prop · GQ0360 · 2003-03-13 00:00:00 — kommissionen får ett högkvalitativt statistiskt informationssystem som gör det möjligt att genomföra och övervaka EU:s avfallspolitik. har sett ett stort behov av att förbättra avfallsstatistiken och varit positiva till att förordningen tagits fram. har agerat för och fått gehör för synpunkter om att kraven i förordningen ska samordnas med andra krav på uppgiftslämnande inom EU och att omfattningen på uppgifts- lämnandet ska vara rimlig. Beslut om mottagningskriterier vid deponering av avfall presenterade och behandlade kommissionen i genomförandekommittén för avfall ett förslag till beslut om kriterier och förfaranden för mottagande av avfall vid deponier enligt artikel 16 och Bilaga II till direktiv /31/EG om deponering av avfall. kommissionens förslag inte tillstyrktes av kommittén med kvalificerad majoritet överlämnade kommissionen förslaget till rådet för behandling. december beslutade rådet om kriterierförfaranden för mottagning av avfall vid avfallsdeponering. Beslutet ska genomföras i varje medlems- stat så att det gäller . Kommissionen planerar ett direktiv om gruvavfall Till följd av de stora gruvolyckor som inträffat i har kommissionen beslutat att vidta åtgärder för att höja säkerheten och öka miljöskyddet vid gruvverksamheter. En av de åtgärder som avses är att presentera ett förslag till direktiv om hantering av avfall från Kommissionen har haft tre möten med medlemsstaterna för att diskutera innehållet i ett direktiv. förslag är planerat att presenteras . aktivt i utarbetandet av direktivförslaget och verkat för att direktivet ska hög ambition i fråga om skyddet av anpassas till svenska förhållanden. framhållit behovet av möjligheten att utforma platsspecifika krav. Biologisk mångfald och genetiskt modifierade organismer Bevarandet av värdefulla naturområden Under slutet av antogs kommissionens handlingsplaner för biologisk mångfald inom de relevanta sektorsområdena. planerna har utgjort en av grunderna för EU:s arbete inom konventionen om biologisk mångfald (CBD). Därutöver har sjätte miljöhandlings- programmet varit en grundpelare för EU:s interna och externa arbete med Arbetet med Natura 2000 - etablerandet av ett ekologiskt nätverk inom EU av värdefulla naturområden utgör tillsammans med handlings- planerna ett led i arbetet med att bevara och hållbart nyttja den biologiska fastställde rådet den första delen av det I det sammanhanget antog rådet och kommissionen en gemensam deklaration om hur det vidare genomförandet av Natura 2000 ska kunna stärkas, den s.k. El Teidedeklarationen. denna deklaration är att genom bevarandet av mest värdefulla livsmiljöer för växter och djur genom bl.a. 2000 ska bevarandet av den biologiska mångfalden garanteras. har föreslagit till kommissionen att sammanlagt ca 3500 områden ska klassas som värdefull natur. områden motsvarar en yta på ca . har anordnat regionala möten med syfte att utvärdera bidragen på grundval av all tillgänglig relevant kunskap. Slutsatsen från ett sådant möte blev att ombads föreslå ytterligare områden för vissa naturtyper och arter i . Kommissionen överlämnade dessutom en lista med förslag på ytterligare Natura 2000-områden i den alpina regionen. av ett utvärderingsmöte när det gäller den nordliga boreala regionen, som till ytan är helt dominerande i , har också inletts. Utöver ovan nämnda arbete inom EU för skydd av biologisk mångfald har kommissionen via tillsatt ett antal arbetsgrupper för att utveckla gemensamma synsätt och riktlinjer kring olika frågor som rör genomförandet av art- och habitatdirektivet (direktiv 92/43/EEG). har bl.a. den s.k. artikel 8-gruppen analyserat och rapporterat om möjligheten att åstadkomma en förstärkt gemen- skapsfinansiering av åtgärder som behövs för att säkerställa, vårda och följa upp Natura 2000-nätverket. En annan grupp analyserar hur direktivet ska tolkas ifråga om vissa bestämmelser om bevarandet av Man har även beslutat om att tillsätta en arbetsgrupp som ska se över hur art- och habitatdirektivet bör tillämpas i den miljön. EU har ingen gemensam skogspolitik, men ett flertal förordningar och direktiv berör skog och skogsfrågor, t.ex. förordning (EG) nr 2158/86 om skydd av gemenskapens skogar mot skogsbränder och förordning (EG) nr 3258/86 om skydd av gemenskapens skogar mot atmosfärisk ned- Dessa två förordningar löpte ut , men har förlängts t.o.m. utgången av 2002. Kommissionen presenterade 2002 ett förslag till en ny ramförordning (KOM (2002) 404 slutlig) som ersätter dessa båda, men som utökar omfattningen till en generell skogsövervaknings- och flera andra länder där skogsbruk är en viktig näring har motsatt sig utökningen av förordningen och är tveksamma till att dessa frågor behandlas på gemenskapsnivå. med andra länder också problem med den utökade budgeten för förord- ningen, och att en förordning som har stor betydelse för kandidatländerna införs så snart innan dessa tillträder. Dessutom har flera länder problem med att fokus på de ursprungliga områdena, särskilt brandövervakning, yttrande förväntas först . Det nya direktivet 2001/18/EG som avsiktlig utsättning av gen- modifierade organismer (GMO) införlivades i svenskt lagstiftning genom förordningen (2002:1086). Denna kommer att träda i kraft . Förordningen kommer bl.a. att innebära skärpta regler Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald ratificerades av och EU (KOM (2002) 127 slutlig). För att Cartagenaprotokollet ska träda i kraft krävs ratifikation från 50 nationer och detta kommer sannolikt att uppnås . Kommissionen presenterade ett förslag till EG-förordning om gränsöverskridande transporter av GMO (KOM (2002) 85 slutlig). Syftet med förordningen är att komplettera gällande EG-lagstiftning och därigenom genomföra Cartagenaprotokollets bestämmelser. Förordnings- förslaget innebär att nya krav införs gällande export av GMO från EU samt för oavsiktliga gränsöverskridande transporter av GMO. Sådana krav saknas i gällande lagstiftning. Förslaget behandlar även Cartagena- protokollets krav på informationsutbyte kring transporter och annan hantering av GMO medan import till EU och gränsöverskridande transporter inom EU regleras i gällande lagstiftning. Rådet enades om innehållet i förslaget vid rådsmötet . Förordningen har lämnats till för en andra behandling. Kommissionen presenterade ett förslag till förordning (KOM (2001) 182 slutlig) om spårbarhet och märkning av GMO som en del av det framväxande regelverket om GMO. röstade om förslaget . Det föreslagna spårbarhetssystemet ska möjliggöra märkning av GMO och produkter som innehåller eller är framställda av GMO. Förslaget är ett steg mot ökad harmonisering av märknings- och spårbarhetsreglerna inom den inre marknaden. med spårbarhetssystemet är även att förbättra möjligheterna att härleda och dra tillbaka produkter om de visar sig ge oförutsedda hälso- eller Skr. 2002/03:60 miljöeffekter. Vid rådsmötet nåddes en politisk överens- kommelse i frågan. har ytterligare ett förordningsförslag när det gäller GMO diskuterats på EU-nivå, förordningen om GMO i livsmedel och foder (KOM (2001) 425 slutlig). Rådet antog en politisk överenskommelse om en gemensam ståndpunkt om denna förordning, se vidare avsnitt 39.2.2. EU strategi för kvicksilver En EU strategi för kvicksilver ska tas fram mot bakgrund av kommis- sionens rapport (KOM (2002) 489 slutlig) om klor-alkaliindustrins kvicksilver och FN:s miljöprogram () globala utvärdering av kvicksilver. har aktivt drivit frågan om att EU bör ta fram en strategi för hantering av kvicksilver under hela dess livscykel. Detta har resulterat i att rådet beslutat att en EU-strategi om kvicksilver ska tas fram . Förslag till en ny kemikalielagstiftning i Europeiska unionen dröjer presenterade kommissionen en strategi för den framtida kemikaliepolitiken (KOM (2001) 88 slutlig). Den nya kemikaliepolitiken innebär en nydaning inom EU som länge eftersträvat. Kommis- sionen har arbetat med sitt lagförslag till en revidering av nuvarande kemikalielagstiftning. Förslaget är försenat och kommer tidigast att presenteras . Under rådsmötet hölls en offentlig debatt, trots att kommissionen ännu inte har presenterat något förslag. Begränsning av användning och utsläpp av kemikalier har förslag som skärper regelverket för marknadsföring och användandet av cancerframkallande, mutagena och reproduktions- störande ämnen, klorparaffiner, bromerade flamskyddsmedel, nonyl- fenoler, cement behandlats inom begränsningsdirektivet 76/769/EEG. Begränsningar för tvätt- och rengöringsmedel har föreslagits genom en ny förordning. En revidering av direktivet har antagits för flam- skyddsmedel och klorparaffiner som används vid metallbearbetning och läderbehandling. Direktivet utvidgades till att begränsa användningen av ytterligare ett flamskyddsmedel vilket ligger i linje med svensk stånd- punkt. Efter andra behandling är frågan om att införa begränsningar i användningen av cancerframkallande, mutagena och reproduktionsstörande ämnen fortfarande olöst. före- slår en utvidgning av kommissionens förslag så att även varor som innehåller dessa ämnen ska begränsas för allmänheten. att gå till förlikning. Kommissionen har lagt fram ett nytt Skr. 2002/03:60 förslag (KOM (2002) 459 slutlig) till begränsning av nonylfenoler och cement och ett förslag (KOM (2002) 485 slutlig) till en ny förordning om tvätt- och rengöringsmedel. En strategi för hållbar användning av bekämpningsmedel presenterade kommissionen ett meddelande om en tematisk strategi för hållbar användning av bekämpningsmedel (KOM (2002) 349 slutlig). Sjätte miljöhandlingsprogrammet anger att en sådan strategi ska tas fram bl.a. på bekämpningsmedelsområdet. Meddelandet är första steget i en samrådsprocess med medlemsstaterna och andra berörda parter. Strategin ska sedan utarbetas för att presenteras för rådet och . Meddelandet tar upp en rad åtgärder för att minska riskerna vid bekämpningsmedelsanvändning. Vid rådsmötet antogs rådsslutsatser angående meddelandet om bekämpningsmedelsstrategin. I arbetet med slutsatserna har bl.a. framhållit nationella program som viktiga verktyg i arbetet och en stärkt koppling mellan strategin och den pågående översynen av bekämpningsmedelsdirektivet (direktiv /414/EEG) samt tillämpningen av substitutions- och försiktighetsprinciperna i detta Dessa prioriteringar blev i stor utsträckning tillgodosedda. De svenska undantagen för tenn, arsenik och kadmium Övergångsperioden för de svenska undantagen på kemikalieområdet I anslutningsfördraget ingick att en översyn av gemenskapens bestämmelser skulle utföras för de områden som omfattades av de nya medlemsstaternas undantag. översynen innebär att övergångstiden förlängs i avvaktan på utfallet av internationella förhandlingar eller ytterligare analyser inom EU. Resultaten är följande: tennorganiska föreningar begränsas ytterligare inom EU i samstämmighet med FN:s konvention om reglering av skadliga antifoulingfärger som antogs . lagstiftningen, begränsningsdirektivet 76/769/EEG, har reviderats och en ny förordning har färdigförhandlats. Förordningen träder i kraft senast Regleringen av arsenik har bättrats avsevärt när det gäller skydd av konsumenter genom höstens revidering av direktiv 76/769/EEG. I fråga om kadmium avvaktar den riskbedömning av kadmium som genomförs. En revidering av direktiv /769/EEG planeras även för kadmium. Kommissionen beslutade att fram får förbjuda saluföring av gödselmedel som innehåller kadmium i koncentrationer som överstiger per ton fosfor. antog rådet en gemensam ståndpunkt om förslag till förordning om gödselmedel. Förslaget innebär att de generella reglerna i nuvarande direktiv som rör EG-gödselmedel separeras från sådana regler som enbart avser vissa typer av gödselmedel och att tekniska specifi- Skr. 2002/03:60 kationer placeras i annex. 40.4Utveckling på andra miljöområden 40.4.1Nya regler m.m. på vattenområdet och rådet har antagit direktivet 2000/60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område, det så kallade ramdirektivet för vatten. Syftet med direktivet är att upprätta en ram för skyddet av såväl ytvatten som grundvatten, vilket i sin tur sammanfattningsvis syftar till att; hindra ytterligare försämringar av statusen hos bl.a. ekosystem och ekosystem i sjöar och vattendrag samt att sådana system ska skyddas och förbättras, främja en hållbar vattenanvändning, eftersträva ett ökat skydd för och en förbättring av vattenmiljön bl.a. genom att utsläpp och spill av vissa ämnen minskar eller upphör, säkerställa att föroreningen av grundvatten gradvis minskar och att ytterligare förorening förhindras samt bidra till att mildra effekterna av översvämning och torka. För att underlätta genomförandet av ramdirektivet för vatten bedriver medlemsstaterna tillsammans med kommissionen ett informellt sam- arbete som bl.a. innebär att ett antal inte bindande vägledningsdokument ska utarbetas. Arbetet baseras på den strategi som antogs vid ett möte i med vattendirektörer från deltagarländernas vatten- förvaltningar och motsvarande. Rekommendationer antas men inga beslut som är legalt bindande för deltagarländerna fattas. har huvuddelen av vägledningsdokumenten antagits. En strategi för att skydda och bevara den miljön presenterade kommissionen ett meddelande om en marin strategi (KOM (2002) 539 slutlig) vilken syftar till att skapa en integrerad politik för de sektorer vars aktiviteter påverkar den miljön, däribland exempelvis jordbruk, fiske och transporter. Med- delandet är ett första steg i framtagandet av en tematisk strategi i enlighet med det sjätte miljöhandlingsprogrammet. Det tydliggör kommissionens ambition att skapa en gemensam politik för den miljön för att åstadkomma ett ekosystembaserat beslutsfattande inom samtliga relevanta politikområden i stället för att hantera varje sektor för sig. Ekosystemansatsen innebär ett helhetsperspektiv där man vid förvaltning av resurser tar hänsyn till all mänsklig och annan påverkan på Skr. 2002/03:60 ekosystemet. För att nå det övergripande målet har kommissionen skissat på arbetssätt, konkreta mål och åtgärder inom ett flertal områden såsom biologisk mångfald, farliga ämnen, övergödning, oljeföroreningar, avfall, sjöfart, hälsa och miljö, och klimatförändringar. Meddelandet lägger grunden för det arbete som sedan måste utföras för att fylla strategin med konkret innehåll. Kommissionen hämtar nu in synpunkter på förslaget. Rådet väntas lämna sitt yttrande i form av rådsslutsatser . Ambitionen är att strategin ska vara färdig . Åtgärds- paketen för att nå de uppställda målen kommer att utarbetas i nära samarbete med medlemsstaterna och övriga relevanta aktörer inom de berörda sektorerna. För att inleda denna process hölls en konferens för alla berörda intressenter. Kommissionen presenterade ett förslag till nytt badvatten- direktiv (KOM (2002) 581 slutlig). Efter slutförd behandling kommer det att ersätta det gällande badvattendirektivet vilket i flera avseenden inte har tagit tillräcklig hänsyn till de regionala skillnader som råder i unionen och som inte heller varit anpassat till nordiska förhållanden. Det nya förslaget innebär bl.a. att när kvalitén på badvattnet är god och stabil kommer lägre krav att ställas på provtagningsfrekvens än i det gällande direktivet. Antalet parametrar för kontroll minskas. Förhand- lingar om direktivförslaget inleds . 40.4.2Renare motorer och bränslen antogs bestämmelser om skärpta avgaskrav för motorcyklar. De framgår av och rådets direktiv /51/EG om minskning av de förorenande utsläppen från två- och trehjuliga motor- fordon och om ändring av direktiv /24/EG. Beslutet innebär att avgas- kraven för motorcyklar skärps i två steg, det första och det andra 2006. De första avgaskraven för bensin- och dieseldrivna små arbetsmaskiner som motorsågar, gräsklippare och häcksaxar införs med början av 2004 genom ett direktiv /88/EG. Ett andra mer långtgående kravsteg införs . Nationellt sett blir effekten på utsläppen begränsad. Den största effekten torde vara att maskin- operatörerna utsätts för mindre mängder luftföroreningar. och rådet kunde slutligen enas om att ändra de gemensamma kvalitetskraven för bensin och diesel. Ändringen innebär att den högsta tillåtna svavelhalten i bensin och diesel till bilar sänks till 50 ppm (parts per million) och till 10 ppm . För arbetsmaskiner gäller att diesel med 350 ppm svavel ska användas . blir diesel med 10 ppm svavel obligatoriskt även för arbetsmaskiner. Beslutet innebär en ändring Skr. 2002/03:60 av direktivet 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen. Buller och avgaskrav för fritidsbåtar fortsatte förhandlingarna om ett ändringsförslag till fritids- båtsdirektivet, och rådets direktiv /25/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar i fråga om fritidsbåtar. Ändringsförslaget innebär att det kommer att införas buller- och avgaskrav för fritidsbåtar. Förhandlingarna torde avslutas först . Eftersom förhandlingarna dragit ut råder det osäkerhet om när exakt miljökraven kommer att införas. Kommissionen beslutade om ett förslag till direktiv om främjandet av användningen av biodrivmedel för transporter (KOM (2001) 547 slutlig). beslutade kommissionen om ett meddelande om alternativa drivmedel för vägtransporter och om åtgärder för att främja användningen av biodrivmedel, samt om ett förslag till direktiv om ändring av direktiv /81/EEG om möjligheten att tillämpa nedsatt skattesats för vissa mineraloljor innehållande bio-drivmedel samt för biodrivmedel. De båda direktivförslagen hanteras parallellt av rådet (transport, telekommunikation och energi) och . En gemensam ståndpunkt antogs av rådet för transport, telekommunikation och energi om indikativa mål för andelen biodrivmedel (till till 2010) . Förslaget behandlas i en andra behandling av . Rådet antog en politisk överenskommelse som ger medlemsstaterna möjlighet att avskaffa eller sänka punktskatten på biobränsle under förutsättning att direktivet om främjandet av användningen av biodrivmedel för transporter antas med indikativa mål. Se vidare under del 7 och 11.4.2 biobränsleskattedirektiv. 40.4.3Nya regler för omgivningsbuller publicerades direktiv /49/EG om bedömning och hantering av omgivningsbuller. Direktivet syftar till en samordning av bullerarbetet i EU genom gemensamma bullermått, gemensamma kartläggnings- och bedömningsmetoder, information till allmänheten och fastställda handlingsplaner. Med utgångspunkt från detta direktiv ska åtgärder vidtas för att minska buller från större källor, i synnerhet väg- och järnvägsfordon men även infrastruktur, luftfartyg, utrustning som används utomhus samt mobila maskiner. Förebyggande åtgärder mot allvarliga kemikalieolyckor 2002 har fortsatt beredning skett av kommissionens förslag om ändring (KOM (2001) 624 slutlig) av direktiv /82/EG om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där Skr. 2002/03:60 farliga ämnen ingår (det s.k. Seveso II direktivet). Förslaget innehåller, sammanfattningsvis, ändrade tröskelvärden för cancerogena och miljöfarliga ämnen samt inskränkningar i undantag på gruvområdet. Dessutom beaktar förslaget säkerheten och miljöolycksriskerna vid stora kemikalie- och industrianläggningar i större utsträckning . Gemensam ståndpunkt antogs på rådsmötet . Förslaget är nu lämnat till för en andra behandling. slutfördes arbetet med två direktiv som syftar till att genom- föra väsentliga delar av FN/ECE:s (Economic Commission for Europe) konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande, och rätt till överprövning i miljöfrågor (den s.k. Århuskonventionen). Kommissionen förklarade i samband med detta arbete att man kommer att lämna förslag till de ytterligare lagstiftningsåtgärder som behövs för att genomföra konventionens bestämmelser i gemenskapsrätten. Allmänhetens deltagande i vissa beslutprocesser inom miljöområdet kunde rådet och efter förliknings- förhandlingar enas om innehållet i ett direktiv med syfte att utvidga och säkerställa allmänhetens rätt till deltagande i vissa beslutsprocesser inom miljöområdet (KOM (2000) 839 slutlig samt (2001) 779 slutlig). Direktivet är ännu inte publicerat. Direktivet ger allmänheten rätt att delta i utarbetande av de planer och program med miljöanknytning som ska upprättas enligt en rad andra särskilt angivna rättsakter, t.ex. rådets direktiv /442/EEG av om avfall. Genom direktivet görs också en rad tillägg till, och förändringar av, de s.k. MKB- och IPPC-direktiven (85/337/EEG) om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, resp. (96/61/EG) om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar. Ändringarna ger allmänheten en utvidgad möjlighet att delta i beslutsprocesser under dessa båda direktiv, samt en rätt att inom detta område få vissa beslut, handlingar och underlåtenheter prövade av domstol. Allmänhetens tillgång till miljöinformation Efter förlikningsförhandlingar kunde rådet och komma överens vad gäller direktivet om allmänhetens tillgång till miljöinformation (2003/4/EG). Direktivet kommer att ersätta ett tidigare direktiv (90/313/EG). Direktivet ger individer och grupper rätt att hos myndigheter ta del av s.k. miljöinformation, ett begrepp som omfattar information om bl.a. tillståndet för olika delar av miljön, faktorer som buller, energi och utsläpp, liksom åtgärder och verksamhet som påverkar Skr. 2002/03:60 eller troligtvis påverkar miljön. Medlemsstaternas myndigheter ska också aktivt och systematiskt sprida miljöinformation till allmänheten, och se till att sådan information fortlöpande görs tillgänglig för allmänheten via elektronisk informationsteknologi. Myndigheterna ska så långt som möjligt se till att den information som sammanställs är aktuell, korrekt och jämförbar. En begäran om utlämnande av miljöinformation får bara avslås på vissa särskilt angivna grunder. En person vars begäran om tillgång till viss information har avslagits ska ha möjlighet att överklaga beslutet till domstol eller annat oberoende och opartiskt organ. beslöt EG och dess medlemsstater att ratificera Kyoto- protokollet. bekräftades den i rådsslutsatser överenskomna interna fördelningen av EU:s åtagande (börde- fördelningen) om utsläppsreduktioner, i ett legalt bindande beslut. Åtagandet innebär att EG totalt ska minska sina totala utsläpp av växthusgaser i genomsnitt jämfört med . Den interna bördefördelningen ger möjlighet att öka sina utsläpp . Kommissionens förslag till direktiv om utsläppsrätter har varit föremål för förhandlingar . Förslaget innebär att ett system för handel med utsläppsrätter, som framförallt omfattar större industrier och anläggningar för energi- produktion ska sjösättas . En gemensam ståndpunkt uppnåddes vid rådsmöte , se rubrik 40.3.1. Beslut i FN:s miljöprogram, , om stärkt internationell miljöförvaltning FN:s miljöprogram höll sitt sjunde extra styrelsemöte i , I mötet ingick det tredje årliga miljöminister- forumet (, GMEF). frågan var att anta beslut om att stärka den internationella miljö- Frågan hade på EU:s initiativ förhandlats vid en serie Överenskommelserna i innebär att GMEF placeras i en tydlig ledande policyroll inom den internationella , att en frivillig, indikativ fördelningsskala för medlemsländernas bidrag till inrättas samt att samverkan inom Resultatet innebar ett steg framåt, dock inte så långt som EU hade önskat, särskilt inte på det har emellertid flera EU-länder kraftigt höjt sitt bidrag till . Världstoppmötet i utgjorde ett tillfälle för att föra fram den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling. initiativ verkade EU framgångsrikt för att skulle få särskilt ansvar för genomförande av de överenskommelser som träffades vid världstopp- mötet när det gäller ett tioårigt ramverk av handlingsprogram för hållbara Skr. 2002/03:60 konsumtions- och produktionsmönster samt att utarbeta en global Global kemikaliestrategi samt globalt arbete med kvicksilver