prop · GQ0360 · 2003-03-13 00:00:00 — Rådet godkände mandatet inför kommande förhandlingar för att anpassa till den kommande utvidgningen. Inom ramen för det nuvarande samarbetet lyckades och EU nå en överenskommelse om marknadstillträde för jordbruksprodukter. Det bilaterala avtalet mellan EU och Efta-landet trädde i kraft . antogs riktlinjer för en ny handlingsplan för Nordiska dimensionen. Inom ramen för det nuvarande samarbetet lanserades en stödfond på miljö- och kärnavfallsområdet med fokus på . EU och arbetade vidare med att etablera ett gemensamt europeiskt ekonomiskt område, och enades om villkoren för resande mellan och övriga efter kandidatländernas införande av viseringskrav i enlighet med Schengen- regelverket. En diskussion om en ny samarbetsform med , och inleddes inom EU. Relationerna med var fortsatt ansträngda. EU enades om att utöka den politiska dialogen med länderna i . I västra spelade EU en aktiv roll i upprättandet av ett avtal om en ny och lösare union mellan och och antagandet av konstitution . Det multilaterala och bilaterala engagemanget i Kosovo var fortsatt omfattande, liksom även uppföljningen av i . EU uttryckte en beredskap att ersätta den nuvarande Nato-insatsen i . ett Stabiliserings- och associeringsavtal () inleddes med . Den politiska situationen i blev alltmer instabil . EU var mycket aktiv i ansträngningarna att avbryta våldet och få parterna att återgå till förhandlingsbordet. Dialogen med södra länder (SADC) kom delvis att präglas av EU och SADC kunde inte nå enighet i frågan. Allt biståndssamarbete med avbröts. Dock bidrog EU under året med omfattande humanitärt bistånd med anledning av den allvarliga livsmedelskrisen i södra inklusive . För var kampen mot terrorismen den helt dominerande enskilda frågan i såväl multilaterala som bilaterala sammanhang. om ett avtal om straffrättsligt samarbete mellan och inleddes Kampen mot terrorismen satte även sin prägel på dialogen EU:s stöd för fredsansträngningarna i fortsatte även efter Utvecklingen i gav fortsatt anledning till oro. Fredsprocessen och återuppbyggnaden av låg fortsatt högt Även den ökade spänningen i konflikten mellan och uppmärksammades kontinuerligt. EU:s stöd till försonings- processen på Koreahalvön uppvisade såväl framsteg som motgångar. reagerade med stor oro på uppgifter om ett hemligt nordkoreanskt program för att anrika uran i syfte att framställa Ökat samarbete mot terrorism och utvecklingen på Korea- halvön var de övergripande frågorna vid årets . Terrorattentatet på gav upphov till utökade kontakter Diskussionen om skattepaketets tre delar skulle enligt en tidigare beslutad tidsplan avslutas före utgången av . förhandlingarna med inte avslutades enades rådet om att fortsätta beredningen med sikte på en överenskommelse . antogs ett nytt direktiv och en ny förordning om moms på Flera initiativ till administrativt samarbete togs, t.ex. automatiskt informationsutbyte om ränteinkomster och utbyte av information om internprissättning. Ett nytt gemenskapsprogram för att förbättra beskattningssystemets funktion på den inre marknaden antogs. verkade för att nå en EU-budget som är så restriktiv som Budgeten omfattade ca i s.k. åtagandebemyndiganden och ca i betalningsanslag. Detta innebär en ökning i förhållande till budget med 1,7 procent för åtaganden och en ökning för betalningar. Kommissionens årliga rapport över återflödet till medlemsstaterna visade Skr. 2002/03:60 att det totala återflödet till års EU-budget uppgick till 1 Detta är en minskning i förhållande till EU- budget med . Det svenska nettobidraget uppgick till , vilket motsvarar . Åtgärder mot fusk och andra oegentligheter Arbetet inriktades på att förbättra den finansiella styrningen och kontrollen. En ny budgetförordning antogs. Den börjar tillämpas från . Enligt denna ska bl.a. mål och resultatindikatorer fastställas för varje verksamhet som finansieras från EU-budgeten. Takten i genomförandet av EU-program sattes i fokus. I revisionsrättens rapport om kommissionens genomförande av EU: s budget för kritiseras det alltför stora överskottet i betalningsanslagen. Lite , av EU-budgeten, hade inte utnyttjats. Arbetet inriktades på att förenkla och effektivisera samarbetet inom EU. Förfarandet för att verkställa domar på privaträttens område förenklades genom antagandet av den s.k. Iförordningen. Beredningen av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar inleddes. Ett direktiv som fastställer gemensamma minimiregler för rättshjälp i gränsöver- skridande tvister antogs. Andra förslag som diskuterats rör verkställandet av domar i mål om umgängesrätt när det gäller barn, ersättning till brottsoffer och förpliktelser vid skadeståndstvister. Ett europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område invigdes i Nätverket ska bl.a. medverka till att förbättra informationen Polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete gjordes ansträngningar för att förbättra den årliga rappor- teringen beträffande organiserad brottslighet och för att samordna agerande i arbetet med en konvention om korruptionsbekämpning. Framsteg gjordes i samarbetet för att stärka möjligheterna undersöka och lagföra personer som har främjat eller medverkat till krigsförbrytelser eller liknande allvarliga brott. En ömsesidig utvärdering om genom- förandet av internationella åtaganden i kampen mot narkotikahandel Nätverket för brottsförebyggande lanserade sin hemsida i slutet av året. verkade aktivt med brottförebyggande frågor och för få upp frågor som rör bättre stöd till brottsoffer. arbetet på narkotikaområdet genomfördes. Rådet enades om att särskilt prioritera kampen mot syntetisk narkotika och prekursorer. om behandling av narkotikamissbrukare i fängelser inleddes. Det straffrättsliga samarbetet präglades av uppföljningen av åtgärds- programmet för att genomföra principen om ömsesidigt erkännande. Förutom rambeslutet om en europeisk arresteringsorder antogs ett rambeslut om gemensamma utredningsgrupper med brottsutredande myndigheter i olika medlemsstater, ett om bekämpande av människo- Flera viktiga principöverenskommelser uppnåddes, bl.a. om innehållet i ett rambeslut om åtgärder för att bekämpa sexuellt utnytt- jande av barn och barnpornografi. Rådet godkände deltagande i Schengen. Visering, asyl, invandring och annan politik som rör fri rörlighet för Rådet nådde en politisk överenskommelse om direktivet om minimi- normer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna. inleddes också om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan. förordning kommer att ersätta , och kallas därför Beredningen av flera direktiv inleddes, bl.a. ett om lägsta krav för kvalificering för internationellt skydd, ett ändrat förslag till direktiv om rätt till familjeåterförening och ett om varaktigt bosatta Frågan om ett gemensamt återvändandeprogram för personer som vistas olagligt i en medlemsstat togs upp av kommissionen, dels i en grönbok, dels i ett meddelande som bygger på Arbetet med att öka harmoniseren av viseringspolitiken fortsatte. ny gemensam konsulär handbok angående viseringar upprättades, och gemensamma ansökningsformulär för visering samt en enhetlig utformning av uppehållstillstånd infördes. Den gemenskapsmekanism för samordning av katastrofinsatser som inrättades 2001 sattes i bruk. Tonvikten lades på samordning för att förbättra unionens förmåga att skydda befolkningen och möta konse- kvenserna av nukleär, radiologisk, biologisk och kemisk (NRBC) - Sysselsättningsfrågan fortsatte att prioriteras högt. moderniseringen fortsatte, och en ny rapport om strömlinjeformning av det ekonomisk-politiska samarbetet antogs. Den nya modellen innebär att sysselsättningsstrategin synkroniseras med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. I den svenska årsrapporten om sysselsätt- ningspolitiken belystes den demografiska utmaningen, sysselsättnings- utvecklingen och arbetsutbudet särskilt. Analysen fokuserade främst på yngre personer, utlandsfödda, äldre och kvinnor. Arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor Framsteg gjorde i arbetet med arbetsmarkandsfrågor. information till och samråd med arbetstagare antogs, och direktivet om skydd för arbetstagarna vid arbetsgivarens insolvens ändrades för att underlätta hanteringen när fler medlemsstater berörs. inleddes om arbets- och anställningsvillkor i bemanningsföretag. om hälsa och säkerhet i arbetet berördes i flera direktiv, bl.a. ett om Vikten av den sociala dialogen betonades. året frågan om att sammankalla ett socialt trepartstoppmöte för tillväxt och sysselsättning (rådet, kommissionen, arbetsmarknadens parter). diskussionerna om social trygghet uppmärksammades pensionssystemen och färdriktningen inom hälso- och sjukvården samt äldreomsorgen, i syfte att möta utmaningarna från ett åldrande samhälle. samordning av systemen för social trygghet och av erkännande av Ett betänkande om åtgärder för att genomföra direktivet om likabe- handling av personer oavsett ras eller etniskt ursprung och direktivet om likabehandling i arbetslivet överlämnades till regeringen . ny parlamentarisk kommitté har fått till uppgift att till 2004 lämna förslag när det gäller genomförande i den del som avser diskriminering på grund Ansträngningarna för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i rådets belystes miljö-, jordbruks- och struktur- granskades arbetet i rådet för sysselsättning och socialpolitik, som har övergripande ansvar för politikområdet. Likabehandlingsdirektivet ändrades för att beakta frågor som rör sexuella trakasserier på arbetsplatsen. Ett samlat folkhälsoprogram för perioden 2008 antogs . åtgärdsområden prioriteras: bättre information, snabba åtgärder vid hälsorisker samt bestämningsfaktorer för folkhälsan. Stor vikt läggs vid att minska ojämlikhet i hälsa. Ett direktiv om reklam för och sponsring till förmån för tobaksvaror antogs . förbud mot tobaksreklam i tryckta skrifter, i radiosändningar och på Ett nytt direktiv om kvalitets- och säkerhetsnormer för blod och Beredningen av ett motsvarande direktiv när det gäller donation av celler och vävnader inleddes. Rådet enades om att inleda en diskussion som om rörlighet för patienter. Syftet är att hälso- och sjukvårdsministrarna tillsammans med företrädare för bl.a. patienterna, vårdpersonalen och vårdgivarna ska kunna träffas under informella former för att diskutera samarbetet kring hälso- och Kommissionen presenterade en strategi för konsumentpolitiken för Tre mål ställs upp: en hög gemensam nivå på konsumentskyddet, en effektiv tillämpning av konsumentskyddsbestäm- melserna samt konsumentorganisationernas deltagande. En av de främsta åtgärderna är att följa upp grönboken om konsumentskyddet i EU, som behandlar god sed på marknaden. Vid årets översyn av den inre marknaden valde kommissionen att fokusera på kontinuitet. De målinriktade åtgärderna har minskat i antal. Endast specifika, konkreta och mätbara åtgärder finns med. på mer övergripande åtgärder nämns behovet av att öka antalet Likaså behovet av att öka tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande. Ett åtgärdspaket för att förbättra och förenkla antogs av kommissionen. I paketet ingår den handlingsplan som länge efterlysts av . om ett interinstitutionellt avtal om regelförbättring inleddes. betonade behovet av att göra en språklig och redaktionell Inom ramen för det administrativa samarbetet upprättades en gemensam databas för lösande av handelshinder. Rådet enades om innehållet i två direktiv om offentlig upphandling, dels ett direktiv om upphandling av varor, tjänster och byggentreprenader och dels ett direktiv om upphandling inom områdena vatten-, energi-, transport- och postsektorerna. fick gehör för sitt förslag att integrera miljöhänsyn och Vidare träffade rådet en politisk överenskommelse om riktlinjer för rättsakterna när det gäller s.k. Europakooperativ. direktivförslag om uppköpserbjudanden lades också fram. enas om förenklingar i det första bolagsrättsliga direktivet. antogs en förordning om tillämpning av internationella redovisnings- Rådet enades även om att nuvarande bolagsrättsliga direktiv ska samordnas med internationella redovisningsprinciper. gäller byggprodukter ägnades främst åt att följa upp och ytterligare förenkla standardiseringsarbetet och det nationella genomförandet av Diskussionerna angående en översyn av den europeiska läkemedels- I direktivet om kosmetika infördes ett förbud mot tester på djur inom EU, och av marknadsföring av kosmetiska produkter som testats på djur. Begränsningar infördes också för användningen av cancerogena och mutagena substanser samt substanser som är skadliga Kommissionen lade fram en rapport om hur den gränsöverskridande handeln med tjänster påverkas av olika regler och förfaranden i väntas ett förslag till konkret åtgärdspaket. Arbetet med att skapa en inre marknad för finansiella tjänster och stärka skyddet för försäkringstagarna fortsatte. Flera direktiv antogs, bl.a. ett om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsbolag och värdepappers- företag som ingår i ett finansiellt konglomerat; om regler för försäkrings- Skr. 2002/03:60 förmedlare och för institut som förvaltar fonder för s.k. tjänstepensioner. Arbetet på värdepappersområdet omfattade bl.a. antagandet av ett direktiv om ställande av finansiell säkerhet och ett om insiderhandel. Rådet enades även om innehållet i ett ändrat förslag till direktiv om de prospekt som offentliggörs när värdepapper erbjuds. Översynen av den samlade gemenskapslagstiftningen på området för elektroniska kommunikationer slutfördes. Reglerna anpassades till en mer konkurrensutsatt marknad. Ett ramdirektiv samt direktiv om tillträdes- och samtrafik, om auktorisation samt om samhällsomfattande tjänster antogs. Likaså antogs ett direktiv om integritet och elektronisk kommunikation. En förordning om inrättande av toppdomänen .eu på Internet antogs. Förhandlingarna om förslaget till förordning om gemenskapspatent fortsatte. hade förhandlingarna om strukturen i domstolssystemet ännu inte avslutade. Unionens konkurrenskraft och småföretagsfrågorna stod i fokus . Genom en ny förordning fastställdes det decentraliserade ansvaret för tillämpningen av EG-fördragets konkurrensregler. Kommissionen och de nationella konkurrensmyndigheterna kommer att arbeta i nätverk för att tillförsäkra en enhetlig tillämpning av regelverket. Genom nya regler som trädde i kraft gjordes kopplingen mellan nybilsförsäljning och eftermarknad mer flexibel. Återförsäljare ska ges möjlighet att välja om de vill sälja fler bilmärken. Det nuvarande gruppundantaget avskaffas . Kravet på medlemsstaterna att förhandsanmäla enskilda ärenden gällande statligt stöd till näringslivet och sysselsättningsstöd minskades. Schabloniserade regler för stöd vid större projekt infördes. Kol- och stålfördraget (EKSG) löpte ut . Forskningen fortsätter i sin ursprungliga form, vilket eftersträvat. Det sjätte ramprogrammet för forskning antogs. Sju teman prioriteras: bioteknik, IT, nanoteknik, flyg- och rymdteknik, livsmedel, hållbar utveckling samt medborgarna och styrelseformer i kunskapssamhället. De sju tematiska områdena passar väl in i jämförelse med de svenska forskningsprioriteringarna. Kommissionen presenterade vidare en handlingsplan inom området vetenskap och samhälle. tog aktiv del i arbetet som rapportör om de olika aktiviteterna och medlemsstaternas olika intressen för de olika aktiviteterna. EG:s regional- och strukturpolitik Kommissionen presenterade sin andra rapport om ekonomisk och social sammanhållning . Rapporten har syftet att stimulera en debatt om riktlinjerna politiken inför nästa programperiod efter 2006. Förenkling har varit ett ledord. Flera förändringar förutses mot bakgrund av den betydande ökningen av sociala, ekonomiska och regionala skillnader, de långtgående effekterna av globaliseringen, den radikala Skr. 2002/03:60 omformningen av den europeiska ekonomin till kunskapsbaserade aktiviteter samt förändringen i befolkningens ålderssammansättning. En tredje sammanhållningsrapport presenteras . Behovet av att integrera transporterna i målet om en hållbar utveckling togs upp i en vitbok och inom en andra översyn av strategin för hållbar utveckling. infördes krav på obligatorisk skyddsutrustning för barn. Rådet enades även om kraven på yrkesförares kompetens, en reglering av arbetstiden och förartillstånd för tredjelandsförare. Reformen av den europeiska järnvägssektorn fortsatte med ett andra paket med åtgärder som ska göra transporter på järnväg attraktivare. Ett förslag om att ändra direktivet om motorfordonsförsäkring presenterades. Syftet är att det ska bli lättare för personer som råkat ut för en person- eller sakskada i trafiken att reglera skadan. Flera direktiv om bussar antogs, bl.a. om typgodkännande. Vidare ska oledade bussar kunna användas inom hela EU fr.o.m. . Sjösäkerhetsfrågorna hamnade i fokus genom den miljökatastrof förlisningen av Prestige orsakade. Beslut togs om att påskynda utfasningen av oljetankers utan dubbelt skrov, om att skapa en europeisk sjösäkerhetsbyrå samt ett övervaknings och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen. Ett nytt hamndirektiv direktiv antogs som ger fritt tillträde till marknaden för hamntjänster (lotsning, bogsering och olika typer av lasthantering). röstade nej till förslaget. En politisk överenskommelse om inrättandet av ett gemensamt europeiskt luftrum uppnåddes. En egen byrå för flygsäkerhet, () upprättades. meddelade i en dom att (s.k. Open Skies-målet) de bilaterala luftfartsavtal som och sju andra medlemsstater träffat med strider mot gemenskapsrätten. Kommissionen har begärt att säger upp avtalet. Genom de restriktioner mot bullersamma luftfartyg som antogs skärptes bl.a. kraven för stadsflygplatser. Skapandet av ett europeiskt satellitnavigeringssystem () gick in i en ny fas. ska systemet utformas i detalj och prövas i liten skala. togs beslut om nya regler om förstärkt luftfartsskydd och kontroll av bagage, personer, flygfrakt och postförsändelser. Elektroniska kommunikationer informationsteknik och samhället En ny handlingsplan e-Europa 2005 antogs. Den omfattar e-förvaltning, e-lärande, e-hälsovård, dynamisk miljö för e-affärer, säker informations- infrastruktur och bredband. Handlingsplanen syftar till att skapa en gynnsam miljö för investeringar och nya arbetstillfällen, öka produk- tiviteten, modernisera de offentliga tjänsterna och att ge alla möjlighet att delta i det globala informationssamhället. tion med mål att skapa en informationssäkerhetskultur inom EU. Kommissionen inledde vidare arbetet med EULEX 3. Syftet är att skapa Skr. 2002/03:60 länkar till nationell lagstiftning om genomförande av gemenskapsdirektiv samt länka samman de europeiska databaserna med de nationella. En politisk överenskommelse träffades om el- och gasmarknads- direktiven samt om förordningen om gränsöverskridande handel med el. Full marknadsöppning sker med möjlighet för företagskunder att välja leverantör . En överenskommelse träffades även om att ändra riktlinjerna för transeuropeiska nät inom energiområdet, så att de i högre grad bidrar till genomförandet av den inre marknaden. Enligt en gemensam ståndpunkt ska varje medlemsstat sätta nationella vägledande mål för introduktionen av biodrivmedel. Rådet enades även om ett direktiv som syftar till en effektivare energianvändning i byggnader. Arbetet för en effektivisering av energianvändningen omfattade antagandet av ett direktiv om byggnader. Enighet nåddes även om ett program för med inriktning på effektivisering och förnybara energikällor, vilket ställde sig bakom. lade däremot ner sin röst när förordningen om statligt stöd till stenkolsindustrier förlängdes. Arbetet med halvtidsöversynen av jordbrukspolitiken präglade året. Frågor som hållbar utveckling och marknadsorientering stod i fokus. Även förslag om frikopplade inkomststöd lades fram, som ersättning för dagens produktionskopplade direktstöd. En minskning av inkomststöden föreslogs i syfte att omfördela medel till miljö- och landsbygdsutveck- ling. En tullkvot för import av övrigt vete från och öppnades. röstade emot besluten om att ändra importkvoterna för bananer och att fortsätta med stödet för tobaksodling. Flera program beslutades om säljfrämjande åtgärder för ekologiska produkter, grönsaker och frukt i . Måluppfyllelsen inom åtgärderna för miljövänligt jordbruk var mycket god. Kommissionen beslutade att får förbjuda saluföring av gödselmedel som innehåller kadmium . Vidare fördes en diskussion mellan kommissionen och om tillämpningen av nitratdirektivet. En gemensam ståndpunkt antogs om skärpta krav för att förebygga smitta från djur som kan drabba människor, zoonoser. Enighet uppnåddes även om smittskyddskrav vid resa sällskapsdjur. tillåts fortsatt kontrollera vaccinationseffekten av rabies av katter och hundar samt fortsatt kräva avmaskning i syfte att förhindra spridning av rävens farliga dvärgbandmask. Vidare uppnåddes enighet om att bestämmelserna om användning av hormoner till livsmedelsproducerande djur ska skärpas. Ytterligare steg togs mot ett slutligt förbud av antibiotika i foder. Diskussionen om djurtransporter fortsatte och kommer att leda till en revidering av direktivet . Frågan om import av hund- och kattpäls ifrån aktualiserades och väntas bli föremål Skr. 2002/03:60 för fortsatta diskussioner. Efter en översyn av den gemensamma fiskeripolitiken förstärktes reglerna kring långsiktiga förvaltningsplaner, tillträde till vatten och resurser, ekonomiskt stöd till fiskeflottan och fiskerikontroll. Därtill antogs en handlingsplan för att integrera miljöskyddskraven i politik- området. En återhämtningsplan för torsk och kummel antogs, liksom även kraftigts sänkta kvoter inom ramen för avtalet med . Ytterligare regler om selektiva redskap i trålfisket efter torsk i , samt ett höjt minimimått för landad torsk infördes. röstade emot förslaget. togs beslut om att inrätta en europeisk livsmedelsmyndighet (EFSA). Enighet uppnåddes även om att arbeta för att skapa en allmän livsmedelslag. Rådet antog en gemensam ståndpunkt om en förordning som inför märkning av livsmedel och foder som är genetiskt modifierade. Arbetet med att införa gemensamma regler för livsmedelshygien tog ett stort steg framåt, då rådet kunde enas om allmänna regler, om djurhälso- regler samt om regler för livsmedel med animaliskt ursprung. Reglerna för allergimärkning av livsmedel förbättrades genom tydligare bestämmelser om enskilda ingredienser. Året präglades dels av arbetet inför och uppföljningen av världs- toppmötet för hållbar utveckling i , dels av att Europeiska rådet i tog de första konkreta stegen för att integrera miljöfrågorna i Lissabonprocessen. sätter upp riktlinjer för EU:s miljöpolitik för de kommande tio åren. presenterades, på svenskt initiativ, en handlingsplan för miljövänlig Rådet beslutade att ratificera Kyotoprotokollet till klimatkonventionen, och enades om att införa ett direktiv för handel med utsläppsrätter. enades även om åtgärder för att begränsa följderna av olyckshändelser där farliga ämnen ingår. Enighet uppnåddes även om inriktningen på arbetet med kemikaliestrategi, samt strategier dels för hantering av bekämpningsmedel och dels för markskydd. metaller i fordon begränsades ytterligare genom förbudet mot bly i beläggningar för bränsletankar. Rådet enades vidare om att begränsa av användningen av vissa farliga ämnen i nytillverkade elektriska och elektroniska produkter samt om regler för elektronikavfall. det s.k. ramdirektivet för vatten slutfördes. Likaså slutfördes arbetet med två direktiv som syftar till att förbättra allmänhetens deltagande i Enighet uppnåddes om att skärpa avgaskraven för motor- Arbetsprogrammet för uppföljning av utbildningens framtidsmål följdes upp genom en rådsresolution om livslångt lärande. Prioritet ska ges åt tillträde till livslångt lärande för alla, möjligheter att förvärva grund- läggande färdigheter, lärarutbildning, validering och erkännande av kvalifikationer samt studievägledning.