prop · GR032 · 2003-09-30 00:00:00 — Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra för- fattningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv . De skall underrätta kom- missionen om detta. När en medlemsstat beslutar om dessa föreskrifter skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv fastställa. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna tex- terna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Kom- missionen skall underrätta övriga medlemsstater om detta. Detta direktiv träder i kraft som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. L 327/22 Europeiska gemenskapernas officiella tidning INFORMATION SOM KRÄVS FÖR FÖRTECKNINGEN ÖVER BEHÖRIGA MYNDIGHETER I enlighet med artikel 3.8 skall medlemsstaterna tillhandahålla följande information om alla behöriga myndigheter inom vart och ett av sina avrinningsdistrikt, samt den del av varje internationellt avrinningsdistrikt som är belägen på deras territorier. i) D e n b e h ö r i g a m y n d i g h e t e n s n a m n o c h a d r e s s Officiellt namn och adress för den myndighet som anges i artikel 3.2. ii)A v r i n n i n g s d i s t r i k t e t s g e o g r a f i s k a u t s t r ä c k n i n g Namnen på de viktigaste floderna inom avrinnings- distriktet, tillsammans med en detaljerad beskrivning av avrinningsdistriktets gränser. Denna information bör i så stor utsträckning som möjligt vara tillgänglig för införande i ett geografiskt informationssystem (GIS) och/eller i kommissionens geografiska informationssystem (GISCO). B e h ö r i g m y n d i g h e t s r ä t t s l i g a s t ä l l n i n g En beskrivning av behörig myndighets rättsliga ställning och, där detta är relevant, en sammanfattning eller ett exemplar av dess stadgar, den handling genom vilken myndighe- ten upprättats eller motsvarande rättsliga dokument. A n s v a r En beskrivning av varje behörig myndighets rättsliga och administrativa ansvar och av dess roll inom M e d l e m s k a p I de fall den behöriga myndigheten agerar som samordnande organ för andra behöriga myndig- heter krävs en förteckning över dessa organ tillsammans med en sammanfattning av de institutionella förbindelser som upprättas för att sköta samordningen. I n t e r n a t i o n e l l a f ö r b i n d e l s e r I de fall ett avrinningsdistrikt sträcker sig över fler än en medlemsstats territorium eller inkluderar en icke-medlemsstats territorium, krävs en sammanfattning av de institutionella förbin- delser som upprättas för att sköta samordningen. Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 327/23 1.1Karakterisering av typ av ytvattenförekomster Medlemsstaterna skall fastställa ytvattenförekomsternas lokalisering och gränser och genomföra en första karakterisering av alla sådana förekomster i enlighet med följande metod. För denna första karakterisering får medlemsstaterna sammanföra ytvattenförekomsterna i grupper. i)Det skall fastställas till vilken av följande ytvattenkategorier floder, sjöar, vatten i övergångszon eller kustvatten ytvattenförekomsterna inom avrinningsdistriktet hör, eller om förekomsten utgörs av en konst- gjord eller en kraftigt modifierad ytvattenförekomst. ii)För varje ytvattenkategori skall de relevanta ytvattenförekomsterna inom avrinningsdistriktet differentieras efter typ. Dessa typer är de som definieras med användning av antingen system A eller system B enligt avsnitt 1.2. iii)Om system A används skall ytvattenförekomsterna inom avrinningsdistriktet först delas in i tillämpliga ekoregioner i enlighet med de geografiska områden som fastställs i avsnitt 1.2 nedan och som framgår av den relevanta kartan i bilaga XI. Vattenförekomsterna inom varje ekoregion skall sedan differentieras efter typ av ytvattenförekomst i enlighet med de deskriptorer som anges i tabellerna för system A. iv)Om system B används måste medlemsstaterna uppnå minst samma differentieringsnivå som skulle ha uppnåtts med användning av system A. Ytvattenförekomsterna inom avrinningsdistriktet skall följaktligen differentieras efter typ med användning av värdena för de obligatoriska deskriptorerna och de tilläggs- deskriptorer, eller den kombination av deskriptorer, som erfordras för att säkerställa att de typspecifika biologiska referensförhållandena kan härledas på ett tillförlitligt sätt. v)När det gäller konstgjorda och kraftigt modifierade ytvattenförekomster skall differentiering företas i enlig- het med deskriptorerna för den ytvattenkategori som mest liknar den aktuella kraftigt modifierade eller konstgjorda vattenförekomsten. vi)Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna en eller flera kartor (i GIS-format) över den geografiska lokaliseringen av typer som överensstämmer med den differentieringsnivå som erfordras enligt system A. 1.2Ekoregioner och typer av ytvattenförekomster 1.2.1 F l o d e r De ekoregioner som framgår av karta A i bilaga XI hög: > 800 m medelhög: 200 800 m lågland: < 200 m Storlekstypologi baserad på tillrinningsområdet Medelstor: > 100 Stor: >1 000 Mycket stor: > L 327/24 Europeiska gemenskapernas officiella tidning Fysikaliska och kemiska faktorer som bestämmer karakteristika för floden eller del av floden och följaktligen den biologiska populationens struktur och sammansättning avstånd från flodens källa flödesenergi (funktion av flöde och fallhöjd) huvudflodbäddens förlopp och form vattenförings-(flödes)kategori transport av fasta partiklar syraneutraliserande förmåga (ANC) 1.2.2 S j ö a r De ekoregioner som framgår av karta A i bilaga XI hög: > 800 m medelhög: 200 800 m lågland : < 200 m Djuptypologi baserad på medeldjupet Storlekstypologi baserad på ytan Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 327/25 Fysikaliska och kemiska faktorer som bestämmer sjöns karakteristika och följaktligen den biologiska populationens struktur och sammansättning blandningskarakteristik (t.ex. monomiktisk, dimiktisk, polymiktisk) syraneutraliserande förmåga (ANC) 1.2.3V a t t e n i ö v e r g å n g s z o n Följande regioner enligt karta B i bilaga XI < 0,5: sötvatten 0,5 < 5 : oligohalin 5 < 18 : mesohalin 18 < 30 : polyhalin 30 < 40 : euhalin < 2 m: liten tidvattennivåskillnad 2 4 m: mediär tidvattennivåskillnad > 4 m: stor tidvattennivåskillnad L 327/26 Europeiska gemenskapernas officiella tidning Fysikaliska och kemiska faktorer som bestämmer karakteristika för vatten i övergångszon och följaktligen den biologiska populationens struktur och sammansättning 1.2.4 K u s t v a t t e n Följande enligt karta B i bilaga XI < 0,5: sötvatten 0,5 < 5 : oligohalin 5 < 18 : mesohalin 18 < 30 : polyhalin 30 < 40 : euhalin grunt vatten: < 30 m medeldjupt: 30 200 m djupt: > 200 m Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 327/27 Fysikaliska och kemiska faktorer som bestämmer kustvattnets karakteristika och följaktligen den biologiska populationens struktur och sammansättning uppehållstid (slutna vikar) 1.3Fastställande av de typspecifika referensförhållandena för typer av ytvattenförekomster i)För varje typ av ytvattenförekomst som har karakteriserats i enlighet med avsnitt 1.1 skall typspecifika hydromorfologiska och fysikalisk-kemiska förhållanden fastställas som anger värdena för de hydromorfolo- giska och fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorerna enligt avsnitt 1.1 i bilaga V för denna typ av ytvatten- förekomst vid hög ekologisk status enligt definitionen i relevant tabell i avsnitt 1.2 i bilaga V. Typspecifika biologiska referensförhållanden skall fastställas som anger värdena för de biologiska kvalitetsfaktorer som anges i avsnitt 1.1 i bilaga V för denna typ av ytvattenförekomst vid hög ekologisk status enligt aktuell tabell i avsnitt 1.2 i bilaga V. ii)När de förfaranden som anges i detta avsnitt tillämpas på kraftigt modifierade eller konstgjorda ytvatten- förekomster skall hänvisningar till hög ekologisk status tolkas som hänvisningar till maximal ekologisk potential som den definieras i tabell 1.2.5 i bilaga V. Värdena för maximal ekologisk potential för en vattenförekomst skall ses över . iii)De typspecifika förhållandena enligt punkterna i och ii och typspecifika biologiska referensförhållanden kan antingen vara volymbaserade, eller grundas på modellberäkningar, eller härledas genom att en kombination av dessa två metoder används. Där det inte är möjligt att använda dessa metoder får medlemsstaterna använda expertbedömningar för att fastställa sådana förhållanden. När hög ekologisk status med avseende på koncentrationerna av särskilda syntetiska förorenande ämnen fastställs skall detektionsnivåerna vara de som kan uppnås med den teknik som är tillgänglig de typspecifika förhållandena skall fastställas. iv)När det gäller volymbaserade typspecifika biologiska referensförhållanden skall medlemsstaterna upprätta ett nät av referensstationer för varje typ av ytvattenförekomst. Nätet skall innehålla ett så stort antal statio- ner med hög status att en tillräcklig konfidensnivå för värdena för referensförhållandena kan uppnås med hänsyn till variationen hos värdena för de kvalitetsfaktorer som svarar mot hög ekologisk status för den aktuella typen av ytvattenförekomst och den teknik för modellberäkning som tillämpas enligt punkt v. v)Typspecifika biologiska referensförhållanden baserade på modellberäkningar kan härledas genom att använda antingen predikativa modeller eller metoder som utgår från historiska data. I metoderna skall historiska, paleologiska och andra tillgängliga data användas och en tillfredsställande konfidensnivå för värdena för referensförhållandena skall uppnås för att säkerställa att de förhållanden som sålunda härleds är konsekventa och gäller för varje typ av ytvattenförekomst. L 327/28 Europeiska gemenskapernas officiella tidning vi)Där det för en typ av ytvattenförekomst inte är möjligt att fastställa tillförlitliga typspecifika referensförhål- landen för en kvalitetsfaktor beroende på den, inte bara på grund av årstidsvariationer, stora naturliga varia- tionen i denna faktor, får denna faktor undantas från bedömningen av ekologisk status för denna typ av ytvattenförekomst. Medlemsstaterna skall i så fall i förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet ange skälen till att denna faktor undantagits. Medlemsstaterna skall samla in och bevara information om typ och omfattning av den betydande antropogena påverkan som ytvattenförekomsterna i varje avrinningsdistrikt kan komma att utsättas för, i synnerhet: Uppskattning och identifiering av betydande förorening från punktkällor särskilt genom ämnen som förtecknas i bilaga VIII från tätorts-, industri-, jordbruks- och andra anläggningar och verksamheter, bland annat på grund- val av uppgifter som har samlats in i enlighet med i)artiklarna 15 och 17 i direktiv /271/EEG, ii)artiklarna 9 och 15 i direktiv /61/EG (1), och, när det gäller den första förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet, iii)artikel 11 i direktiv /464/EEG, och iv)direktiv /440/EEG, 76/160/EEG (2), 78/659/EEG och 79/923/EEG (3). Uppskattning och identifiering av betydande förorening från diffusa källor särskilt genom ämnen som förteck- nas i bilaga VIII från tätorts-, industri,-, jordbruks- och andra anläggningar och verksamheter, bland annat på grundval av uppgifter som har samlats in i enlighet med i)artiklarna 3, 5 och 6 i direktiv /676/EEG (4), ii)artiklarna 7 och 17 i direktiv /414/EEG, iii)direktiv /8/EG, och, när det gäller den första förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet, iv) direktiv /440/EEG, 76/160/EEG, 76/464/EEG, 78/659/EEG och 79/923/EEG. Uppskattning och identifiering av betydande vattenuttag för användning i tätorter, industrier, jordbruk och för andra användningsområden, inbegripet årstidsvariationer och total årlig efterfrågan, samt vattenförluster i distri- butionssystemen. Uppskattning och identifiering av konsekvenserna av betydande flödesreglering, inbegripet överföring och avled- ning av vatten, på totala flödeskarakteristika och vattenbalanser. Identifiering av betydande morfologiska förändringar av vattenförekomster. Uppskattning och identifiering av andra betydande antropogena effekter på ytvattenstatusen. Uppskattning av markanvändningsmönster, inbegripet identifiering av de viktigaste tätorts-, industri- och jordbruksområdena och, i tillämpliga fall fiskeriverksamhet och skogar. Medlemsstaterna skall genomföra en bedömning av hur känslig ytvattenförekomsternas status är för den påverkan som har angivits ovan. (1) EGT L 135, 30.5.1991, s. 40. Direktivet senast ändrat genom direktiv /15/EG (EGT L 67, , s. 29). (2) EGT L 31, , s. 1. Direktivet senast ändrat genom anslutningsakt. (3) EGT L 281, 10.11.1979, s. 47. Direktivet senast ändrat genom direktiv /692/EEG (EGT L 377, 31.12.1991, s. 48). (4) EGT L 375, 31.12.1991, s. 1. Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 327/29 Medlemsstaterna skall använda den information som samlats in enligt ovan, och all annan relevant information inbegripet befintliga miljöövervakningsdata, för att genomföra en bedömning av sannolikheten att ytvattenföre- komster inom avrinningsdistriktet inte kommer att uppfylla de miljökvalitetsmål som enligt artikel 4 ställs upp för förekomsterna. Medlemsstaterna får använda modelleringsteknik som hjälp vid en sådan bedömning. För de förekomster där det finns risk för att kvalitetsmål avseende miljön inte kommer att uppfyllas skall där så är lämpligt en ytterligare karakterisering genomföras för att optimera utformningen av både de övervaknings- program som krävs enligt artikel 8 och de åtgärdsprogram som krävs enligt artikel 11. Medlemsstaterna skall genomföra en första karakterisering av alla grundvattenförekomster för att bedöma deras användning och i vad mån det finns risk för att de inte uppfyller målen för varje grundvattenförekomst enligt artikel 4. Vid denna första karakterisering får medlemsstaterna sammanföra grundvattenförekomsterna i grupper. I denna analys kan befintliga hydrologiska, geologiska, pedologiska markanvändnings-, utsläpps-, uttags- och andra data användas, men den skall identifiera grundvattenförekomstens/-förekomsternas lokalisering och gränser, den påverkan som varje grundvattenförekomst kan komma att utsättas för, däri inbegripet punktkällor för föroreningar, den allmänna karaktären hos överliggande skikt i det tillrinningsområde från vilket grundvattenbildningen sker, de grundvattenförekomster som har direkt beroende ytvattenekosystem eller terrestra ekosystem. Efter denna första karakterisering skall medlemsstaterna genomföra en ytterligare karakterisering av de grundvattenförekomster eller grupper av förekomster som identifierats vara utsatta för risker för att göra en mer noggrann bedömning av vad dessa risker innebär och att fastställa sådana åtgärder som krävs enligt artikel 11. Denna karakterisering skall därför innefatta relevanta uppgifter om konsekvenserna av mänsklig verksamhet och, om det är relevant, uppgifter om geologiska karakteristika för grundvattenförekomsten inbegripet utsträckning och typ av geologiska enheter, hydrogeologiska karakteristika för grundvattenförekomsten inbegripet hydraulisk konduktivitet, porositet och inneslutning, karakteristika för de ytliga avlagringarna och jordarna i det tillrinningsområde från vilket grundvattenbild- ningen sker, inbegripet tjocklek, porositet, hydraulisk konduktivitet och absorptionsegenskaper för dessa avlagringar och jordar, stratifieringskarakteristika för grundvattnet inom grundvattenförekomsten, en inventering av de förbundna ytsystem, inbegripet terrestra ekosystem och ytvattenförekomster, som grundvattenförekomsten är dynamiskt förbunden med, L 327/30 Europeiska gemenskapernas officiella tidning uppskattningar av riktningar och vattenutbytesgrad mellan grundvattenförekomsten och de därmed förbundna ytsystemen, och tillräckliga uppgifter för att beräkna det långfristiga årsgenomsnittet för den totala grundvattenbildningen, karakterisering av grundvattnets kemiska sammansättning, inbegripet angivande av bidragen från mänsklig verksamhet. Medlemsstaterna får använda typologier för karakterisering av grundvatten när de upprättar de naturliga bakgrundsnivåerna för dessa grundvattenförekomster. 2.3Översyn av de konsekvenser som mänsklig verksamhet har för grundvattnet För sådana grundvattenförekomster som överskrider gränsen mellan två eller flera medlemsstater, eller för vilka det vid den första karakteriseringen enligt punkt 2.1 ovan fastställdes att det finns risk för att de inte uppfyller de mål som fastställts för varje förekomst enligt artikel 4, skall, om det är relevant, följande information samlas in och bevaras för varje grundvattenförekomst: a)Lokaliseringen av punkter i grundvattenförekomsten som används för uttag av vatten med undantag av punkter för uttag av vatten som ger mindre än per dag i genomsnitt, eller punkter för uttag av vatten avsett som dricksvatten och som ger mindre än per dag i genom- snitt eller betjänar mindre än 50 personer. b)Det genomsnittliga uttaget från sådana punkter. c)Den kemiska sammansättningen hos det vatten som tas ut från grundvattenförekomsten. d)Lokalisering av punkter i grundvattenförekomsten dit vatten tillförs direkt. e)Storleken på tillflödet vid sådana punkter. f)Den kemiska sammansättningen av det vatten som tillförs grundvattenförekomsten. g)Markanvändningen i det eller de tillrinningsområden som grundvattenbildningen sker ifrån, inbegripet föroreningar och antropogena förändringar i tillflödeskarakteristika, till exempel avledning av regnvatten och avrinning genom marktätning, konstgjord infiltration, uppdämning eller dränering. 2.4Översyn av förändringarnas konsekvenser för grundvattennivån Medlemsstaterna skall även fastställa för vilka grundvattenförekomster det enligt artikel 4 kan fastställas mindre stränga mål efter det att följande effekter på förekomstens status har beaktats: i)Ytvatten och därmed sammanhängande terrestra ekosystem. ii)Vattenreglering, skydd mot översvämningar och markdränering. iii)Mänsklig utveckling. 2.5Översyn av konsekvenserna av föroreningar på grundvattenkvaliteten Medlemsstaterna skall fastställa för vilka grundvattenförekomster det enligt artikel 4.5 skall uppställas mindre stränga mål, där grundvattenförekomsten som en konsekvens av mänsklig verksamhet, enligt artikel 5.1, är så förorenad att det är omöjligt eller orimligt dyrt att uppnå god kemisk grundvattenstatus. Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 327/31 Den ekonomiska analysen skall innehålla tillräcklig och tillräckligt detaljerad information (med beaktande av kostnaden för att samla in de relevanta uppgifterna) för att det skall vara möjligt att göra a)de relevanta beräkningarna för att i enlighet med artikel 9 beakta principen om täckning av kostnaderna för vat- tentjänster med hänsyn till långsiktiga försörjnings- och behovsprognoser avseende vattnet i avrinningsdistriktet och, om nödvändigt uppskattningar av de volymer, priser och kostnader som är förenade med vattentjänster, och uppskattningar av relevanta investeringar, däri inbegripet prognoser för sådana investeringar, b)bedömningar av den mest kostnadseffektiva kombination av åtgärder när det gäller vattenanvändningen som skall ingå i det åtgärdsprogram som avses i artikel 11, på grundval av uppskattningar av de potentiella kostnaderna för sådana åtgärder. L 327/32 Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1.Det register över skyddade områden som krävs enligt artikel 6 skall omfatta följande typer av skyddade områden: i)Områden som enligt artikel 7 fastställts för uttag av vatten som är avsett att användas som dricksvatten. ii)Områden som har fastställts för skydd av ekonomiskt betydelsefulla vattenlevande djur- eller växtarter. iii)Vattenförekomster som fastställts som rekreationsvatten, inklusive områden som fastställts som badvatten enligt direktiv /160/EEG. iv)Områden som är känsliga för näringsämnen, inklusive områden som fastställts som sårbara enligt direktiv /676/EEG och områden som fastställts som känsliga områden enligt direktiv /271/EEG. v)Områden som har fastställts för skydd av livsmiljöer eller arter där bevarandet eller förbättrandet av vattnets status är en viktig faktor för deras skydd, inklusive relevanta Natura 2000 områden som fastställts enligt direk- tiv 92/43/EEG (1) och direktiv /409/EEG (2). 2.I den sammanfattning av registret som skall ingå i förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet skall ingå kartor, som visar var varje skyddat område är beläget, och en beskrivning av den gemenskapslagstiftning, den nationella eller den lokala lagstiftning i enlighet med vilken de blivit förklarade som sådana. (1) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7. Direktivet senast ändrat genom direktiv /62/EG (EGT L 305, 8.11.1997, s. 42). (2) EGT L 103, 25.4.1979, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv /49/EG (EGT L 223, , s. 9). Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 327/33 1.1Kvalitetsfaktorer för klassificeringen av ekologisk status 1.1.1F l o d e r 1.1.2S j ö a r 1.1.3V a t t e n i ö v e r g å n g s z o n 1.1.4K u s t v a t t e n 1.1.5K o n s t g j o r d a e l l e r k r a f t i g t m o d i f i e r a d e v a t t e n f ö r e k o m s t e r 1.2Normativa definitioner för klassificering av ekologisk status D e f i n i t i o n h ö g , m å t t l i g e k o l o g i s k s t a t u s f l o d e r D e f i n i t i o n h ö g , m å t t l i g e k o l o g i s k s t a t u s s j ö a r D e f i n i t i o n h ö g , m å t t l i g e k o l o g i s k s t a t u s v a t t e n i ö v e r g å n g s z o n D e f i n i t i o n h ö g , m å t t l i g e k o l o g i s k s t a t u s k u s t v a t t e n D e f i n i t i o n a v m a x i m a l , g o d o c h m å t t l i g e k o l o g i s k p o t e n t i a l f ö r k o n s t g j o r d a e l l e r k r a f t i g t m o d i f i e r a d e v a t t e n f ö r e k o m s t e r F ö r f a r a n d e f ö r m e d l e m s s t a t e r n a s f a s t s t ä l l a n d e a v k e m i s k a m i l j ö - k v a l i t e t s n o r m e r 1.3Övervakning av ekologisk status och kemisk status för ytvatten 1.3.1U t f o r m n i n g a v d e n k o n t r o l l e r a n d e ö v e r v a k n i n g e n 1.3.2U t f o r m n i n g a v d e n o p e r a t i v a ö v e r v a k n i n g e n 1.3.3U t f o r m n i n g a v d e n u n d e r s ö k a n d e ö v e r v a k n i n g e n 1.3.4Ö v e r v a k n i n g s f r e k v e n s 1.3.5T i l l ä g g s k r a v p å ö v e r v a k n i n g a v s k y d d a d e o m r å d e n 1.3.6N o r m e r f ö r ö v e r v a k n i n g a v k v a l i t e t s f a k t o r e r 1.4Klassificering och redovisning av ekologisk status 1.4.1J ä m f ö r b a r h e t f ö r b i o l o g i s k a ö v e r v a k n i n g s r e s u l t a t R e d o v i s n i n g ö v e r v a k n i n g s r e s u l t a t k l a s s i f i c e r i n g e k o l o g i s k s t a t u s o c h e k o - l o g i s k p o t e n t i a l R e d o v i s n i n g ö v e r v a k n i n g s r e s u l t a t k l a s s i f i c e r i n g k e m i s k s t a t u s 2.1.1P a r a m e t e r f ö r k l a s s i f i c e r i n g a v k v a n t i t a t i v s t a t u s 2.1.2D e f i n i t i o n a v k v a n t i t a t i v s t a t u s 2.2Övervakning av grundvattnets kvantitativa status 2.2.1N ä t f ö r ö v e r v a k n i n g a v g r u n d v a t t e n n i v å n 2.2.2T ä t h e t m e l l a n ö v e r v a k n i n g s s t a t i o n e r n a 2.2.3Ö v e r v a k n i n g s f r e k v e n s 2.2.4T o l k n i n g o c h r e d o v i s n i n g a v g r u n d v a t t n e t s k v a n t i t a t i v a s t a t u s L 327/34 Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2.3.1P a r a m e t r a r f ö r b e s t ä m n i n g a v g r u n d v a t t n e t s k e m i s k a s t a t u s 2.3.2 D e f i n i t i o n a v g o d k e m i s k s t a t u s h o s g r u n d v a t t n e t 2.4Övervakning av grundvattnets kemiska status 2.4.1N ä t e t f ö r ö v e r v a k n i n g a v g r u n d v a t t n e t 2.4.2K o n t r o l l e r a n d e ö v e r v a k n i n g