prop · GQ031d8 · 2003-01-01 00:00:00 — Eftersom sunda finanser (och därmed en god skuldhanteringsförmåga) utgör en grundförutsättning för en långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt kommer regeringen att förstärka sitt stöd till kapacitetsuppbyggnad inom skuldhantering och angränsande områden. för multilateralt utvecklingssamarbete omfattar FN:s ekonomiska och sociala verksamhet, internationella finansieringsinstitutioner och fonder, övrigt multilateralt samarbete samt Europeiska utvecklingsfonden. Tabell 3.3 1.1 Multilateralt utvecklingssamarbete FN:s ekonomiska och sociala 1 Medelstilldelningen var lägre än de faktiska årsbidragen p.g.a. tidigarelagda utbetalningar. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 3.5.1.1 FN:s ekonomiska och sociala verksamhet Tabell 3.4 Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 1999-2002 samt beräknat 2003 FN:s flyktingkommissarie, ,4 Narkotikainsatser genom FN-systemet (UNDCP, WHO/PSA) FN:s boende och bebyggelsecenter, Habitat3 1999 finansierades bidragen till UNIFEM över delpost 3, Övriga multilaterala insatser flyttades i stöd till UNHCR från den bilaterala anslagsposten till basbudgetstödet 1999 finansierades bidragen till Habitat över delpost 3, Övriga multilaterala insatser 4Faktiskt utbetalt för UNDP och för UNHCR p.g.a.tidigareläggning av utbetalningar. Det medför för faktiskt utbetalt för UNDP och för UNHCR 196 milj. 5Från och med 2003 finansieras den Multilaterala handelsrelaterade biståndsverksamheten över delpost 3, övriga multilaterala insatser då bidragen inte enbart utgör basbudgetstöd. 6Ett extra bidrag om till har utbetalats . Det svenska stödet till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet omfattar årsbidrag till , (), (), (), (), FN:s narkotikabekämpningsprogram (UNDCP), (WFP), FN:s flyktingkommissarie (), för palestinaflyktingar (UNRWA), FN:s aidsprogram (), för industriell utveckling (UNIDO), FN:s boende och bebyggelsecenter (Habitat) samt bidrag till multilateral handelsrelaterad verksamhet. Därtill kommer medel som betalas via Sida till specifika projekt, s.k. multibistöd. Regeringen har uppdragit åt Sida att genomföra ett pilotprojekt för att utarbeta strategier för det svenska stödet till olika FN-organ. Projektet har resulterat i en strategi för WHO, och förslag avseende UNDP, , UNFPA och . Slutgiltiga beslut om sådana strategier fattas av regeringen. UNDP har aktivt reformerat sin verksamhet. Reformprocessen har lett till en förändrad organisation som lättare kan möta de behov som mottagarländerna har. Förändringarna har dessutom inriktats på att stärka landkontorens effektivitet och att höja ledarkompetensen hos representanterna i fält. Den nedåtgående bidragstrenden har vänts mycket tack vare de förändringar som skett. Alltfler /DAC givare har höjt sina bidrag till organisationen. Det svenska bidraget , om av organisationens totala basbudget, placerar på femte plats bland givarna. verkar för ett ökat gemensamt ansvarstagande för UNDP:s finansiering bland organisationens medlemmar och för att öka organisationens basbudget. agerar också aktivt för att förbättra hanteringen av ärenden i genom att uppmuntra ett mer effektivt styrelsearbete. stöd beräknas öka med , dvs. UNFPA är en väl fungerande organisation som genomgår ett antal positiva förändringar i syfte att stärka landkontorens kapacitet. UNFPA arbetar särskilt med människors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter. Häri ingår förebyggande insatser mot hiv och andra könssjukdomar. Befolkningsfonden bidrar till att stärka den politiska viljan att öppet diskutera och 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 hantera dessa känsliga frågor som är kontroversiella i den internationella debatten. Med hänvisning till sitt abortmotstånd har den nya administrationen i under president , beslutat att hålla inne bidragen till UNFPA. har ökat sitt stöd för att säkerställa att UNFPA kan fullfölja sina viktiga uppgifter. Organisationens nya chef, som tillträdde , har inlett interna reformer för att bryta hierarkiska strukturer och rekrytera yngre chefer. Den svenska bidragsnivån , av den totala basbudgeten, placerade på sjunde plats bland bidragsgivarna. stöd beräknas till . arbetar för att hävda och stärka barns rättigheter, deras sociala och ekonomiska livsvillkor, överlevnad, trygghet, utveckling och deltagande utifrån FN:s konvention om barns rättigheter. antog en genomgripande plan för sitt rättighetsbaserade utvecklingssamarbete och ett omfattande internt utvecklingsarbete. Arbetsmetoderna är anpassade till lokala förhållanden och målet är att respektive land skall kunna bygga upp en egen kapacitet för att tillgodose barnens behov och nå de målsättningar som antogs i samband med . är pådrivande för att skall ge ökad prioritet till fattigdomsbekämpning och ett rättighetsbaserat och långsiktigt utvecklingsarbete. stöd beräknas öka med , dvs. UNIFEM bedriver ett arbete med god katalytisk effekt för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i FN:s arbete, både övergripande och i fält. Tyngdpunkten ligger på åtgärder för att stärka kvinnors rättsliga och sociala ställning och motverka våld mot kvinnor samt stödja kvinnliga småföretagare och kvinnor som organiserar sig för att förbättra sina villkor. UNCDF, , skall bidra till fattigdomsbekämpning genom insatser för att förbättra lokal samhällsstyrning och underlätta decentralisering. Stöd ges till mikrofinansieringsprojekt, vissa infrastrukturprojekt, lokala utvecklingsfonder och ekologiska utvecklingsprojekt. WFP, , är det volymmässigt största FN-organet inom den sociala verksamheten. fick WFP med kort varsel stora bidrag in natura framförallt från , medan inneburit en återgång till en 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 normal bidragsnivå om ca 1.3 miljarder US- dollar. WFP når nästan 90 miljoner hungrande människor. Stora bidragsgivare är traditionellt de länder som producerar stora jordbruksöverskott. En ny betydande bidragsgivare in natura är t.ex. , som dock ännu har svårt att finna finansiering för hanteringen av sitt bidrag enligt rådande princip för full kostnadstäckning. I programmet är de humanitära insatserna övervägande, dessa hanteras av WFP på ett effektivt sätt. avtal med WFP innebär också en fokusering av det svenska årliga bidraget till WFP:s humanitära program och till kvalitetsutveckling. återinträder i uppehåll enligt nordisk rotationsordning. kommer att fortsätta att medverka i styrelsens reformarbete, för öppenhet i redovisningen av WFP:s omfattande finansiella verksamhet och genomförandet av en resultatbaserad budgetering under WFP:s nya ledning, samt till bättre harmonisering med övriga FN-organs program och budgetar. UNHCR bistod drygt 20 miljoner människor på flykt. UNHCR är med sitt unika skyddsmandat, baserat Ge- nèvekonvention om flyktingar, en av FN-syste- mets viktigaste humanitära aktörer. Flyktingkommissarien genomförde reformer av UNHCR som syftade till att bättre anpassa organisationens verksamhet till dess förväntade budget för att på så sätt komma till rätta med återkommande budgetunderskott. Det arbetet fortsätter med bl.a. ökat fokus på att mer aktivt söka hållbara lösningar på flyktingsituationer. UNHCR har och halva 2002 genomfört globala konsultationer för att stärka flyktingskyddet och anpassa det till dagens komplexa situationer. var organisationens fjärde största bidragsgivare. stöd beräknas öka med , dvs. UNRWA har genom sitt mandat att bistå de palestinska flyktingarna en uppgift i den utdragna kris som kännetecknar situationen i . UNRWA:s instabila finansiella situation är ett fortsatt problem och de ständiga underskotten är ödesdigra för organisationens möjligheter att genomföra sin verksamhet. har UNRWA med anledning av oroligheterna i de palestinska områdena på och i , tvingats lägga om sin verksamhet från mer långsiktigt stöd till humanitär UNRWA har vid ett flertal tillfällen tvingats söka extra bidrag för att kunna möta det kraftigt ökade behovet av bistånd på de palestinska områdena. UNRWA:s ordinarie verksamhet i de övriga värdländerna (, och ) har fortgått utan avbrott. stöd till UNRWA beräknas öka med , dvs. FN:s boende- och bebyggelsecenter, UNCHS (Habitat), har en central roll i uppföljningen av genomförandet av agendan som antogs vid världskonferensen i om boende, bebyggelse och stadsutveckling. stöd beräknas öka med . UNIDO skall på olika sätt befrämja industriell utveckling, i utvecklingsländer och övergångsekonomier, i syfte att förbättra levnadsvillkor och bekämpa fattigdom. Verksamheten har alltmer inriktats på kapacitetsfrämjande åtgärder, samt renare och mer hållbar industriell utveckling med särskilt fokus på minst utvecklade länder. Den relativt omfattande rekonstruktion som gjorts av organisationen fortskrider. stöd inskränker sig till den årliga medlemsavgiften (ca ), som fastställs enligt en särskild bidragsskala. har under sin korta existens i hög grad bidragit till att öka uppmärksamheten på hiv/aids. ser positivt på det arbete som utfört. En internationell utvärdering av , som lagts fram, behandlas av . Sida arbetar med en strategi, som blir klar , för fortsatta samarbete med organisationen. kommer att spela en betydelsefull roll i arbetet med att genomföra de åtaganden som världens länder gjorde vid FN:s generalförsamlings särskilda möte om hiv/aids . Hiv/aids fortsätter att vara ett av världens allvarligaste utvecklingsproblem med svåra följder för så gott samtliga samhällssektorer i de hårdast drabbade länderna. Redan vunna framsteg på utvecklingens område rullas tillbaka. Inte minst tydligt är detta i södra och i några av transitionsländerna i . Samarbetet med den nybildade Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria kommer också att ställa ökade krav på . Allt detta talar för ökat svenskt stöd till . UNDCP spelar med sina begränsade resurser en katalytisk roll i det internationella arbetet mot narkotika och annan organiserad brottslighet. har organisationen även påbörjat ett viktigt arbete mot människohandel. Att en ny chef för tillträtt kan komma att leda till att organisationen bättre kan möta de krav som ställs på den. Med de tre internationella narkotikakonventionerna som grund ger UNDCP stöd till utvecklingsländer för att utveckla den nationella bekämpningen av narkotika. 3.5.1.2De internationella finansierings institutionerna Tabell 3.5 Internationella finansieringsinstitutioner Världsbanksgruppen består av den Internationella återuppbyggnads- och (), den Internationella utvecklingsfonden (), det Internationella finansieringsbolaget (IFC), det Multilaterala investeringsgarantiorganet (MIGA) och det Internationella centret för beläggande av investeringstvister (ICSID). Under gjorde utfästelser om totalt som lån, huvudsakligen till medelinkomstländer och som lån till låginkomstländer. Till detta kommer frivilligt finansierade insatser inom ramen för s.k. trust funds motsvarande ca . förhandlade bidrag till Världsbanksgruppen under avser och beräknas uppgå till ca . Reformarbetet inom under nuvarande chefen ledning fortskrider. Bankens verksamhetsfält blir allt bredare och man är en central aktör inom områden där man tidigare inte ens var verksam. är t.ex. den största enskilda 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 externa finansiären inom utbildnings-, hälso- och hiv/aidsområdet. På landnivå utgår huvuddelen av bankens insatser i de fattigaste länderna från fattigdomsstrategier, s.k. Poverty Reduction Strategy Papers (PRSP), som arbetas fram av mottagarländernas egna regeringar och bygger på deras egna prioriteringar. Detta sker i nära samarbete med det lokala civila samhället som därmed har möjlighet att påverka bankens arbete. Fokus kommer alltmer att förskjutas från en formuleringstill en genomförandefas. Detta kommer att ställa stora krav på mottagarländernas regeringar men också på externa aktörer, inte minst . Tillsammans med övriga nordiska länder avser , att i ett begränsat antal länder, på ett systematiskt sätt verka för att och insatser tillfullo anpassas till fattigdomsstrategierna i dessa länder. Även på central nivå har arbetet inom under föregående budgetår varit inriktat på olika aspekter av genomförandefasen. Med Millenniemålen och resultatet från den internationella konferensen om finansiering för utveckling i som grund, finns nu en unik möjlighet att på allvar börja verkställa. Detta gäller såväl som biståndsaktörer. kommer under budgetåret att lägga stor vikt vid de processer som pågår för att stärka koordinering och samordning av insatser på landnivå. spelar, tillsammans med FN-systemet, en viktig roll i denna process. kommer sannolikt att förändras radikalt som instrument. IDA13-för- handlingarna, som slutfördes , ledde till att av verksamheten kommer att finansieras med gåvomedel. Därmed blir större än UNDP som förmedlare av gåvobistånd. Denna förändring är dock inte enbart positiv eftersom detta riskerar att göra rollen som lånebaserad institution otydlig, vilket även kan undergräva FN:sbiståndets roll. kommer att kunna ge gåvomedel till sociala områden (utbildning, hälsa etc.). kommer i denna process fästa särskilt stor vikt vid att Bankens mandat och roll i förhållande till FN-systemet tydliggörs så att det senare inte undermineras. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Den interna reformprocessen i Afrikanska (AfDB) har gått fortsatt framåt . Ännu så länge håller man det tidsschema som gjordes upp i samband med att den nya organisationsstrukturen antogs av styrelsen och som innebär att hela omorganisationen ska vara klar . kommer att fortsätta följa hur denna omorganisation utvecklar sig och bidra konstruktivt i processen. Bankens finansiella ställning har stärkts ytterligare . Överskottet för används främst för att göra stora avsättningar för att täcka eventuella låneförluster. Överskott i Bankens verksamhet har möjliggjort att banken har kunnat bygga upp sina reserver till nivåer som är betydligt mer gynnsamma utifrån ett kreditvärderarperspektiv. Det senare är viktigt för att banken ska kunna behålla sin höga kreditvärdighet och därigenom kunna låna upp till låga marknadsräntor och i sin tur erbjuda låga räntor till sina låntagare. Ett fortsatt problem är att flera låntagarländer inte betalar sin skuldtjänst, t.ex. . Det finns dock ljustecken. har reglerat sina skulder till banken. Vidare finns förhoppningar om att fredsavtalet i skall öppna vägen för en lösning av landets eftersläpningar, vilket i sin tur skulle ge utrymme för skuldsanering. Detta skulle vara positivt för Afrikanska (AfDB) finansiella ställning. En knapp tiondel av bankens nettoinkomst sätts av till Afrikanska utvecklingsfonden, ADF. inleddes förhandlingar för den nionde påfyllnaden av ADF, ADF IX. Dessa förhandlingar skulle normalt sett ha varit avslutade till slutet av året. På grund av meningsskiljaktigheter givarna emellan, framförallt angående frågan om att ge fonden ett utökat bemyndigande att ge stöd i form av gåvor, har förhandlingarna dragit ut . Förseningarna ledde till att fondens bemyndigande att låna ut pengar höll på att ta slut. För att inte låntagarna i skulle drabbas av dödläget i förhandlingarna enades merparten av givarna, däribland dock ej , om att bidra till en interimslösning som gav fonden utökat bemyndigande att fortsätta låna ut pengar. deltog i denna interimslösning. kommer också att verka på ett ansvarsfullt sätt för att påfyllnadsförhandlingarna slutförs på ett sätt som gör att fonden får möjligheter att fullgöra sitt mandat. presenterade en grupp New Partnership for Development, NEPAD. NEPAD är ett genuint Afrikanskt initiativ som baserat på gemensamma kraftansträngningar syftar till att lyfta ur fattigdom. AfDB har inom NEPAD initiativet fått ansvar för två områden: infrastruktur och standards för bank- och finanssektorn. kommer att verka för att AfDB ska kunna uppfylla sitt mandat så effektivt som möjligt. I , värdland för AfDB:s huvudkontor, där den politiska situationen gradvis förbättrats utbröt nya oroligheter . Hur bankens verksamhet kommer att påverkas av den senaste krisen går i skrivande stund inte att bedöma. Som en följd av tidigare oroligheter i har emellertid ett beredskapscenter för banken etablerats i . Kriminalitet riktad mot bankens personal, som ökade markant, tycks nu ha kommit ned på rimligare nivåer. Inte desto mindre kvarstår svårigheter att rekrytera personal till högre positioner. Man kan också notera att könsfördelningen bland bankens anställda är fortsatt skev. kommer således att fortsätta verka för att fler kvinnor anställs, liksom att antalet svenskar i banken ökar. Asiatiska (AsDB) verksamhet har i enlighet med svenska prioriteringar allt mer inriktats på breda utvecklingsfrågor och det finns anledning för att fördjupa samarbetet med AsDB. Ökad samfinansiering med AsDB:s insatser kommer att eftersträvas, inte minst i de länder där har ett mer begränsat utvecklingssamarbete men där fattigdomen är utbredd. Fattigdomsminskning är det övergripande målet för bankens verksamhet i såväl de fattigaste som de mer utvecklade länderna i regionen. God samhällsstyrning, korruptionsbekämpning, omsorg om miljön, jämställdhet och insatser mot hiv/aids har liksom regionalt samarbete fått ett starkt genomslag, bl.a. vid den senaste fondpåfyllnaden (AsDF), vilken avslutades . Banken arbetar nu aktivt med att omsätta fastställda riktlinjer i praktisk handling, bl.a. genom en omorganisation som syftar till att göra verksamheten mer inriktad på program än på avgränsade projekt. bedömning är att omorganisationen varit framgångsrik, men att det krävs fortsatt uppmärksamhet på personalfrågor och på personalens sammansättning för att få genomslag för ett fattigdomsperspektiv i hela verksamheten. En prioriterad fråga för och likasinnade länder i sammanhanget är att öka antalet kvinnliga chefer i organisationen från nuvarande , bl.a. för att öka AsDB:s trovärdighet som utvecklingsaktör i regionen. AsDB har påbörjat ett arbete för att tydligare definiera sin roll i det internationella finansiella systemet och i relation till andra aktörer inom utvecklingssamarbetet. Samarbetet med andra aktörer har ökat och samarbetsavtal har undertecknats med ett antal multilaterala organisationer, däribland , , WTO och . I fält har AsDB blivit en avsevärt mer aktiv partner i givarsamordning och i arbetet med att stödja regeringarnas nationella fattigdomsstrategier. Detta är ett resultat av att AsDB fullföljer en omfattande decentralisering av resurser och befogenheter till fältkontoren. En långsiktig strategi har antagits för bankens verksamhet , vilken tydligt knyter an till de internationella Millennieutvecklingsmålen. Nästa steg är att arbeta in relevanta målsättningar i samarbetet med de enskilda länderna på ett sätt som gör det möjligt för ländernas regeringar att själva leda och ta ansvar för uppföljningen av målen. Händelseutvecklingen i har inneburit att samarbetet med andra aktörer har prövats i praktiken genom den ledande roll som AsDB, och gemensamt har tagit i återuppbyggnaden av det krigshärjade landet. är mycket positiv till den roll AsDB har spelat i samarbetet med andra givare i . AsDB:s ökade engagemang i innebär emellertid ytterligare påfrestningar på bankens redan begränsade resurser för tekniskt samarbete och koncessionell långivning. Detta gör att banken i ökad utsträckning måste förlita sig på olika former av samfinansiering med andra givare. Det kan också komma att innebära en tidigareläggning av nästa förhandling av en påfyllnad av AsDF, vilken förutses påbörjas . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 har, i likhet med ett stort antal andra medlemsländer, bekymrats över bankens finansiella ställning till följd av bankens ökade engagemang i de länder som drabbades mest av den finansiella krisen . AsDB:s totala kapital för upplåning på de internationella kapitalmarknaderna uppgår till knappt för IDB, den regionalbank som verkar i och . Med tanke på den utbredda fattigdomen i och , regionens storlek och risken för nya finansiella kriser förefaller bankens nuvarande kapitalbas anmärkningsvärt liten. Banken har emellertid ännu inte presenterat någon mer ingående analys av läget, vilket gör det svårt att bedöma behovet av en ny kapitalökning. har den Interamerikanska () fattigdomsprofil stärkts bl.a. genom att utlåningen till de fattigaste länderna och andelen socialt inriktade projekt har ökat. IDB:s prioriteringar avseende fattigdomsminskning, hållbar utveckling, social rättvisa, modernisering av staten, regional integration och miljö ligger väl i linje med de frågor som drivit i nära samarbete med övriga nordiska länder. är tillsammans med övriga nordiska länder drivande i den pågående diskussionen om hur banken skall kunna öka sin kapacitet i rollen som regional utvecklingsbank till att bättre kunna svara mot regionens förändrade behov i ljuset av en internationell instabil ekonomisk omgivning, ökade privata kapitalflöden och nya utvecklingsbehov i låntagarländerna. Som del av denna process justerades bankens olika låneinstrument som utrymme gavs att expandera bankens privatsektorverksamhet. I anslutning till detta har de nordiska länderna aktivt verkat för att fattigdomsbekämpning tydligare lyfts fram som övergripande målsättning. Från nordiskt håll har vi även påpekat vikten av att effektiviteten hos bankens utlåning tydligare måste bedömas utifrån dess inverkan på regionens utveckling. kommer fortsatt agera för att banken ytterligare stärker inriktningen mot att bekämpa fattigdom och på att horisontella frågor som jämställdhet, god samhällsstyrning och miljö tydligare skall få genomslag i den fortsatta implementeringen av den reviderade lånestruktu- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 ren, i utformandet av bankens specifika landstrategier, samt i den nu initierade och efterfrågade processen att utarbeta sektorstrategier för bankens övergripande målsättningar. kommer även att verka för att den inledda diskussion kring bankens roll i förhållande till uppfyllandet av Millennieutvecklingsmålen i regionen ges högre prioritet. Bankens verksamhet präglades tydligast av efterverkningarna av tragedin tragedin och den ekonomiska krisen i . IDB reagerade snabbt på dessa händelser genom att bl.a. inleda analysarbete av katastrofens effekter på regionens sociala och ekonomiska utveckling, samt att kraftigt öka andelen utlåning inom ramen för den reviderade strukturen för låneinstrument. ansökte om medlemskap i det till IDB kopplade s.k. Interamerikanska investeringsbolaget (IIC) som verkar för att främja utvecklingen av regionens små- och medelstora privata företag genom långsiktig utlåning. upptogs formellt om fullvärdig medlem i IIC. som IIC redovisade ett underskott i och med en ökad utlåning, har nya initiativ tagits till att förbättra bolagets utvecklingseffektivitet och kvalité i projektutformning. har stärkt sina insatser i de fattigaste länderna. IMF stödjer fattiga länder genom sin ekonomiskpolitiska rådgivning, långivning till koncessionell ränta och tekniskt stöd. Fonden har också en viktig roll i finansieringen av HIPC-initiativet för skuldlättnad. IMF:s deltagande i finansieringen av initiativet till skuldlättnad sker dels genom avkastningen på försäljning av en del av fondens guldinnehav, dels genom bilaterala insatser till vilka bidrar. I fonden finns ett särskilt fönster för stöd till reformering av de fattigaste ländernas ekonomier, Poverty Reduction and Growth Facility (PRGF). Mjuka lån lämnas som stöd till ekonomiska reformer inom ramen för genomförandet av de fattigdomsstrategier, de tidigare nämnda s.k. PRSP-strategierna, som länderna utarbetar. Detta sker i nära samarbete med . IMF har även lanserat ett initiativ för kapacitetsuppbyggnad i där man genom regionala centra ska bidra med tekniskt bistånd inom Fondens kärnområden till fjorton länder i västra och östra . har bidragit till detta pilotprojekt och kommer noga att följa dess utveckling. Övriga utvecklingsbanker och fonder Internationella jordbruksutvecklingsfonden () är ett av med en verksamhet som inriktas på fördelaktiga lån och projekt för att förbättra levnadsförhållandena för landsbygdsbefolkningen i de fattigaste utvecklingsländerna.