en del av verksamheten som har regionalt mätbara inslag och det regionala inslaget varierar dessutom starkt i sina praktiska uttryck. delar regeringen in statens insatser i fyra kategorier. Den första kategorin avser nationella verksamheter där publiken och användarna, oavsett hemort, har samma tillgång till kulturutbudet, men där regionen där verksamheten är lokaliserad kan ha vissa fördelar, t.ex. i fråga om sysselsättningstillfällen. Exempel på sådana insatser är stöd till litteraturutgivning, tidskriftstöd, bidrag till språkvård samt verksamheten vid ett flertal myndigheter vilka huvudsakligen är lokaliserade till . Regeringens bedömning av det regionala utfallet av statens insatser inom denna kategori är att de flesta nationellt inriktade verksamheterna visserligen geografiskt är belägna i men att den verksamhet som bedrivs kommer hela landet till godo. Den andra kategorin avser nationella verksamheter där publiken och användarna på den aktuella orten har bättre tillgång till kulturutbudet än man har i landet i övrigt, t.ex. de centrala museerna, arkiven och nationalscenerna. Flertalet av dessa nationella institutioner är belägna i . Ett antal institutioner har dock verk- samheter i flera län, såsom och landsarkiven, samt vissa museer. Vad gäller och landsarkiven bedrivs verksamhet i nio län. Ungefär hälften av de kostnader som finansieras av arkivmyndigheternas anslag finns inom andra delar av landet än . har kostnadsandelen för minskat från till . av forskarbesöken görs i andra län än . Nationalscenerna har i sina regionala analyser bl.a. redovisat antalet föreställningar i utanför . av och av Operans föreställningar ägde rum utanför . Detta är en minskning jämfört med föregående år. Nationalscenernas möjligheter att turnera begränsas av deras uppdrag att hålla en stor repertoar av material- och personalkrävande produktioner. Insatser vidtas för att göra nationalscenernas utbud tillgängligt för en bred publik i hela landet, bl.a. genom att deras föreställningar sänds i radio eller visas i TV. Regeringens bedömning av utfallet inom den andra kategorin är att de flesta nationellt inriktade verksamheterna visserligen geografiskt är belägna i men att den verksamhet som bedrivs kommer hela landet till godo i olika former. Den tredje kategorin avser regionala och lokala uppgifter och verksamheter som kulturpolitiskt huvudsakligen är motiverade för kulturlivet i en region eller centrala insatser som till stor del förbrukas regionalt och lokalt inom en kulturinstitution, kommun eller annan organisation, t.ex. bidrag till regionala och lokala kulturinstitutioner samt verksamheten vid Riksutställningar, Svenska rikskonserter och . Riksutställningar redovisar högsta antalet bokningar och visningsdagar i , och . Med turnerande utställningar nåddes av landets kommuner, vilket är en liten minskning jämfört med . Genom att uppsöka nya arrangörsgrupper och hitta alternativa utställningslokaler blir Riksutställningars utbud tillgängligt på orter som inte har besökts av myndigheten. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Svenska rikskonserter redovisar att av statsbidraget gick till regional verksamhet, vilket är en liten minskning jämfört med . Flest antal konserter hölls liksom i , och län. redovisar ett relativt stort antal föreställningar i (drygt 30 pro- cent av antalet föreställningar 2001). över perioden 19972001 har av de närmare 10 000 föreställningarna i getts i . Därefter kommer och län. Tabell 4.5 Regionalt utfall för , Riksutställningar och Svenska rikskonserter 2001 (procentuell fördelning) Andel av totalt antal Andel av bokningar av Andel av totala antalet 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 När det gäller bidragsgivningen kan följande konstateras. Sammanlagt uppgick de bidrag som betalade ut till (inkl. medel som fördelas av respektive regionförbund i de tre län där regional försöksverksamhet pågår). Av dessa var regionala, bl.a. bidrag till regionala och lokala kulturinstitutioner. Vad avser Statens kulturråds regionala bidrag gick de största bidragssummorna till , och . Omräknat till kronor per invånare fick det största bidraget (per invånare). Därefter följde (per invånare), (per invånare), (per invånare), samt (per invånare). Det lägsta beloppet noterades för (per invånare). utbetalades från () olika anslag. De största beloppen gick till och . Omräknat till kronor per invånare fick (), () och mest medel (per invånare). Det höga beloppet för beror på ett särskilt bidrag för vård av kyrkor och att det på finns ett stort antal medeltida byggnader. I sker en särskild satsning på same- och fäbodkulturen. Stiftelsen Svenska Filminstitutets stöd till visning och distribution (bl.a. stödet till regionala resurscentrum, biografer och lokal filmkulturell verksamhet för barn och ungdom) fördelas över hela landet. För perioden 19972001 är stödandelen till , och lägre än andelen av folkmängden, medan stödandelen till , , och är högre än befolkningsandelen. fördelades stöd till regionala resurscentrum för film på 20 län. fördelade ca i bidrag till konstnärer. av antalet stipendier och av bidragsbeloppen gick till mottagare i . Den länsvisa fördelningen har varit ungefär densamma . Sammantaget har av stipendierna gått till konstnärer med adress i något av de tre storstadslänen. När det gäller kan konstateras att den regionala spridningen av insatserna är god. De 48 länshemslöjdskonsulenterna är fördelade på samtliga län, två i varje län förutom som har fyra och som har sex konsulenter. I tabellen nedan redovisas den regionala fördelningen av Statens kulturråds och bidrag. Dessutom redovisas den regionala fördelningen av bidrag och stipendier, bokhandelsstödet, stöd till visning och distribution av film samt stödet till trossamfunden. Som referens anges i tabellen nedan de olika länens andel av rikets totala folkmängd. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.6 Procentuell fördelning av vissa bidrag 2001 Folkmängd (%) * Län med regional försöksverksamhet. Bidragsmedel som fördelats av via regionförbunden ingår. Regeringens bedömning är att de regionalt fördelningsbara verksamheterna inom kategori tre har en relativt god spridning, särskilt vad gäller myndigheternas bidragsgivning och att den regionala spridningen förstärkts. En jämförelse mellan länen vad avser andel av rikets folkmängd och andel av regionala bidrag visar att det för tre län finns en avvikelse som är större än . Detta gäller , vars andel av folkmängden är betydligt större än andelen av bidragen från , och och där andel av folkmängden är mindre än bidragsandelen. För RAÄ:s utbetalningar kan konstateras att , och har en lägre andel av utbetalningarna än av folkmängden och att , och har en högre andel av utbetalningarna än av folkmängden. bidragsgivning är starkt koncentrerad till storstadslänen, vilket kan förklaras av att konstnärsgruppen också till stor del återfinns i storstäderna. Bokhandelsstödet har en god regional spridning. Fördelningen av stödet till trossamfunden har 19972001 väl följt folkmängdens fördelning, men stödandelen till är större än befolkningsandelen. och Rikskonserter redovisar liksom föregående år en relativt stor verksamhet i . För har andelen föreställningar i ökat från 2001. Insatser för kulturen görs även inom andra politikområden än Kulturpolitik. När det gäller bidrag från andra statliga sektorer och från EU redovisar att av bidragen från Stiftelsen gick till 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Sammanlagt fick 19 län del i de som delades ut i projektbidrag. Allmänna arvsfonden fördelade i direkta bidrag till kulturverksamhet. Beloppet fördelades på sju län och en stor del av medlen gick till bidrag till ungdomars kulturverksamhet uppgick till och fördelades till nio län. När det gäller statens stöd till icke-statliga kulturlokaler och till allmänna samlingslokaler erhöll , och län de högsta beloppen från . Tabell 4.7 Regionalt utfall för Stiftelsen , Allmänna arvsfonden, och (procentuell fördelning) Folkmängd (%) EU-stöd till kultur och till projekt med kulturanknytning fördelas av flera instanser. En stor del av dessa medel fördelas genom till svenska projekt med kulturanknytning. har det fattats beslut om 546 projekt med kulturanknytning. Det totala stödet från uppgick till . Den fjärde kategorin avser internationell verksamhet, t.ex. bidrag för gästspel utomlands eller andra projekt i syfte att främja det internationella kulturutbytet. Denna verksamhet ingår inte i den regionala analysen. Regeringens samlade bedömning av det regionala utfallet av statens insatser för kultur 2001 är att de flesta nationellt inriktade verksamheter inom kategorierna 1 och 2 visserligen geografiskt är belägna i men att den verksamhet som bedrivs kommer hela landet till godo. Regeringen konstaterar att antalet föreställningar utanför har minskat för både och Operan. De regionalt inriktade verksamheterna inom kategori 3 har en relativt god spridning, särskilt vad gäller myndigheternas bidragsgivning. bidragsgivning är dock starkt koncentrerad till , vilket kan förklaras av att konstnärsgruppen också till stor del återfinns i storstäderna. Även och Svenska rikskonserter redovisar liksom föregående år en relativt stor verksamhet i . Regeringens slutsats är att en god regional spridning är en fortsatt viktig del av målen för en 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 nationell kulturpolitik och därmed en viktig utgångspunkt för den långsiktiga kulturpolitiken. Årets regionala analys föranleder inte några förändringar i principerna för fördelningen av stödet till regional och lokal kultur. Staten har under medverkat till att bygga upp en regional infrastruktur inom kulturområdet. Insatser bör dock fortlöpande göras för att ytterligare sprida de statliga kultursatsningarna i landet. Regeringen kommer även i fortsättningen i den löpande mål- och resultatdialogen med myndigheter och institutioner inom det kulturpolitiska ansvarsområdet att på olika sätt ta upp frågor om hur den regionala spridningen kan förbättras. Redovisning av vissa kulturinstitutioners hyreskostnader beslöt att begära en redovisning i kommande budgetpropositioner av hur stor andel av föregående års bidrag till olika institutioner som använts till att betala hyreskostnader (bet. 1998/99:KrU6, rskr. 1998/99:188). anförde i betänkandet att det är viktigt att bidragen till verksamheten vid olika kulturinstitutioner kan jämföras med varandra och att det kan utläsas hur stor del av bidragen som är avsatta till den faktiska verksamheten vid institutionerna respektive till hyreskostnader. Av tabellen nedan framgår hyreskostnader m.m. för ett antal kulturinstitutioner , 2000 och 2001. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.8 Hyreskostnader m.m. för vissa kulturinstitutioner under 19992001 uppvärmning och el, andel av Statens musiksamlingar har för av fått en revisionsberättelse med invändning. Anledningen är att i strid med 2 kap. 8 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag hade vid revisionsberättelsens avlämnande inte samtliga styrelseledamöter undertecknat årsredovisningen. Regeringens förslag: Ett årligt internationellt litteraturpris på instiftas till minne. Ärendet och dess beredning: fick regeringens uppdrag att föreslå den närmare utformningen av ett årligt internationellt litteraturpris till minne och som omfattar en prissumma på . redovisade uppdraget i rapporten till minne arbetsprocess och organisation (dnr Ku2002/795/Ko). har inbjudit berörda instanser att lämna synpunkter på (dnr Ku2002/1535/Ko). Samtliga instanser som yttrat sig tillstyrker förslaget. Rapportens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Skälen för regeringens förslag: Litteraturen, läsandet och språket har hög prioritet i regeringens politik. En målsättning är att tillgången till litteratur av hög kvalitet för barn och unga skall förbättras och att läsfrämjande verksamhet skall främjas. Författarinnan hade en utomordentlig betydelse för barns och ungas litteratur och läsning, i och hela världen. Ett årligt internationellt litteraturspris på till minne kommer att hedra hennes minne och ge legitimitet åt barn- och ungdomslitteraturen. Ländernas förutsättningar är olika kulturellt och socialt när det gäller att tillgodose barnens behov och tillvarata deras rätt till litteratur och kultur. var tydlig i sitt engagemang för barnens rätt. I den djupt humanistiska anda som förknippas med kommer litteraturpriset till författarinnans minne även att främja barns rättigheter i hela världen. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att ett årligt internationellt litteraturpriset på instiftas till minne. Det ankommer på regeringen att utforma de närmare föreskrifterna för litteraturpriset. För information kan anges att litteraturpriset skall tilldelas en enskild författare som med sitt författarskap gett oss litteratur för barn och unga av allra högsta konstnärliga värd. I den djupt humanistiska anda som förknippas med. Priset skall även kunna tilldelas enskilda personer eller andra som utför ett synnerligen värdefullt arbete för att främja barns och ungas läsande. Det skall vara ett internationellt pris som är inriktat på att finna den värdigaste mottagaren oavsett nationalitet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Priset skall kunna tilldelas en mottagare eller delas av flera. En uppdelning av priset kan bl.a. göras mot bakgrund av storleken på prissumman samt att verksamhet med syfte att stödja läsfrämjande arbete är nära förknippat med anda och gärning. Eftersom delar av världens befolkning har rika berättartraditioner skall priset även kunna inkludera berättande. Illustratörer har särskilt stor betydelse för barnlitteraturens kvalitet, varför de också kan komma i fråga för priset. Litteraturpriset skall endast tilldelas levande prismottagare. Urvalsprocessen skall bygga på ett förfarande som består av nominering, granskning, inläsning och diskussion, tillkännagivande samt en utdelningsceremoni. En jury tillsätts för att tillgodogöra sig och bedöma litteratur och läsfrämjande projekt. Ett kansli får till uppgift att vara juryns administrativa stöd, t.ex. genom att hantera frågor om prisutdelningsceremoni, planering och information, uppföljning av ekonomi, regler och rutiner för juryns arbete m.m. Ett antal organisationer världen över utpekas som behöriga att nominera författarskap och läsfrämjande verksamhet, även om juryn kan lägga till egna nomineringar. Priset skall delas ut vid en årlig ceremoni eller . får ett samordningsansvar. Juryn med tillhörande kansli organiseras inom ramen för rådets verksamhet. Myndigheten har en lång erfarenhet av att arbeta med arbetsgrupper för bedömning av kulturstöd samt av arbete med främjande av barns och ungas läsande. Myndigheten har också ett betydande nationellt och internationellt kontaktnät inom litteratur- och biblioteksområdet. Eftersom är en statlig myndighet kommer nominatorers utlåtanden, förslagslistor etc. att bli allmänna handlingar. Flera instanser har uttryckt oro för ett sådant öppet förfaringssätt. Regeringen anser dock att en offentlig insyn är högst rimlig när det gäller detta omfattande pris som bekostas av allmänna medel. Vidare bedömer regeringen att öppenheten kan verka positivt på juryns arbete och på allmänhetens förtroende för priset. Regeringen föreslår under anslaget 28:9 Litteraturstöd att medel anvisas för instiftandet av ett litteraturpris och under anslaget 28:1 att medel anvisas för dess administration. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringens förslag: Bilagan till 6 kap. lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. ändras så att förutsättningen att vissa föremål inte skall vara äldre än och inte tillhöra upphovsmannen framgår direkt av lagtexten. Skälen för regeringens förslag: I 6 kap. lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. (kulturminneslagen) finns bestämmelser om återlämnande av kulturföremål. I en bilaga till lagen anges de kategorier av föremål som, under vissa förutsättningar, kan komma att återlämnas. Bestämmelserna bygger på rådets direktiv /7/EEG av om återlämnande av kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium. De kategorier av föremål som direktivet omfattar anges i en bilaga till direktivet. För vissa kategorier av föremål anges i en fotnot att endast föremål som är äldre än och inte tillhör upphovsmannen omfattas. När direktivet genomfördes i svensk rätt (prop. 1994/95:74) fick bilagan till kulturminneslagen en i detta avseende likadan utformning. Det är emellertid inte lämpligt att en materiell förutsättning av detta slag anges i en fotnot. Detta bör i stället framgå direkt av lagtexten i bilagan. Fotnoten i direktivet är klar och entydig. I materiellt hänseende finns det inga valmöjligheter när det gäller genomförandet. Regeringen har därför bedömt att det inte behövs någon remissbehandling av förslaget. 1 Motsvarar 42 994 tkr prisnivå. är en central förvaltningsmyndighet inom kulturområdet. skall följa utvecklingen och ge ett samlat underlag för den statliga kulturpolitiken samt bistå regeringen med genomförandet av denna. I den uppgiften ligger en skyldighet att verka för samordning av och effektivitet i de statliga åtgärderna och därigenom främja utvecklingen av kulturverksamheten. handlägger ärenden som rör teater, dans, musik, konst, museer, utställningar, litteratur, folkbibliotek, folkbildning och folkrörelser i den mån sådana ärenden inte ankommer på någon annan myndighet. är statistikansvarig myndighet för kulturstatistiken enligt förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. Vidare är tillsammans med kontaktkontor för EU:s ramprogram för kultur, det s.k. Kultur 2000- programmet. För gäller förordningen (1988:676) med instruktion för . Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till . Budget för avgiftsbelagd verksamhet hanterar verksamheten med statliga utställningsgarantier enligt förordningen (1998:200) om statliga utställningsgarantier. finansieras verksamheten genom avgifter. Eventuella överskott skall vid utgången av varje budgetår redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel Expeditions- och ansökningsavgifter. Tabell 4.10 Statliga utställningsgarantier (som inte får Regeringen föreslår att anslaget förstärks med för att ge möjlighet att ytterligare utveckla kompetensen inom sitt ansvarsområde samt för att administrera litteraturpriset till minne (jfr avsnitt 4.8 och anslaget 28:9 Litteraturstöd). Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 28:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.