prop · GQ031d8 · 2003-01-01 00:00:00 — Avtalet lägger stark vikt vid alla de aspekter som ingår i den nya utvecklingspolicyn , och står delvis modell för denna. Cotonou-avta- let betonar även den politiska dialogen som ett viktigt instrument i AVS-EU relationerna. En fördjupad politisk dialog mellan parterna ska bidra till fred och säkerhet och en demokratisk utveckling. Även migrationsfrågor skall vara del av samarbetet och dialogen mellan parterna. lägger grunden för en ny handelsordning. skall förhandlingar inledas mellan EU och de AVS-regioner eller de enskilda AVS-länder som så önskar om WTO-förenliga ekonomiska partnerskapsavtal. Syftet med dessa frihandelsavtal är att främja regional integration och ökad handel inom en region som ett led i AVS-ländernas integration i världsekonomin. De ekonomiska partnerskapsavtalen ska träda i kraft . arbetar för att tidsplanen skall hållas och för att AVS-staterna ges nödvändigt stöd för sina förberedelser. Biståndet till AVS-länderna inom ramen för den nionde europeiska utvecklingsfonden, 9, kommer att uppgå till , vilket tillsammans med outnyttjade medel skall täcka . bidrag uppgår till , motsvarande ca . På grund av eftersläpningar i utbetalningar kommer att börja betala in sitt första bidrag till fonden . Den s.k. Barcelonaprocessen syftar till att skapa ett område runt med fred och stabilitet, delat välstånd samt förstärkt samarbete i sociala, kulturella och "mänskliga" frågor. MEDA-förordningen sätter ramarna för hur gemenskapen skall stödja tolv länder runt i deras ekonomiska utveckling och bidra till att de står bättre rustade att möta konkurrensen från den europeiska industrin, när ett planerat frihandelsområde införs 2010. Samarbetets omfattning har ökar markant under 1990- talet. För avsattes ca för stöd till dels ekonomisk anpassning och integration, dels mer traditionellt utvecklingssamarbete. Kapacitetsbrist och organisatoriska problem i har medfört svårigheter att genomföra programmet. MEDA-förordningen förhandlades om och antogs . Förhoppningen var att den nya förordningen skulle kunna förebygga och avhjälpa det nu rådande problemet med stora eftersläpningar i genomförandet och utnyttjandegraden. Till en del verkar detta ha lyckats, även om eftersläpningar fortfarande finns kvar och det ännu är för tidigt att dra några säkra slutsatser. Ambitionen med den nya MEDA-förordningen är att införa ett mer strategiskt och effektivt arbetssätt. Initiativ till ett strategiskt arbete med hållbar utveckling och erfarenhetsutbyte med andra regioner har tagits. Bl.a. läggs större vikt på landstrategier och årliga finansieringsplaner. Dessutom görs ansträngningar för att förbättra EU-samordningen av MEDA- biståndet i mottagarländerna. För har anslagits vilket innebär en viss ökning i jämförelse med den första MEDA-förordningen. Samarbetet med och (ALA) omfattar såväl bistånd som ekonomiskt samarbete. ALA-biståndet går till ett fyrtiotal länder och utgör av EG:s totala utvecklingsstöd. Huvuddelen är avsett för långsiktigt utvecklingssamarbete med inriktning på fattig domsbekämpning och främjande av hållbar utveckling. Inom ramen för detta har satsningar på miljö, institutions- och kapacitetsutveckling samt god samhällsstyrning ökat, vilket 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Ny stor mottagare i är . Kommissionen är i färd med att utarbeta nya landstrategier för samtliga samarbetsländer i och i enlighet med ministerrådets beslut om en enhetlig landstrategiprocess. ALA-förordningen som styr biståndets innehåll och inriktning kommer att omförhandlas . Efter 1990-talets krig och konflikter är västra ett viktigt område för gemenskapens utvecklingssamarbete. EU:s viktigaste instrument på västra är den så kallade stabiliserings och associeringsprocessen (SAp). SAp har som mål att bistå länderna på västra i deras europeiska integration. Processen inkluderar Stabliserings- och associeringsavtal () mellan EU och länderna på samt ekonomiskt stöd, Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation (CARDS) till dessa. Stabiliserings- och associeringsavtalen har också en regional dimension syftande till att utveckla samarbetet mellan länderna i regionen. för sydöstra stödjer den regionala dimensionen av . antog rådet en ny förordning som skall styra gemenskapens bistånd på västra (CARDS). Förordningen anger ett indikativt belopp på för åren 2001- 2006. Insatserna inriktas framför allt mot omfattande återuppbyggnadsprogram samt stöd till institutionsuppbyggnad och den viktiga rättssektorn. Samarbetet med enskilda organisationer Stödet till europeiska enskilda organisationers verksamhet uppgår till . Liksom det svenska stödet till svenska enskilda organisationer omfattas enbart insatser som initieras och planeras av organisationerna själva. Stödet avser samfinansiering mellan organisationen och europeiska kommissionen. Stödet har lidit av problem i form av bland annat komplicerade procedurer och regelverk, liten insyn i beslutsfattande samt förseningar vad gäller avtal och betalningar. Detta har lett till att svenska organisationer i vissa fall valt att inte söka dessa medel från kommissionen. Kommissionen arbetar dock med att förbättra situationen och framsteg i rutiner och handlägg- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 ningstider har noterats, vilket bör underlätta verksamheten vid det nya kontoret EuropeAid Co-operation Office. Den utvärdering som genomfördes av stödformen utmynnade i rekommendationer om att en genomgripande revidering bör göras. Bland annat bör stödets syfte och mervärde förtydligas i förhållande till det omfattande stöd som också ges av medlemsländerna till samma organisationer. EG:s program för livsmedelsbistånd och livsmedelssäkerhet syftar till att främja livsmedelssäkerheten i de fattigaste länderna. Programmet är i storleksordningen . Nära hälften av resurserna används för insatser i AVS-länderna. och enskilda organisationer är viktiga samarbetspartners. Livsmedelssäkerhet och jordbruksutveckling har antagits som ett av de sex prioriterade områdena för EG:s utvecklingssamarbete, och den övergripande ambitionen är att integrera livsmedelssäkerhet i det bredare perspektivet av fattigdomsbekämpning. Kommissionens kontor för humanitära frågor (European Community Humanitarian , ECHO) hanterar merparten av kommissionens humanitära bistånd. ECHO:s budget uppgick till . De största mottagarna av ECHO-finansierade insatser var , Stora sjöregionen, , och . ökade ECHO sitt engagemang i glömda kriser såsom , och Norra . har aktivt förespråkat ett närmare samarbete mellan ECHO och humanitära FN-organ, framförallt , livsmedelsprogram och samordningskontor för humanitära frågor. Kommissionen presenterade ett meddelande med sina tankar om hur samarbete med FN-or- ganen bör stärkas. presenterade sina visioner kring ett strategiskt partnerskap mellan ECHO och FN. Enligt dessa föreslås att den övergripande policy dialogen mellan FN och Kommissionen stärks, att samar- betet i fält fördjupas, samt att flexibiliteten i finansieringsmekanismerna ökar. I ett led att stärka samarbetet med FN ökade ECHO sin budgetallokering till FN-organ från 2001. ECHO har genomfört åtgärder, inom ramen för Kommissionens övergripande reformarbete, för att stärka sin interna organisation och beslutsprocedurer. finns en förenklad beslutsprocedur vilket innebär att Kommissionen kan fatta beslut om katastrofinsatser inom loppet av 24 - . En annan prioriterad fråga, som varit aktivt drivande i under ordförandeskapet, är behovet av att stärka samordningen av katastrofinsatser, rehabilitering och utvecklingsinsatser. presenterade Kommissionen ett meddelande om LRRD (Linking Relief, Rehabilitation and Development) med en rad förslag till åtgärder för att stärka övergången från humanitärt bistånd till rehabilitering och utvecklingsinsatser. Dessa frågor kommer fortsätta att driva aktivt, bl.a. i kommittén för humanitärt bistånd. Det europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter Denna budgetlinje uppgår till ca 2004. Den legala grunden återfinns i förordningarna 975/1999 resp. 976/1999. Prioriteringarna godkänds i verkställighetskommittén för demokrati och mänskliga rättigheter efter samråd i rådsarbetsgruppen för mänskliga rättigheter samt internt inom kommissionen. gäller följande tio tematiska prioriteringar: stöd till tortyroffer, utbildning i frågor om mänskliga rättigheter, kampen mot främlingsfientlighet och rasism, barnets rättigheter, stärkande av rättsstaten inklusive kamp mot dödsstraffet, främjande av pluralism inklusive fria media, god samhällsstyrning, folkligt deltagande samt konfliktförebyggande. Medel utgår även till den och de internationella tribunalerna samt till valstöd. Handläggningen av denna budgetlinje sker numer vid EuropeAid. Policyfrågor och övergripande riktlinjer bereds dock även fortsättningsvis inom direktoriet för utrikesrelationer. Stor omsorg läggs vid samstämmighet mellan EU:s positioner i FN och unionens övriga utrikespolitiska antogs rådsslutsatser om EG:s stöd till val och valobservationer samt om mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje land. kommer förordningarna för EIDHR att omförhandlas. Det finns också anledning att tematiskt se över genomslag och metoder för demokrati och mänskliga rättigheter efter omorganisationen av kommissionens utvecklingssamarbete. Huvuddelen av det svenska utvecklingssamarbetet ca två tredjedelar är bilateralt, dvs. sker direkt mellan och enskilda utvecklingsländer. Sida ansvarar för den övervägande delen av det bilaterala biståndets genomförande. Tabell 3.7 1.2 Bilateralt utvecklingssamarbete Humanitärt bistånd och kon- Tilläggsbudget 1 ej beaktad. för det bilaterala utvecklingssamarbetet ökar med till . Medelsfördelningen mellan de olika delposterna framgår av tabell 3.7. Sida som disponerar merparten av anvisade medel under anslagsposten, har rätt att i viss omfattning omfördela mellan delposter. 1 omfattar medel, dels för programländer, dels för regionalt samarbete och övriga insatser. beräknas öka till . 2 omfattar medel, dels för programländer, dels för regionalt samarbete och övriga insatser. beräknas öka till . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 3 omfattar samarbete med Central- och . beräknas öka till . 4 omfattar insatser på västra , i och samt stöd till vissa länder i och . beräknas öka till . 5 Globala utvecklingsprogram omfattar globala program, metodutveckling, rekrytering och utbildning av fältpersonal, internationella kurser samt utvärderingsverksamhet och internrevision. 6 U-krediter omfattar subventioner av u-krediter. Biståndskrediter finansieras under regiondelposterna. 7 Enskilda organisationer uppbär medel för bistånd som genomförs av svenska folkrörelser och enskilda organisationer. 8 Humanitärt bistånd används för att lindra följderna av väpnade konflikter för civilbefolkningen, stöd till tidig återuppbyggnad och konfliktförebyggande samt insatser för offer för naturkatastrofer. 9 Ekonomiska reformer används för budgetstöd och skuldlättnad, främst inom ramen för internationellt samordnande skuldinitiativ, till fattiga och skuldtyngda länder som genomför ekonomiska reformprogram. 10 Information beräknas till för en fortsatt satsning på information om och opinionsbildning kring utvecklingssamarbetet. Demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter Målet för verksamhetsgrenen är att bidra till en demokratisk samhällsstyrning inklusive en ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Demokratimålet bidrar till det övergripande fattigdomsmålet genom att lyfta fram den politiska dimensionen av fattigdom och de politiska respektive offentliga systemens förmåga och vilja att stärka fattiga människors rättigheter och möjligheter. skall i utvecklingssamarbetet stödja sig på de internationella konventionerna om de mänskliga rättigheterna inkluderande dem som rör arbetslivet. Sidas prioriteringar omfattar stöd till politiska institutioner och media, offentlig förvaltning, främjande av respekt för mänskliga rättigheter samt rättsväsende. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 lanserades årets upplaga av som fokuserar på demokrati och betydelsen av demokrati för mänsklig utveckling. Enligt UNDP:s rapport betyder demokratisk samhällsstyrning: att mänskliga rättigheter och fundamentala friheter respekteras, vilket tillåter människor att leva ett värdigt liv. att människor har inflytande över beslut som rör deras egna liv. att makthavare kan hållas ansvariga. att social samverkan mellan individer och grupper styrs av inkluderande och rättvisa regler, institutioner och praxis. att kvinnor och män är jämlika inom såväl den privata som offentliga sfären av livet och beslutsfattandet. frihet från diskriminering baserat på ras, etnicitet, funktionshinder, klass, gender eller någon annan egenskap. att framtida generationers behov beaktas i dagens politik. att ekonomisk och social politik svarar mot människors behov och strävanden. att ekonomisk och socialpolitik syftar till att bekämpa fattigdom och utvidga människors valmöjligheter i livet. Regeringen ställer sig bakom denna definition. Det arbete som bedriver inom verksamhetsgrenen Demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter stämmer väl överens med rapportens synsätt. Huvuddelen av verksamhetsgrenens resurser förmedlas genom projektstöd. Noteras kan dock att andelen som förmedlas genom sektorprogramstöd ökade , vilket ligger i linje med Sidas intentioner att i allt högre utsträckning fördela resurser via denna biståndsform. I har t.ex. Sidas stöd till övergått från projektstöd till programstöd. ökade insatsvolymen till kraftigt och landet är nu den enskilt största mottagaren av demokratistöd följt av , , och . Insatser inom verksamhetsgrenen har främst indirekt påverkan på det övergripande fattigdomsmålet. Genom att skapa möjligheter för organisationer i det civila samhället och individer att delta i det politiska livet bidrar insatser inom området demokrati till att fattiga kvinnor och mäns möjligheter att påverka den egna livssituationen ökar. Insatser inom området offentlig förvaltning påverkar fattigdomsbekämpning indirekt genom att förvaltningar och institutioner utvecklas för att bättre kunna tillgodose samhällets ekonomiska, sociala och informationsmässiga behov. Även insatser inom området mänskliga rättigheter har i första hand indirekta effekter på fattigdomsbekämpning. En del av insatserna inom området rättsväsende skiljer sig något från övriga områden inom verksamhetsgrenen. Dessa insatser anses i relativt hög utsträckning direkt påverka fattigdomsbekämpning genom att de erbjuder rättshjälp till människor som saknar möjligheter att själva bekosta juridisk rådgivning. Det interna kompetens- och metodutvecklingsarbetet har fortsatt inom Sida. färdigställdes fyra metodprojekt inom områdena politiska institutioner, god samhällsstyrning, folkligt deltagande och bistånd inom rättsväsendet. Resultaten sammanställdes i en syntes som har överlämnats till regeringen. Syftet med metodprojekten har varit att höja kompetensen inom Sidas enhet för demokratisk samhällsstyrning samt att utveckla metoder på området. Inom Sida har ett arbete med att utveckla resultatredovisning mot det biståndspolitiska målet demokratisk samhällsutveckling inletts. Aktiviteter i syfte att öka myndighetens kunskap om existerande metoder och tillämpningar har genomförts. Vid ett seminarium presenterade enskilda organisationer sitt arbete med mätmetoder, indikatorer och baslinjestudier på området och hölls ett internt seminarium inom Sida där existerande mätmetoder och praktiskt arbete med målformulering och identifiering av indikatorer värderades. Diskussioner har även förts med för sammanhanget relevanta internationella aktörer. har Sida även arbetat med att utarbeta verktyg i syfte att underlätta integreringen av ett demokrati och mänskliga rättighetsperspektiv i utvecklingssamarbete. Ett antal utvärderingar och analyser har genomförts . Bland annat genomfördes en utvärdering av SUTRA, en enskild organisation i den indiska delstaten , och dess ansträngningar för att stärka lokalsamhällets inflytande i den pågående decentraliseringsprocessen. Sida har bidragit med stöd till organisationen och utvärderingen indikerar att insatserna har bidragit till att göra de lokalt folkvalda mer medvetna om utsatta gruppers behov och om mänskliga rättigheter. Inom området rättsväsende genomfördes en utvärdering av Andinska (). har sitt säte i och verkar för mänskliga rättigheter, demokrati och stärkande av rättsstaten i den andinska regionen. Studien pekar på att organisationen har ett gott anseende som en professionell aktör med betydande expertis inom sitt område. arrangerade UD tillsammans med Sida konferensen demokrati främjas utifrån som behandlade olika aspekter av svenskt demokratibistånd. Ett hundratal deltagare från främst , myndigheter, enskilda organisationer och universitet samt svenska valobservatörer närvarade vid konferensen. Enighet bland de olika talarna rådde kring att demokrati kan stödjas utifrån, men att ett sådant arbete alltid måste karaktäriseras av respekt och varsamhet samt ha ett långsiktigt perspektiv. Vid konferensen väcktes även förslag på att borde ta initiativ till en internationell konferens om betydelsen av reformer och utveckling av rättsväsenden. Utvecklingssamarbetet inom området skall även fortsättningsvis främja såväl demokratins strukturer och organisation som dess innehåll och normer. Stöd skall bland annat utgå till den politiska processens grundelement: parlamentets funktioner, förutsättningar för väl fungerande och hederliga val, fungerande flerpartisystem och motsvarigheten till detta på regional och lokal nivå. Stöd inom verksamhetsgrenen innefattar allt från stöd till statistikmyndigheter, revision, till personaladministrativa reformer, statligt budgetarbete och insatser inom rättsområdet. Politiska partier är centrala institutioner i en demokrati, ett väl fungerande partiväsende är nödvändigt för utvecklingen av det politiska demokratiska samspelet. fattade regeringen beslut om nya riktlinjer för demokratiuppbyggnad genom svenska partianknutna organisationer i och länder i . De nya riktlinjerna innebar bland annat att verksamheten, som tidigare bedrivits som försöksverksamhet, blev permanent samt att fokuseringen på utveckling av fungerande partiväsenden stärktes. I syfte att stärka inriktningen på partiväsenden avsätts särskilda medel för projekt som sker i samarbete 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 mellan två eller flera svenska partianknutna organisationer och två eller flera parter i samarbetslandet. Riktlinjerna innebär även att Sidas roll som kvalitetssäkrare av stödformen stärks. Demokratistöd innebär också stöd till en statlig förvaltning i demokratins tjänst, där öppenhet, regelstyre, förutsägbarhet, tillgänglighet och effektiv användning av offentliga resurser är ledord. Demokratins kultur karaktäriseras av vilja till dialog, förhandlingar och kompromisser, respekt för minoriteter, tolerans m.m. Utan denna kultur fungerar inte demokratin. Utvecklingssamarbetes aktörer skall i sin beredning av insatser och i dialog stärka och främja sådana förhållningssätt. Utvecklingssamarbetet skall vidare inriktas på rättsväsendet i bred bemärkelse. Vägledande skall vara de grundläggande principerna för rättsstaten som ett centralt inslag i ett demokratiskt samhällsbyggande och respekt för mänskliga rättigheter. Det gäller att arbeta med förändringar av förhållningssätt och synen på rättsstaten. Fattiga människor anser att bristande personlig säkerhet är en av de viktigaste frågorna. Uppmärksamhet skall även ges åt den betydelse ett väl fungerande rättsväsende har för ekonomisk utveckling. Svenskt stöd skall bland annat inriktas på kapacitetsuppbyggande inom rättsväsendet. Stöd kan också utgå till rättshjälp och till enskilda organisationer som bidrar till breddat tillträde också för fattiga människor samt till ett rättsväsende i demokratins tjänst. Detta kan inkludera stöd till polismyndigheter och fångvårdsanstalter särskilt vad avser mänskliga rättighetsaspekter. Demokratins politiska och offentliga organisation kräver granskning och prövning utifrån för att fungera väl. Utvecklingssamarbetet skall främja fria, självständiga, pluralistiska och granskande media liksom ett pluralistiskt civilt samhälle. Mångfald är ett av demokratins särdrag. Granskningsfunktionen kan också ligga inom ramen för den offentliga förvaltningen, t.ex. i form av ombudsmän. Den svenska traditionen på detta område är en unik resursbas för utvecklingssamarbetet. De mänskliga rättigheterna uttrycker det normativa ramverket som det demokratiska samhällsbygget vilar på. Insatserna skall bygga på dessa normer. Utvecklingssamarbetet skall i sin 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 praktik skydda, främja och förverkliga de mänskliga rättigheterna samt verka för att olika kategorier, såsom personer med funktionshinder, etniska minoriteter och kvinnor inte diskrimineras. Det skall vidare stödja den fortsatta normutvecklingen, inte minst genom stöd till Högkommissarien för mänskliga rättigheters kontor (OHCHR). Insatser för att främja de grundläggande mänskliga rättigheterna i arbetslivet i enlighet med nyckelkonventioner bör ges ökad uppmärksamhet. Sedan skrivelserna "Demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbete (Skr 1997/98:76) respektive "Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik" (Skr 1997/98:89) presenterades har arbete för deras genomförande bedrivits. Båda skrivelserna är fortfarande "levande dokument" och fortsatt metodutveckling pågår inom biståndets olika delområden. En utvärdering av ambassadör visade att skrivelsen fått betydande genomslag på utvecklingssamarbetets område, särskilt vad avser metoder, kompetens- och kapacitetsutveckling. Frågeställningarna kommer att vidareutvecklas i den kommande utvecklingspropositionen. Insatser till stöd för demokratisk samhällsutveckling och mänskliga rättigheter är ofta små och personalmässigt resurskrävande. De bör komplettera och samspela med en politisk dialog. Regeringen stödjer Sidas strävan att effektivare använda tillgängliga administrativa resurser. Sidas önskan att koncentrera sitt arbete till större insatser måste här balanseras med delmålets karaktär. En finansiellt begränsad insats i rätt tid kan ha stor betydelse. Erfarenhetsutbyte och kunskapsöverföring är väsentliga aspekter av demokratistödet. Verksamhetsgrenen innefattar bistånd till utbildning, hälsa och kultur. Stödet syftar till att skapa förutsättningar för social utveckling och trygghet, och därigenom bidraga till bättre levnadsvillkor för fattiga människor i . Detta skall ske genom att bl.a. stärka ländernas kapacitet att utveckla nationella utbildnings- och hälsosystem samt främja kreativitet och mångfald med ett starkt rättighetsperspektiv. En gradvis övergång görs från projekttill sektorprogramstöd, vilket underlättar mottagar- ländernas samordning av bistånd från olika givare. Utbildningsbiståndet omfattar hela utbildningssystemet genom sektorprogramstöd. Särskild prioritet ges till primärskoleutbildning och reformer och utveckling av utbildningssystemet. Utöver att förbättra undervisningens kvalitet, är stödet ägnat att skapa förutsättningar för reformer som bl.a. säkerställer alla barns rätt till skolgång, befrämjar läskunnighet för såväl barn som vuxna, samt leder till hållbara system för finansiering och förvaltning av skolor. Bi- ståndet är avpassat för att förverkliga samarbetsländernas utbildningsplaner och -program. Målen i den internationella deklarationen om Utbildning för alla är centrala i och för framväxten av en demokratisk kultur, för att stärka och utveckla det sociala kapitalet och öka fattiga människors deltagande i den ekonomiska och sociala utvecklingen. Att förbättra barnens och särskilt flickors och funktionshindrade barns tillgång till relevant utbildning utgör en viktig investering i varje nations framtid.