prop · GQ03101 · 2003-04-03 00:00:00 — I tabellen nedan ges exempel på både skillnader och likheter.Tabell 5.1 Jämförelse mellan resultaträkningen och statsbudgetenResultaträkningenStatsbudgetenSkattIntäkt/inbetalningInbetalningOffentligrättsliga avgifter som redovisas på inkomsttitelIntäktInkomstAvgift av tillfällig natur eller mindre omfattningIntäktUtgiftsreduktion på anslagÖvriga avgifterIntäktIngen påverkan på anslag eller inkomsttitlarErhållna bidrag som används i verksamhetenIntäktIngen påverkan på anslag eller inkomsttitlarTransferering (lämnat bidrag m.m.)Utbetalning/kostnadUtbetalningAvsättningar för framtida åtagandenKostnad (intäkt)Ingen påverkanLöner, varor, tjänster m.m.KostnadUtgiftAndel av företags vinst/förlustIntäkt/kostnad enligt kapitalandels-metodenInkomst vid utdelningOrealiserad valutavinst/-förlustIntäkt/kostnadIngen påverkan SkatterSkatter redovisas i princip när inbetalning sker på statsbudgeten. Iresultaträkning och balansräkning tas dock underskott på skattekonto(debiterade, obetalda belopp) upp som fordran och intäkt, och överskott påskattekonto (odebiterade, betalda belopp) upp som skuld och inte som intäkt,vilket innebär en begränsad periodisering. I kapitel 4 Statsbudgetens utfall,avsnitt 4.2 (tabell 4.7), redovisas skillnaderna mellan skatterna iresultaträkningen och statsbudgeten mer utförligt. Avgifter och bidragI resultat- och balansräkningen redovisas i princip statens samtliga avgifteroch bidrag enligt bokföringsmässiga principer, vilket bl.a. innebär att endastutgifter som avser årets förbrukning redovisas som kostnader iresultaträkningen. På statsbudgeten redovisas endast avgiftsinkomster som berörd myndighet inte får behålla, vanligen avser detta offentligrättsliga avgifter.Därutöver redovisas vanligen de avgiftsinkomster som myndigheter får ta utenligt 4 § avgiftsförordningen (1992:191), dvs. avgifter av tillfällig natureller av mindre värde, som en utgiftsreduktion på anslaget.Övriga avgifter är sådana från offentligrättslig verksamhet och frånuppdragsverksamhet som myndigheten får behålla. Dessa avgifter, liksom bidragsom myndigheten får behålla samt kostnader i den verksamhet som finansieras meddessa medel, redovisas som intäkt/kostnad i resultaträkningen, medan de vanligen inte har någon påverkan på utfallet på enskilda anslag och inkomsttitlar påstatsbudgeten. Nettobetalningar från avgifts- och bidragsfinansierad verksamhetpåverkar dock saldot på myndigheternas räntekonton i RGK och därmed RGK:snettoutlåning, vilket i sin tur påverkar statsbudgeten och statens lånebehov. TransfereringarTransfereringar redovisas när betalning sker (kassamässigt) på statsbudgeten. Iresultaträkningen redovisas de också i huvudsak kassamässigt, menperiodiseringar kan förekomma. Enligt de redovisningsprinciper som tillämpas för transfereringar i staten anses kostnad och utbetalning i de flesta fallsammanfalla. Avsättning för framtida åtagandenI resultaträkningen redovisas förändringen av avsättningar för åtaganden somleder till utgifter som kostnad, medan statsbudgeten belastas förstnär utgiften uppstår, dvs. i praktiken vanligen när betalning sker. Löner, varor och tjänster m.m.Löner, varor och tjänster och andra driftkostnader redovisas utgiftsmässigt,dvs. vid anskaffningstillfället, på statsbudgeten, medan endast utgifter förförbrukning redovisas som kostnader i resultaträkningen. Andel av företags vinst/förlustAndelar i dotter- och intresseföretag redovisas enligt den s.k.kapitalandelsmetoden, vilket innebär att statens andel av företagensvinster/förluster redovisas som en intäkt/kostnad i resultaträkningen. Påstatsbudgeten redovisas en inkomst först när staten erhåller utdelning från ettföretag. Orealiserad valutavinst/förlust och upplupen räntekostnadRäntor på statsskulden redovisas på olika sätt på statsbudgeten och iresultaträkningen. Orealiserade valutaförluster och upplupna räntekostnader förnollkupongobligationer påverkar exempelvis resultaträkningen, men intestatsbudgeten. Korrigeringsposter på statsbudgetenFör att komma fram till statsbudgetens saldo, som motsvarar statens lånebehov,har två poster införts på statsbudgeten som inte har någon motsvarighet iresultaträkningen: nettoutlåning och Kassamässig korrigering. RGK lånar bl.a. ut medel till statliga investeringar som inte finansieras viaanslag. Dessutom placerar myndigheter överskottslikviditet i RGK.Nettobetalningsströmmarna från denna verksamhet redovisas på en egen rad påstatsbudgeten som benämns nettoutlåning. Den kassamässigakorrigeringen utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot av utfallet påstatsbudgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- ochutbetalningar över statsverkets checkräkning. Eliminering av interna mellanhavandenNär resultat- och balansräkningen konsolideras elimineras samtliga internatransaktioner inom staten. I inkomsterna på statsbudgeten ingår sociala avgifter för statens anställda och anslagen belastas med motsvarande utgifter. Detmedför att den del av sociala avgifter som inte överförs till AP-fonderna ärbruttoredovisad på statsbudgeten, men eliminerad i resultaträkningen.Redovisningen av statens lokalkostnader skiljer sig åt mellan statsbudgeten ochresultaträkningen. Interna hyresintäkter från och elimineras mot myndigheters lokalkostnader i resultaträkningen.På statsbudgeten belastas anslagen med internt fakturerade hyror. Detsammagäller andra avgifter för köp och försäljning mellan myndigheter. Statsbudgetens anslag belastas med intern fakturering, men i resultaträkningen eliminerasdessa kostnader liksom motsvarande intäkter.5.3 Härledning av statsbudgetens saldo från resultaträkningenAv föregående avsnitt framgår att det finns väsentliga skillnader mellanresultaträkningen och statsbudgeten och att det därför inte är möjligt att påett heltäckande sätt skapa jämförelse mellan enskilda rader i statsbudgetensutfall respektive i resultaträkningen eller i finansieringsanalysen.Eftersom det finns ett samband mellan utgifter/inkomster, kostnader/intäkter och betalningar är det möjligt att utifrån resultaträkningen viafinansieringsanalysens saldo (nettoamortering av statens lån) komma fram tillstatsbudgetens saldo. Följande tabell har tagits fram för att förklara sambanden mellan resultaträkningens saldo, finansieringsanalysens saldo ochstatsbudgetens saldo (statens lånebehov). För att komma från resultaträkningenssaldo fram till statsbudgetens saldo måste flera justeringar göras. De kangrupperas enligt följande:* justeringar för transaktioner i resultaträkningen som ej medför betalningar* justeringar för förändringar av fordringar och skulder i balansräkningen* övriga transaktioner som påverkar betalningar* justeringar hänförbara till statsskulden.Tabell 5.2 Samband mellan några väsentliga saldomått i årsredovisningen förstatenMiljoner kronorResultaträkningens saldo20 723Justeringar för poster som ej medför betalningar4 299Orealiserade valutakursförändringar (not 11 till RR)-31 434Avskrivningar och nedskrivningar m.m. inkl. nedskrivning av studielån (summan av not 9 till RR och del av not 55 till FA)22 782Avsättningar och fonder m.m. (förändring i BR i not 40-42samt del av not 55 till FA, motsvarande info i not 55-56 till FA)17 832Resultatandelar (not 10 till RR)-5 676Nedskrivning av finansiella tillgångar inkl realisationsvinster/ förluster (delav not 12 till RR)795Justeringar för förändringar av fordringar och skulder16 572Skatter (del av not 33 och del av not 44 till BR, motsv. info i not 53 till FA)2 847Statsskuldförvaltningen (not 62 till FA)8 018Övriga förändringar (not 57 samt del av not 61 till FA)5 707Övriga transaktioner som påverkar betalningar-28 206Investeringar (not 58 till FA)-37 501Försäljningsinkomster hänförbara till anläggningstillgångar (enl. FA)612Nettoutlåning (enl. FA, spec. i not 59 till FA)4 915Utdelningar från statliga bolag (not 54 till FA)3 768Nettoamortering av statens lån (finansieringsanalysens saldo)13 388Justeringar hänförbara till statsskulden-12 210Förändring av RGK:s kortsiktiga placering (förändring , delav not 37)-1 989Förändring av RKG:s och andra myndigheters innehav av statsskuldpapper ochövriga poster (bl.a. del not 43 till BR och not 57 till FA)-10 221Statsbudgetens saldo1 178Anm. RR = Resultaträkningen BR = Balansräkningen FA = FinansieringsanalysenJusteringar för transaktioner som inte medför betalningarI resultaträkningen ingår vissa poster som inte medför betalningar, t.ex.avskrivningar och orealiserade valutakursförändringar, som måste tas bort föratt komma fram till statsbudgetens saldo. Av de orealiseradevalutakursförändringarna på var 19,6 miljarder kronordirekt hänförbara till statsskulden och tillskuldskötselinstrument och terminskontrakt.Avskrivningar, avsättningar och förändring av fonder medför inte någrabetalningar och påverkar således inte statsbudgetens saldo. Detsamma gäller förresultatandelar i dotter- och intresseföretag och realisationsvinster/förluster.Justeringar av förändringar av skulder och fordringarFörändringar av skulder och fordringar påverkade statsbudgetens saldo med 16,6miljarder kronor, varav är hänförbara till förutbetalda och upplupna poster hänförbara till statsskulden. Statens betalningsnetto harsåledes påverkats positivt av förändringar av skulder och fordringar. Merinformation om orsakerna till förändringar av skulder och fordringar ges ibalansräkningen och i finansieringsanalysen.Övriga transaktioner som påverkar betalningarNågra transaktioner som medför betalningar, exempelvis investeringar ochutdelningar, redovisas i balansräkningen men inte i resultaträkningen och måstesåledes läggas till resultaträkningens saldo för att komma fram tillstatsbudgetens saldo.Investeringar i anläggningstillgångar uppgick till 37,5 miljarder kronor.Saldot av statens nettoutlåning var positivt, återbetalningarna var större ännyutlåningen, beroende på att stora amorteringar gjordes , bl.a. avSveaskog AB.Nettoamortering av statens lånNettoamorteringarna av statens lån uppgick till . Dennapost är identisk i absoluta tal med saldot i finansieringsanalysen "statensnettoupplåning", men redovisas här som ett positivt belopp, dvs. som ennettoamortering.Justeringar som är hänförbara till StatsskuldenNettoamorteringarna av statens lån var högre änstatsbudgetens saldo. Skillnaden mellan statens nettoamortering ochstatsbudgetens saldo beror på att det finns transaktioner som påverkarstatsskulden, men som inte påverkar statsbudgetens saldo. Det gäller t.ex.förändringar av RGK:s fordringar och skulder som är hänförbara tillstatsskuldsförvaltningen. Å andra sidan finns det transaktioner som påverkarstatsbudgetens saldo, men som påverkar statsskulden efterföljande perioder,exempelvis RGK:s kortsiktiga placering på marknaden av betalningsöverskott påstatsverkets checkräkning. Förändringar av RGK:s kortsiktiga placeringar vidårets slut var -1,9 miljarder kronor.Förändringar av RGK:s och andra myndigheters innehav av statsskuldpapper samtövriga poster hänförbara till statsskuldsförvaltningen har påverkatstatsbudgetens saldo med netto -10,. En stor del är hänförbara till förändringar av fordringar och skulder avseende statsskuldsförvaltningen.När det gäller innehav av statsskuldpapper kan PPM, () och Kärnavfallsfonden placera medel istatsskuldpapper (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU2, rskr. 2001/02:129). Dethar medfört att skillnaden mellan RGK:s redovisade statsskuld och deneliminerade statsskulden i årsredovisningen för staten har ökat väsentligt . Därutöver påverkas statsbudgetens saldo av de uppköp av statsskuldspapper på andrahandsmarknaden som Kärnavfallsfonden, IGN och PPM har genomfört senareunder året. Konsekvenserna av de förändrade placeringsreglerna för statsbudgeten respektive statens resultat- och balansräkningarna beskrivs närmare i kapitel 3 och 4.6Statliga garantier6 Statliga garantierStaten har garantiåtaganden i form av insättningsgaranti och investerarskydd,exportgarantier, u-kreditgarantier, kreditgarantier, pensionsgarantier samtgarantier om tillförsel av kapital. Garantierna hanteras av fem myndigheter:Riksgäldskontoret (RGK), (), (), (Sida) ochInsättningsgarantinämnden (IGN).Den 1 januari 1998 infördes ett nytt sätt att hantera garantier i staten. Detnya förfarandet ställer krav på kostnadstäckning och innebär att risken i varjegarantiengagemang eller grupp av engagemang skall värderas. Utifrån dettabestäms en avgift för garantin. Till den del avgifter inte betalas avgarantitagaren är det fråga om en statlig subvention. En sådan subvention skallbelasta ett anslag.Statens portfölj av garantier innehåller obalanser genom stora enstakaengagemang och koncentration av garantier inom vissa sektorer. Portföljen är påså sätt riskfylld. saknas möjligheter att mäta och redovisaportföljens sammantagna riskprofil.6.1 Statens garantiportföljStatens garantiportfölj uppgår till förutomkapitaltäckningsgarantier, som är obegränsade till tid och belopp, samtinvesterarskyddet där uppgifter om de skyddade tillgångarna saknas. De former av garantiåtaganden som har störst omfattning är insättningsgarantin (429miljarder kronor), exportgarantier (), garantier omtillförsel av kapital () samt kreditgarantier av olika slag(). fanns ävenflygförsäkringsgarantier utställda (som mest ). Övrigaåtaganden utgörs främst av pensionsgarantier (). Därutöverredovisas för staten bindande utfästelser om att utfärda garantier (på 110miljarder kronor). Utfästelserna avser i huvudsak exportgarantier.Tabell 6.1 Sammanställning över statliga garantiåtaganden och utfästelserMiljoner kronorTyp av garantiGarantiförbindelser31/12 2002Garantiutfästelser31/12 2002Insättningsgarantin1429 000Exportgarantier88 218108 990Exportgarantier till , m.fl.19417U-kreditgarantier4 656884Kreditgarantier- infrastruktur34 496- bostadsfinansieringsinstitut13 719- bostadskreditgarantier12 812- internationella åtaganden6 711- övriga kreditgarantier1 143Pensionsgarantier16 853Garantier om tillförsel av kapital- kapitaltäckningsgarantier2-- grundfondsförbindelser910- garantikapital74 212- övrigt10 000Summa692 924109 8911. Avser åtagandet per den 31 december 2001.2. För de två återstående kapitaltäckningsgarantierna har inte några värdenuppskattats.Som framgår av diagram 6.1 har den statliga garantiportföljen uppgått till . Under hösten 2001till och med ökade åtagandena genomflygförsäkringsgarantierna. De svenska flygförsäkringsgarantierna upphörde den30 , vilket är den huvudsakliga förklaringen till attgarantiförbindelserna var lägre vid utgången av 2002 än vadde var vid årets början.Diagram 6.1 Utvecklingen av åtagandena 1998-2002Insättningsgaranti och investerarskyddInsättningsgarantins syfte är att stärka konsumentskyddet för allmänhetensinsättningar i banker och värdepappersbolag. Garantin kan sägas innebära attkonsumenterna erbjuds ett säkert placeringsalternativ, vilket medförsamhällsekonomiska vinster. Garantins existens kan också antas minska risken för uttagsanstormningar, vilket medför ett visst systemskydd.De garanterade insättningarna har ökat från 392 till429 miljarder kronor. Insättningsgarantins omfattning och utformning styrs avregelverk inom och EU. Maximalt ersättningsbelopp är perkund och institut. Samma ersättningsbelopp gäller för investerarskyddet, vilketomfattar värdepapper och medel som banker och värdepappersbolag hanterar förkunders räkning.Ersättningsfall gällande institut som bedriver verksamhet i både ochannat land förutsätter samarbete mellan IGN och andra länders ersättningssystem.ExportgarantierEKN ska främja svensk export och utveckla svenskt näringsliv genom att erbjudakonkurrenskraftiga exportkreditgarantier och investeringsgarantier. Garantiernafungerar som en försäkring där svenska staten skyddar mot risken för förlustergenom uteblivna betalningar orsakade av politiska och/eller kommersiellahändelser vid utlandsaffärer. Exportgarantier kan även användas som säkerhet hos banker och underlättar på så sätt finansieringen vid exportaffärer. Under årethar EKN även öppnat möjligheten att erbjuda täckning för vissa affärer på länder där EKN normalt har stängt för garantigivning.Efterfrågan på investeringsgarantier, som lämnas för att täcka risker försvenska investerare vid nyinvesteringar i utlandet, har varit så gott somobefintlig. Garantin moderniseras nu och nya villkor kommer att gälla frånkommande halvårsskifte. En förenklad garantiprodukt, anpassad för mindreföretag, kommer också att lanseras under våren 2003.Engagemanget i exportgarantier, inklusive bindande utfästelser om att utfärdagarantier, uppgick vid slutet av 2002 till , vilket innebären minskning med . Minskningen förklaras främst av den svaga världskonjunkturen och den ansträngda situationen för mångatelekomoperatörer. Jämfört med slutet av har dock EKN:sgarantiengagemang ökat kraftigt.För att utveckla näringsliv och infrastruktur i , med fleraländer och för att bidra till ett varaktigt samarbete mellan de berörda länderna och svenska företag finns en särskild exportkreditram. Utvecklingen i framförallt har dock resulterat i att allt fler affärer har kunnat hanterasinom det vanliga garantisystemet, vilket har medfört att de uteståendegarantiengagemangen inom den särskilda ramen mer än halverades under 2002.Engagemanget inklusive utfästelser uppgick till vid åretsslut.U-kreditgarantierU-kreditgarantier är vanliga exportkrediter, men med en subventionsdel. Dessagarantier ges till projekt som av Sida bedöms få betydande utvecklingseffekter i det berörda landet och som inte kan bära kostnaderna för en normal kommersiellfinansiering.Sidas totala engagemang inklusive bindande utfästelser om att utfärda garantieruppgick till , vilket är en minskning med . Förändringen förklaras dels av en kraftigt minskad volym av nya utfästelser , dels av en lägre dollarkurs vid åretsslut. En stor del av Sidas engagemang är utställda i utländsk valuta, främstdollar.KreditgarantierDen vanligaste formen av enskilda garantiåtaganden är kreditgarantier. Statentar på sig kreditrisken vid finansiering av infrastrukturinvesteringar,bostäder, jordbruk etc., men överlåter själva kreditgivningen till andralångivare. En sådan garanti berör primärt tre parter: den garanteradelåntagaren, långivaren och staten som utfärdare av garantin.I ett par fall sköter bolag sin finansiering genom att emittera obligationer påkreditmarknaden. RGK ställer då ut en kreditgaranti för varje enskildlånetransaktion och även för de derivattransaktioner som bolaget ingår med enmotpart där föreligger3.Nedan ges en områdesorienterad beskrivning av statens kreditåtaganden förutomexportgarantierna som behandlats ovan. InfrastrukturDe garanterade infrastrukturprojekten är och de s.k. Stockholms-och Göteborgslederna. Staten garanterar den upplåning som respektive företag gör på kreditmarknaden. Tillsammans uppgår kreditgarantierna till . BostadsfinansieringsinstitutKreditgarantier får ställas ut för Venantius AB:s upplåning på högst 22miljarder kronor. Åtagandet uppgick till 13,7 miljarder kronor.Till Allmänna Hypoteksbank finns en kreditgaranti på knappt 0,1miljarder kronor. BostadskreditgarantierBKN utfärdar kreditgarantier för finansiering av bostadsbyggande i syfte attfrämja bostadsförsörjningen. Kreditgarantier kan lämnas för:* ny- och ombyggnad av bostäder,* avlösen av kommunala borgensåtaganden,* lån till kommunala bostadsföretag,* lån till kooperativa hyresrättsföreningar samt* vissa kommunala åtaganden för boendet.Bostadskreditgarantierna uppgick vid slutet av 2002 till ,en minskning med 1,6 miljarder . Inom de tre sistnämnda områdena haringa garantiåtaganden ställts ut. Internationella åtagandenDe internationella garantierna gäller dels krediter från Nordiskainvesteringsbanken för enskilda projekt i olika länder på ,dels några beloppsmässigt mindre garantier till i till fyra länder i . En stor del av de senare åtagandena förfaller . Övriga kreditgarantierDet finns ett stort antal kreditgarantier på relativt små belopp inom områdenalantbruk och glesbygd (totalt ). Dessa program är nu stängda för ny garantigivning. Det finns ytterligare åtaganden, bl.a. inom energi ochtillverkning, på 0,3 miljarder kronor.Sida har ställt ut garantier på till bl.a.Mocambique inom en ram på en miljard under en treårig försöksperiod medfristående garantier.FlygförsäkringsgarantierEfter terrorattacken i drogflygförsäkringsbolagen tillbaka sitt skydd för tredje man till följd avterrorattacker, krig och liknande händelser. För att flygtrafiken inte skullepåverkas negativt beslutade EU-länderna att medlemsstaterna skulle kunna ställaut statliga flygförsäkringsgarantier fram tills dess att försäkringsmarknadenåter var i funktion.Svenska staten utfärdade sådana garantier till i licensierade flygbolag, flygplatser och s.k. handlingsagenter. Ansvarsbeloppet per skadetillfällesummerat över försäkringstagarna uppgick som mest till . Garantierna gällde dock för ett obegränsat antal skadetillfällen. Detsvenska åtagandet upphörde den 30 juni 2002.PensionsgarantierGarantier för pensionsåtaganden utgör ett tryggande av upparbetadeavtalspensioner för anställda vid statliga myndigheter som har bolagiserats. Ivissa fall har de aktuella delarna av företagens (de f.d. myndigheternas)pensionsskulder tryggats direkt genom en garanti. I andra fall finns direktaförsäkringar hos Försäkringsbolaget () som sedan garanteras i form av en efterborgen. I några fall har medlen som skall finansierapensionerna förts till stiftelser som sedan garanteras direkt eller indirekt.Pensionsgarantierna uppgick till närmare 17 miljarder kronor.Garantier om tillförsel av kapitalI stället för att staten tillför kapital till ett företag kan garantier ställasut där staten åtar sig att under vissa betingelser tillskjuta kapital. En sådangaranti är i grunden en relation mellan två parter: företaget och staten somutfärdare av garantin.En kapitaltäckningsgaranti innebär att staten åtar sig att ovillkorligentillskjuta kapital till ett bolag i ett utsatt läge. Sedan införandet av den nya garantimodellen har inga nya kapitaltäckningsgarantier utfärdats och fleratidigare utfärdade kapitaltäckningsgarantier har avvecklats. Detta främst pågrund av att garantier som är obegränsade och belopp är svårförenliga medden nya garantimodellen.Vid utgången av 2002 fanns två kapitaltäckningsgarantier kvar, båda inominfrastruktursektorn (respektive , dvs. de svenska landförbindelserna till ).Den tidigare kapitaltäckningsgarantin och grundfondsförbindelsen till SBABersattes av en begränsad garanti på somtrappas av proportionerligt under 10 år.En grundfondsförbindelse är som kapitaltäckningsgarantin en tvåpartsgaranti, men innebär ett begränsat åtagande. Vid utgången av 2002 fanns åtaganden på 0,9miljarder kronor till fyra svenska finansieringsinstitut.Därefter finns också åtaganden genom medlemskap i tio internationellafinansieringsinstitut (, Europeiska investeringsbanken, Nordiskainvesteringsbanken, regionala utvecklingsbanker m.fl.) som består av inbetalatkapital och garantikapital (callable capital). Garantikapitalet innebär attsvenska staten förbinder sig att tillhandahålla ett visst kapitalbelopp utöverdet kapital som direkt betalat in till berört institut. Dessa åtagandenuppgick vid utgången av 2002 till 74 miljarder kronor.ÖvrigtUtöver de garantiåtaganden som redovisas ovan finns också en garantiförbindelseför fastighetsförvaltning intill ett belopp av somutfärdats av och Kungl. RGK utrederför närvarande de närmare formerna för detta åtagande och kommer så snart dessahar fastställts att överta det administrativa ansvaret för garantin. Därmedkommer också åtagandet att till fullo inordnas i redovisningen.6.2Avgifter, statliga subventioner, infrianden och återvinningar Avgifter och statliga subventionerAvgifterna uppgick till . De största posternavar avgifterna för exportgarantier () och förinsättningsgarantin ().Tillskotten från statsbudgeten för subventioner avsåg bostadskreditgarantierna(), RGK:s internationella åtaganden och lantbruks-,glesbygds- och fiskegarantier () samt exportgarantierna tillBaltikum och ().