prop · GQ0340 · 2003-01-16 00:00:00 — Bestämmelserna i 3 kap. 6 § andra stycket, 7 § andra stycket, 11 § tredjestycket, 14 § andra stycket och 15 § tredje stycket samt 4 kap. 10 § tredjestycket i deras nya lydelse tillämpas på sådana tvister, i vilka ansökan kommitin till nätmyndigheten eller senare.Tidigare ingick 3 kap. 11 a § bland de uppräknade paragraferna. Då denparagrafen nu upphävs har den tagits bort från uppräkningen i den aktuellapunkten.7.6Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)17 kap.4 §Genom tillägget tydliggörs att 97-procentsregeln inte är tillämplig påelcertifikat.22 a §I en ny paragraf slås fast att elcertifikaten skall behandlas som lager förcertifikatberättigade producenter, samt för den som är kvotpliktig. Vidbeskattningen får elcertifikaten tas upp till det lägsta av anskaffningsvärdetoch verkliga värdet även om de tas upp till högre värde i räkenskaperna. Avhuvudregeln i 17 kap. 3 § följer att elcertifikaten utgör lager för den sombedriver värdepappersrörelse. För övriga näringsidkare torde certifikaten utgöra en kapitaltillgång.7.7Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer ochkontrolluppgifter11 kap.12 och 13 §§I bestämmelserna föreslås att kontrolluppgift skall lämnas om innehav ochavyttring av elcertifikat. När det gäller innehavet är det uppgift om antaletinnehavda certifikat vid årets utgång som skall lämnas. Uppgifterna, som skalllämnas för fysiska personer och dödsbon, kommer att kunna förtryckas isjälvdeklarationerna. När det gäller avyttring av elcertifikat är det uppgift om antalet avyttrade certifikat och försäljningspriset. Även i det här falletskall uppgifterna lämnas för fysiska personer och dödsbon. Det är Affärsverketsvenska kraftnät som skall lämna kontrolluppgifterna. kommeratt ha tillgång till uppgifterna i elcertifikatsregistret. Svenska kraftnätskall, i egenskap av kontoförande myndighet, kontoföra alla elcertifikat påcertifikatkonton i ett elcertifikatregister. När ett elcertifikat har överlåtits skall detta, efter ansökan till , registreras i registret. Iansökan skall uppgift bl.a. lämnas om försäljningspriset. Svenska kraftnätkommer däremot inte ha kännedom om eventuell försäljningsprovision el. dyl. I de fall överlåtaren har haft sådana kostnader måste han eller hon själv redovisadem i sin självdeklaration.Sammanfattning av slutbetänkande Handel medelcertifikat - ett nytt sätt att främja el från förnybara energikällor (SOU2001:77)föreslår att ett kvotbaserat svenskt certifikatsystem föratt främja elproduktion från förnybara energikällor införs den 1 januari 2003.Den s.k. kvotplikten åläggs formellt slutkunderna. I de fall slutkunden inteaktivt väljer att fullgöra sin kvotplikt övergår kvotplikten till slutkundenselleverantör. Utredningen föreslår följande principer för certifikatsystemet:* Kvotplikten fastställs och däremellan. Kvotenuttrycks i andelar av totalt använd elenergi. * Inriktningsmålet föreslås vara en ökning av elproduktion en från förnybaraenergikällor med . Ungefär hälftenbedöms komma från expansion av existerande produktion och hälften från nyaanläggningar.Följande elproduktionsanläggningar föreslås vara certifikatberättigade om deuppfyller kravet att el produceras från förnybara energikällor och de uppfylleruppställda miljökriterier, inklusive uppställda bränslekrav, där el producerasmed hjälp av1. vindkraft,2. solenergi,3. geotermisk energi,4. vissa typer av biobränsle,5. vågenergi,6. vattenkraft i befintliga anläggningar som vid lagens ikraftträdande kanleverera en effekt om högst ,7. vattenkraft i anläggningar vilka inte varit i drift efter men som tas i drift efter lagens ikraftträdande,8. ökad installerad effekt i befintliga vattenkraftanläggningar i denutsträckning som effekten ökas genom åtgärder som vidtagits efter den 1 juli2002, samt9. vattenkraft som producerats i anläggningar vilka tas idrift efter den 1 juli 2002.Om flera sådana anläggningar som avses i sjätte punkten är belägna i närheten av varandra och gemensamt matar in el på ledningsnätet, ska anläggningarna ansessom separata anläggningar.Om särskilda skäl föreligger får , efter ansökan frånanläggningens innehavare, besluta att el som producerats i annanvattenkraftsanläggning än sådan som avses i punkt sex ska berättiga innehavarentill certifikat. De särskilda skälen är av två slag, dels om vissamyndighetsbeslut lett till att anläggningen blir ekonomiskt olönsam dels omvissa kostsamma investeringar i anläggningar mindre än 15 MW lett till attdriften blivit olönsam.Som ett resultat av de överväganden vi gjort föreslår utredningen följandekvotutveckling:År 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010Kvot 0,064 0,076 0,095 0,114 0,128 0,139 0,146 0,153Kvotperioden är ett kalenderår. Det finns möjlighet att "spara" certifikat förden kvotpliktige som vid kvotperiodens slut har flera certifikat än som behöverredovisas. Ett certifikat har obegränsad giltighetstid. Utredningen har bedömtde fördelar som en obegränsad giltighetstid har, för att få maximal likviditetoch för att kunna motverka svängningar mellan torrår och våtår, väga tyngre ännackdelarna.Skattenedsättningskommittén2 väntas slutföra sitt arbete . När den har slutfört sitt arbete finns förutsättningar att mot bakgrund av kommitténsresultat göra en helhetsbedömning av de framtida villkoren för den elintensivaindustrin med avseende på den samlade belastningen av skatter, avgifter ochkvotplikt. I en sådan helhetsbedömning bör även ingå en analys av avgränsningenav elintensiv industri där de samlade förutsättningarna tillåts påverkaavgränsningen.Tills en sådan samlad bedömning kan göras föreslås att anläggningar inomelintensiv industri (massa- och pappersindustri, kemisk industri, stål- ochmetallverk samt gruvindustri) med en abonnemangseffekt överstigande 10 MWtilldelas kvotplikten noll.En sanktionsavgift införs, vars uppgift är att vara straffet för ej uppfylldkvotplikt. utgör sanktionen ett pristak för certifikaten och därmedett slags konsumentskydd. Sanktionen för ej fullgjord kvotplikt ska utgöras aven avgift per uteblivet certifikat (kvotpliktsavgift) som för varje kvotperiod(kalenderår) ska uppgå till av det volymvägda medelvärdet avcertifikatpriset som föregår senaste inlämningsdagför uppfyllande av kvotplikten. Denna senare tidpunkt är året efterkvotperiodens (kalenderår) utgång. Sanktionsavgiften avseende ska dock ej överstiga /certifikat. Den högsta gränsen för sanktionsavgiftenfrån och med och framåt ska förslagsvis bestämmas av under år2005.Dessutom införs en avtagande prisgaranti (golv). Prisgarantin utgör under introduktionsfasens en statlig garanti förproducenter av el från förnybara energikällor om att erhålla ett lägsta pris för sina certifikat. Prisgarantin avtrappas enligt följandetabell:Garantinivå, kr per certifikat.År Garanti (golv)2003 602004 502005 402006 302007 202008- 0Däremot ser utredningen ej något behov av ett golv på lång sikt.Under den inledande femårsperioden införs också en övergångslösning förbefintliga vindkraftverk tagna i drift före . Syftet medövergångsreglerna är att säkerställa produktion från befintliga vindkraftverk,som erhållit investerings- och driftstöd enligt de regler som gäller till ochmed utgången av . Lösningen innebär att de befintliga vindkraftverkenomfattas av följande stöd:Befintliga vindkraftverk tilldelas, intill dess att de uppnår 25 000 ekvivalenta fullasttimmar räknade från verkets driftstart, ett stöd per producerad MWh. Stödet utgår med /MWh , /MWh , /MWh , /MWh samt med /MWh år2007. Den valda mängden fullasttimmar motsvarar normal drifttid.Utredningen bedömer att detta utökade stöd ska innebära att ägarna tillbefintliga vindkraftverk får rimliga återbetalningstider för sina gjordainvesteringar.Vidare föreslås att den nuvarande subventionen av nätkostnader för småskaligaproduktionsanläggningar med en effekt om högst 1 500 kW tas bort. Utredarenföreslår därför att anläggningar som vid lagens ikraftträdande hade sådanavgiftsbefrielse som anges i 4 kap. 10 § ellagen somsträcker sig till och med av tilldelas enersättning som motsvarar en tredjedel av den enligt 3 kap. 9 § lagen omelcertifikat beräknade medelvärdet för ett elcertifikat, dvs. Vid ett genomsnittligt certifikatpris på per certifikat motsvararersättningen /kWh.Inom skattelagstiftningen för elkraft finns en avdragsbestämmelse avseende elsom framställts i en kraftvärmeanläggning och som används för el-, gas-, värme-och vattenförsörjningen i den egna verksamheten. Bestämmelsen i lagen(1994:1776) om skatt på energi 11 kap. 9 § 4 innebär att det finns ett valmellan att göra avdrag för ingående skatt på det bränsle som åtgår förelproduktionen och att göra avdrag för den elkonsumtionsskatt som normalt skulle utgått vid förbrukning i elpannor/värmepumpar, som finns i den egnaverksamheten. Om elproduktionen sker med biobränslen, som inte belastas mednågra bränsleskatter eller med naturgas där bränsleskatten är lägre änelskatten, är det fördelaktigt att välja avdrag för elkonsumtionsskatten.Utredaren föreslår en översyn av avdragsrätten för biobränslen. Denbiobränslebaserade kraftvärmeproduktionen tilldelas enligt förslagetsdefinitioner certifikat och användningen av el inom det egna systemet betraktassom kvotpliktig.Huvudlinjen i utredarens förslag är att alla behov av stöd till elproduktionfrån förnybara energislag om möjligt ska tillgodoses med hjälp avcertifikathandelssystemet och att införande av kompletterande åtgärder måstebetraktas som tidsbegränsade åtgärder.Det kompletterande behov som utredaren främst ser är ett separatteknikutvecklingsstöd, som kan appliceras på tekniker som ligger på enproduktionskostnadsnivå som är för hög för att få tillräckligt stöd genom ettcertifikatsystem. Målet med teknikutvecklingsstödet är att de framtidaproduktionskostnaderna ska komma ned till en nivå, som efter perioden medteknikutvecklingsstöd medger att tekniken ifråga kan fungera kommersiellt inomramen för den ordinarie certifikathandeln. Ett sådant område som kan kommaifråga för teknikutvecklingsstöd är havsbaserad vindkraft, där det finns en stor potential, men där produktionskostnader och förhållanden i övrigt är sådana att det kan krävas en period med stöd till teknikutveckling. Behovet av stöd tillteknikutveckling bör också framkomma i en dialog med den inom området verksammaindustrin.Utredaren bedömer att det nationella systemet för kvotbaserade certifikat börstartas . Det ger då goda möjligheter att dels utveckla detnationella systemet men inte minst att snabbt påbörja dialogen med andra länderför att få till stånd en internationell handel med kvotbaserade certifikat. Även om intresset för och utvecklingen av system för certifikathandel ännu intekommit till samma stadium i och som i och serutredningen en möjlighet att även dessa länder snart kan ingå i en gemensamnordisk certifikathandel. Utvecklingen i , ochNederländerna är också intressant ur harmoniseringssynpunkt. Det system som nuutvecklas där har många element gemensamma med de system som och bygger upp. Den möjlighet som utredaren finner mest näraliggande är, förutom en diskussion med och , en bilateral överenskommelse med Danmark.Harmonisering kan innebära att det svenska regelsystemet behöver justeras.Utredningen har identifierat ett antal internationella initiativ som pågår inomhandel med certifikat. Speciellt intressant är utvecklingen av deninternationella handeln inom RECS, Renewable Energy Certificate System.Simuleringar som utredningen låtit göra pekar på att koldioxidutsläppen minskarbåde i och i till följd av att ett kvotbaserat certifikatsysteminförs i . Förklaringen till minskningen i ligger främst i debränslebyten som uppkommer i den svenska kraftvärmeproduktionen ifjärrvärmesystemen. På nordisk nivå kommer investeringar i avelproduktion från förnybara energikällor att undantränga investeringar avfossilkraft i övriga Norden.Analyserna pekar på att förslaget till certifikatsystem samverkar medprisbildningen på el men på ett sätt som inte stör den nordiska elmarknadensfunktion.De direkta statsfinansiella konsekvenserna av vårt förslag är:* Inkomster från kvotpliktsavgifter* Momsinkomster från certifikatpriset* Utgifter för prisgarantin, det s.k. golvet år 2003-2007* Utgifter för stödet till befintliga vindkraftverk år 2003-2007* Utgifter för stöd till nätkostnader för småskalig elproduktion år 2003-2010* Utgifter för etablering och drift av systemetDe nuvarande stöden i form av investeringsstöd, driftbidrag och miljöbonusgäller t.o.m. utgången av . Det beräknade stödet för uppgår tillca . Enligt direktiven till utredningen ska det föreslagnacertifikatsystemet ersätta nuvarande riktade stöd. Utredningen föreslår därföratt nu gällande investeringsstöd för el till förnybar elproduktion,driftbidraget till småskalig elproduktion samt den s.k. miljöbonusen ersätts med nu föreslaget certifikatsystem från den 1 januari 2003.De myndigheter som främst berörs av förslaget till handel med certifikat ärAffärsverket och . För Svenska kraftnätoch för innebär det föreslagna systemet ett antaltillkommande operativa uppgifter. Eftersom främjandet av el från förnybaraenergikällor genom handel med kvotbaserade certifikat ska ersätta ett antal avdagens stödformer innebär det att vissa arbetsuppgifter som har för nuvarande stödsystem bortfaller. En sammanräkningav myndigheternas resursanspråk visar på en engångskostnad (investering) på15-20 mnkr De årliga kostnaderna för att driva systemet uppgår till ca 7,5 mnkr. Vid ett antaget certifikatpris på per certifikat och enenergiomsättning från el med förnybara energikällor vid mitten av perioden, år2006-2007, på ca motsvar det en årlig totalvolym på 1 200 mnkr.Myndigheternas årliga administrativa kostnad betyder alltså räknat påomsättningen. Finansieringen av berörda myndigheters etablering och drift avsystemet förutsätts ske via anslag.Vårt förslag för att främja el från förnybara energikällor tydliggör kostnadenoch belastar direkt slutkonsument. Med ett antagande om en framtida kvot på och ett certifikatpris på /kWh kommer den genomsnittligacertifikatkostnaden att bli /kWh på all förbrukad elenergi.Sammanfattning av departementspromemorian Lag om elcertifikat (Ds 2002:40)Enligt en lagrådsremiss beslöt regeringen att inhämtaLagrådets yttrande över förslaget till lag om elcertifikat. Lagrådetssammanfattande bedömning av lagförslaget var att lagen om elcertifikat inteborde antas på det föreliggande underlaget, utan bli föremål för ytterligareberedning.Elcertifikatens rättsliga naturEn grundläggande egenskap hos elcertifikaten är att de är bärare av en rättighet mot staten och att de kan omsättas och ha ett marknadsvärde. En följd av dettasynsätt är att elcertifikaten kan bedömas som finansiella instrument. Handel med elcertifikat kan komma att omfattas av ett antal lagar påvärdepappersmarknaden, bl.a. lagen (1991:981) om värdepappersrörelse, lagen(1991:980) om handel med finansiella instrument, lagen (1992:543) om börs- ochclearingsverksamhet och insiderstrafflagen (2001:1086).Bokföringsskyldigheten och redovisningen av elcertifikat följer av de allmännareglerna i bokföringslagen och årsredovisningslagarna tillsammans med denkompletterande normgivningen. Några särskild regler såvitt avser elcertifikatbehöver inte tillskapas i dessa avseenden.Beskattningen av elcertifikaten kan ske med tillämpning av gällandebestämmelser. Hanteringen av elcertifikaten kan komma att fåmervärdesskatterättsliga konsekvenser, som måste bedömas utifrån deförutsättningar som gäller för en viss transaktion. Det ankommer i första handpå de tillämpande myndigheterna att göra dessa bedömningar.ElcertifikatsregisterElcertifikaten skall kontoföras i ett elcertifikatsregistret. Registret skallvara offentligt. Certifikatkonton skall öppnas för certifikatberättigadeproducenter, kvotpliktiga och dem som förvärvar elcertifikat.På certifikatkontona skall olika noteringsåtgärder ske efter ansökan frånöverlåtare, förvärvare, pantsättare och panthavare.Inskränkningar i kontohavarens rätt att förfoga över certifikaten skall noteraspå ett certifikatkonto. Detta gäller pantsättning, konkurs, utmätning, kvarstadoch betalningssäkring av ett elcertifikat och elcertifikaten kan behandlas somall annan egendom i fråga om sådana åtgärder.Utmätning av ett elcertifikat eller en rättighet som är noterad ielcertifikatsregistret skall säkerställas genom en notering ielcertifikatsregistret. Förmånsrätt uppkommer genom en sådan notering.SkadeståndDen som lider skada på grund av tekniskt fel i elcertifikatsregistret skall harätt till ersättning av staten. Ersättningen skall sättas ned med skäligt belopp eller helt falla bort om den skadelidande har medverkat till skadan.En ägare eller rättighetshavare som drabbas av skada till följd av beslut omrättelse i elcertifikatsregistret har rätt till ersättning av staten. En sådanersättning skall dock inte lämnas om den skadelidande med hänsyn till felets art eller andra omständigheter hade bort inse att fel förekommit.Utöver detta gäller bestämmelserna i 48 § personuppgiftslagen (1998:204) omskadestånd vid behandling av personuppgifter enligt den föreslagna lagen omelcertifikat.Lagen om elcertifikat skall träda i kraft den 1 januari 2003.Sammanfattning av svenska kraftnäts skrivelse med hemställan omändring av ellagens bestämmelser om kostnadsunderlaget för stamnätstariffen(N2002/4822/ESB)De europeiska systemoperatörernas samarbetsorganisation, the Association ofEuropean Operators (ETSO), enades om etttariffsystem med syfte att säkerställa att systemoperatörerna kompenseras för de kostnader som orsakas av transitering. Detta ETSO:s kompensationssystem förtransit omfattar tills vidare inte den nordiska marknaden. Däremot omfattastransport mellan den nordiska marknaden och Tyskland.De nordiska stamnätsföretagen bedriver ett arbete inom Nordel med syfte attutforma metoder för att inbördes fördela kostnaderna för transit i de nordiskastamnäten. Stamnätsföretagen har också enats om villkor för att kompensera varandra för de förlustkostnader som orsakas av transit. Dennaförlustkompensering, som regleras närmare i ett särskilt avtal mellan företagen, skall ses som ett första steg på väg mot en fullt utvecklad mekanism förtransitkompensation som också tar hänsyn till behovet av bidrag till att täckakostnader för infrastruktur.ETSO-avtalet innebär att systemoperatörerna betalar in pengar till en gemensampott som omfördelas till systemoperatörerna med avseende på transitvolymen i det enskilda företagets nät. bygger på principen attsystemoperatörerna betalar nettokostnaderna (alt. nettointäkter) direkt tillvarandra. Oavsett konstruktion är en grundläggande fråga hur systemoperatörernaskall finansiera sina kostnader för att medverka i respektive system. En central förutsättning gör att kostnaderna, helt eller delvis, tas ut viastamnätsföretagets/systemoperatörens tariffer.Införandet av ett europeiskt och nordiskt system för transitkompensationaktualiserar behovet av vissa modifieringar i den svenska ellagens bestämmelservad gäller vilka kostnader som får ingå i underlaget för Svenska Kraftnätstariffer. bör i likhet med övriga nordiska och europeiskasystemoperatörer genom nät- och systemavgifter samt eventuella avgifter från dem som exporterar el kunna finansiera de kostnader som verket kan komma att utgesom kompensation för transit- flöden av el genom annat land. tillåterellagens bestämmelser dock inte en sådan ordning.Förslag till lagändringEtt lagtekniskt enkelt sätt att göra det möjligt för att ikostnadsunderlaget för stamnätstariffen låta ingå de kostnader som verket kankomma att ta ut och sedan utge som kompensation för transitflöden av el genomannat land är att ändra 4 kap 9 § ellagen så det av bestämmelsen framgår vilkakostnader som får ligga till grund för stamnätstariffen och hur denna får varautformad. I samband med denna ändring föreslås även att bestämmelsen ändras isin struktur för att göra den mer överskådlig.Lagrådsremissens författningsförslagFörslag till lag om elcertifikatHärigenom föreskrivs följande.1 kap. Ändamål och definitioner m.m.Lagens ändamål1 § Lagens ändamål är att främja produktion av elektricitet med användande avförnybara energikällor (förnybar el). I detta syfte innehåller lagenbestämmelser om dels en rätt för producenter av förnybar el att bli tilldeladeelcertifikat av staten, dels en skyldighet för elanvändare att inneha elcertifikat i förhållande till sin förbrukning av el.Definitioner2 § I denna lag används följande beteckningar med den betydelse som här anges:1. förnybar energikälla: en energikälla som förnyas på naturlig väg,2. elcertifikat: ett av staten utfärdat bevis om att en megawattimme förnybar el har producerats med iakttagande av bestämmelserna i denna lag och iföreskrifter som meddelats med stöd av lagen,3. certifikatberättigad producent: en innehavare av en godkändproduktionsanläggning för förnybar el,4. elleverantör: den som yrkesmässigt levererar el som har producerats av honomsjälv eller av någon annan,5. kvotplikt: en elanvändares skyldighet att innehaelcertifikat i förhållande till sin förbrukning av el under det föregåendekalenderåret (beräkningsåret) och6. hantering av kvotplikt: att köpa elcertifikat, att ge in deklaration tilltillsynsmyndigheten och att inneha elcertifikat iförhållande till sin förbrukning av el under det föregående kalenderåret samt de övriga åtgärder som är förknippade med nämnda uppgifter.Myndigheter3 § Regeringen skall utse två myndigheter som skall handlägga de frågor somenligt denna lag, eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, ligger på tillsynsmyndigheten respektive kontoföringsmyndigheten.2 kap. Förutsättningar för att tilldelas elcertifikatElproduktion som berättigar till elcertifikat1 § Berättigad att bli tilldelad elcertifikat är innehavaren av enproduktionsanläggning där el produceras med användande av en eller flera avföljande förnybara energikällor:1. vindkraft,2. solenergi,3. vågenergi,4. geotermisk energi, eller5. biobränslen, enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillsynsmyndigheten.2 § Berättigad att bli tilldelad elcertifikat är även innehavaren av enproduktionsanläggning där el produceras med användande av vattenkraft, omproduktionen sker i1. en anläggning som var i drift vid utgången av och som då hade eninstallerad effekt som inte är högre än ,2. en anläggning som har tagits ur drift före och som däreftertagits i drift efter utgången av 2002, eller3. en anläggning som tagits i drift första gången efter utgången av 2002.Om flera sådana anläggningar som avses i första stycket 1 finns i närheten avvarandra och gemensamt matar in el på ledningsnätet, skall de anses som separata anläggningar vid tillämpningen av denna lag.Om produktionskapaciteten efter lagens ikraftträdande ökats i en anläggning somvar i drift vid utgången av skall den ökade produktionen av elberättiga innehavaren att bli tilldelad elcertifikat, enligt de närmareföreskrifter som meddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,tillsynsmyndigheten.3 § får i det enskilda fallet bevilja innehavaren av enproduktionsanläggning, där el produceras med användande av vattenkraft och sominte omfattas av bestämmelsen i 2 §, rätt att bli tilldelad elcertifikat om1. ett myndighetsbeslut, eller föreskrifter i annan lag eller förordning harmeddelats, som ställer nya krav på hur verksamheten skall bedrivas eller huranläggningen skall vara utformad och detta innebär att verksamhetens ekonomiskaförutsättningar ändras på ett sådant ingripande sätt att en långsiktigt lönsamproduktion inte kan ske om innehavaren inte tilldelas elcertifikat, eller2. innehavaren i annat fall än som avses i 1 avser att göra omfattandeombyggnader eller andra stora investeringar i anläggningen och dessa är såkostsamma att en långsiktigt lönsam produktion inte kan ske, om innehavaren inte tilldelas elcertifikat.