prop · GR038 · 2003-09-30 00:00:00 — Många ärenden ställer krav på samverkan mellan flera myndigheter. Med elektroniskt informationsutbyte kan den handläggande myndigheten automatiskt inhämta information som redan finns i offentliga register direkt från den registerförande myndigheten utan att behöva gå omvägen via den sökande. På detta sätt kan den administrativa bördan på den sökande minskas som handläggningen förenklas och handläggningstiderna förkortas. Företagsregistrering () är ett samarbete mellan och för att ge en förbättrad service till företagare. Genom att erbjuda en kontaktpunkt och genom att göra det möjligt med elektroniska anmälningar förenklas vardagen för företagen. På webbplatsen kan man få information om företagsregistrering och företagande, anmäla och ändra uppgifter för momsregistrering och arbetsgivaravgifter, ansöka om eller återkalla F- skatt eller FA-skatt och lämna uppgifter för att få beslut om debiterad preliminärskatt vid nyregistrering. Internetportal Företagarguiden () ger på ett lättlillgängligt sätt information och service från drygt 30 myndigheter. har portalen haft 111 000 besökare och besvarat 1388 frågor från små företag. Startlinjen (/startlinjen) hos lämnar information och vägledning per telefon, e-post och webbplats till personer som tänker starta företag. togs 9 400 kontakter per telefon och e-post och antalet besökare på webbplatsen var 151 000. har fortsatt utvecklingen av system som anpassas för att uppfylla kraven på 24-timmarsmyndigheten, bl.a. genom att kunderna själva matar in information och kompletteringar via Internet. har utveckling av två system pågått, nämligen ELCERTH och Nätnyttomodellen. ELCERTH hanterar godkännande av anläggningar och kvotpliktiga inköp av ett antal el-certifikat i förhållande till förbrukad el. Nätnyttomodellen skall hjälpa att bedöma skäligheten i de tillämpade nättarifferna på ett objektivt sätt. Information och synpunkter från medborgare och företag är en viktig del i myndighetens interna kvalitetsarbete och verksamhetsutveckling. En löpande hantering av inkommande synpunkter bör därför på ett tydligt sätt kopplas samman med arbetet med ständiga och Statskontoret har i undersökningar genomförda frågat ett antal företag hur de uppfattar Undersökningarna visar att medborgarnas förtroende för verksamheterna sammantaget varken är högt eller lågt. perioden generellt sett förbättrat sin tillgänglighet, kompetens och samverkan men företagen efterlyser fortfarande bättre förståelse för fick Statskontoret i uppdrag att påbörja en tvåårig försöksverksamhet med serviceåtaganden och servicedialog där ett 20-tal Statskontoret redovisade resultatet av arbetet i Syftet var att pröva om servicedialoger och serviceåtaganden är ändamålsenliga arbetsmetoder för att utveckla myndigheters service för att på så sätt öka medborgares och företags insyn och delaktighet i den statliga förvaltningens arbete. försöket har gett positiva effekter på service, insyn, delaktighet och genomförde en kundundersökning . Undersökningen omfattade lantbrukare, länsstyrelser, kommuner, livsmedelsföretag och lantbruksorganisationer. Som ett resultat av undersökningen har ett handlingsprogram för att förbättra bland annat service och kundnytta utarbetats. Exempel på punkter i handlingsprogrammet som medför Begripligare beslut Ett språkprojekt där generella skrivanvisningar för olika beslut om EU-stöd skrivits om på ett betydligt mer begripligt sätt. Ökad tillgänglighet Flera projekt pågår för att bland annat öka telefontillgängligheten och att utveckla tjänster till nytta för Minskad byråkrati Undersökning av hur lantbrukarna uppfattar den administrativa bördan. Den sista punkten resulterade i en undersökning som ringade in de mest prioriterade områdena för förenklingar. genomfördes i samarbete med (). undersökningen djupintervjuandes 30 lantbrukare om hur de upplever den administrativa bördan och om de har förslag till regelförenklingar. Lantbrukarna efterfrågar bland annat större långsiktighet i reglerna för jordbrukarersättningarna och att reglerna bör motiveras tydligare. och tillgänglighet kan också förbättras på både länsstyrelserna och Kronofogdemyndigheternas målsättning är att bedriva sitt arbete så att företag och medborgare inte drabbas av större administrativ börda än Bland annat i detta syfte arbetar man kontinuerligt med att Kunskaper om överskuldsättning och riskerna för att få Skr. 2003/04:8 betalningsanmärkning skall spridas. Myndigheterna tar initiativ till att uppmärksamma behov av förändringar för att undvika onödig skuldsättning. Detta kräver att det förs en aktiv dialog med företag. I denna dialog inhämtas kunskaper som används i arbetet med att åstadkomma förändringar i syfte att underlätta och stödja viljan att göra rätt för sig. Kronofogdemyndigheterna har i samarbete med erbjudit förebyggande information till företag i startskedet. Signaler från företagen tyder på att förebyggande information behövs även . meddelar att en försöksperiod har inletts för att undersöka om en funktion som kundombudsman (KunO) skulle vara till nytta. Ombudsmannens huvuduppgifter är att ta emot och besvara synpunkter och frågor från såväl allmänheten som företag. KunO skall tillvarata deras intressen och genom råd och vägledning säkerställa att synpunkter hanteras på ett enhetligt och ändamålsenligt sätt. Regeringen initierade en översyn av formkrav i lagar och förordningar i syfte att undanröja onödiga hinder för elektronisk kommunikation och elektronisk dokument- och ärendehantering samt att möjliggöra elektronisk kommunikation och elektronisk dokument- och ärendehantering. Samtliga departement har haft i uppdrag att inom sitt författningsområde se över formkrav i lagar och förordningar och överväga behoven av förändringar. En rapport har överlämnats och remissbehandlas . Regeringen kommer efter remissbehandlingen att återkomma till med en redovisning av arbetet. Det är angeläget att arbetet fullföljs genom fördjupade analyser och löpande uppföljning av anpassningsarbetet. Många formkrav hänför sig också till utbyte av information mellan myndigheter. Om dessa formkrav anpassas så att automatiserat informationsutbyte möjliggörs, kommer det att innebära möjligheter för myndigheterna att göra betydande förenklingar i handläggningen av ärenden. Regeringen fattade beslut om att tillsätta en delegation med uppdrag att stimulera användningen av elektroniska tjänster i offentlig verksamhet (Dir. 2001:81 Delegation för utveckling av offentliga e- tjänster). Fokus skall vara på tjänster som skapar stor nytta för medborgare, företag och offentlig sektor. 2.4Kommittéernas redovisning av arbetet med särskild konsekvensanalys Samtliga kommittédirektiv skall gemensamberedas med SimpLex. Att medverka i beslutsprocessen redan när utredningar tillsätts är nödvändigt för att från början kunna säkerställa att småföretagsperspektivet blir en naturlig del i utredningsarbetet. Utredningar utgör i många fall grunden för de slutgiltiga förslagen till ny lagstiftning. kommittédirektiv identifierar SimpLex vilka utredningar som bör göra en För dessa utredningar anges i direktiven att Skr. 2003/04:8 analysen skall göras i samråd med (). har detta angetts i 15 kommittédirektiv. Vissa av dessa utredningar har kontaktats för en genomgång av den handledning för konsekvensanalysarbete som tagits fram inom . 3Regelförenkling ur ett internationellt perspektiv Regelförenkling är ett område som fått allt större uppmärksamhet . Länderna inom och utveckling , har valt att arbeta på olika sätt och med olika utgångspunkter. I vissa länder är regelförenkling en viktig del av förvaltningspolitiken med det huvudsakliga målet att effektivisera offentliga verksamheter i medborgarnas och företagens tjänst. I andra länder är regelförenkling en del av näringspolitiken och syftar till att förbättra förutsättningarna för tillväxt och sysselsättning. Inom ramen för den s.k. Lissabonstrategin anses regelförenkling och regelförbättring som ett viktigt instrument för att modernisera EU. Oberoende av det övergripande målet med regelförenkling är förutsättningarna och viljan att kunna lära av varandra länderna emellan mycket stor. Förutom samarbetet inom EU, och det informella for Better Regulation (DBR) så är bilaterala direktkontakter viktiga för att överföra erfarenheter till . Från svensk sida har regelförenkling och därmed sammanhängande frågor prioriterats som en del av EU:s modernisering. I uppmanade , kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för sina respektive befogenheter "utarbeta en strategi för ytterligare samordnade åtgärder för att förenkla bestämmelser". EU:s förvaltningsministrar tillsatte en rådgivande högnivågrupp med experter på regelförenkling från samtliga medlemsstater, den så kallade Mandelkerngruppen. Gruppen lade fram sin slutrapport med en handlingsplan för regelförenkling för Europeiska unionen. Uppföljningen av Mandelkerngruppens rekommendationer i handlingsplanen har skett under det grekiska ordförandeskapet i en särskild expertgrupp som tillsattes av förvaltningsministrarna vid deras möte i Rioja . Kommissionen presenterade sitt regelförbättringspaket1 . 2003/04:8 paketet ingår handlingsplanen för bättre och enklare regler. en nära koppling till vitboken om EU:s styrelseformer och har en bred ansats med sikte på all gemenskapslagstiftning och hela lagstiftningsprocessen. Som en direkt följd av kommissionens regelförbättringspaket har en metod för en ny fördjupad konsekvensanalys utarbetats. Analysen redogör för regelförslagens effekter på alla tre dimensionerna av hållbar utveckling och ersätter tidigare använda sektorsanalyser. I sitt årliga arbetsprogram publicerar kommissionen vilka förslag som kommer att föregås av denna nya typ av analys. Vissa frågor i paketet har inkluderats i ett interinstitutionellt avtal mellan gemenskapens institutioner, som färdigförhandlades under det grekiska ordförandeskapet, som andra frågor följs upp i det ordinarie rådsarbetet. Bland annat har konkurrenskraftsrådet uttalat att en särskild rådsarbetsgrupp bör tillsättas för att följa upp kommissionens handlingsplan. Initiativen i kommissionens handlingsplan handlar om hur ny lagstiftning på gemenskapsnivå skall bli bättre. Företagens största börda härrör emellertid från existerande lagstiftning. Att denna förenklas och moderniseras är följaktligen angeläget. Följande initiativ på EU-nivå kan nämnas. Simpler Legislation in the Internal Market, SLIM, är ett program för förenkling av gällande lagstiftning som startade . Allt från direktiv om prydnadsväxter till direktiv om mervärdesskatt har behandlats i mindre arbetsgrupper som lagt förslag på förenklingar som sedan kommissionen, efter omarbetning, presenterat för rådet och parlamentet. Denna metod har visat sig vara både resurskrävande och tidsödande. Bland annat är ändringarna att se som nya förslag som givetvis måste behandlas i rådet och parlamentet i ordinarie ordning. SLIM har numera kompletterats med ett flerårigt program2 för förenkling av gällande regelverk. Programmet, som presenterades , skall leda till en minskning av antalet sidor som uppgår till ca 97 000. Åtgärderna i programmet skall minska volymen . Innan förslagen presenteras är det också viktigt att en redaktionell och språklig översyn görs. Även innehållsmässiga ändringar kan väntas, dock inte lika djupgående som SLIM-förslagen. Förenklingarna är nämligen tänkta att kunna beslutas snabbare än vanliga förslag på nya regler. Förutsättningen är då att kärnan i lagstiftningen lämnas orörd så att inga förhandlingar behövs i rådet och parlamentet för att anta dessa förenklade rättsakter. Det interinstitutionella avtalet som slöts syftar till att skapa förutsättningar för detta s.k. snabbspår i lagstiftningsprocessen. 1Meddelanden: KOM (2002) 275 Styrelseformerna i EU: Bättre lagstiftning, KOM (2002) 278Handlingsplan för en bättre och enklare lagstiftning, KOM (2002) 276 om konsekvensanalys, KOM (2002) 277 Samrådsdokument: Mot en bättre struktur för samråd och dialog. Förslag till allmänna principer och miniminormer för kommissionens samråd med berörda parter. 2Kommissionens meddelande KOM(2003) om att uppdatera och förenkla gemenskapens lagstiftning 71 slutlig. Ett annat initiativ är Europeiska företagspanelen (European Business Skr. 2003/04:8 Test Panel, EBTP) som är ett initiativ av kommissionen för att förbättra och förenkla gemenskapens regler. Panelen kommer att bestå av 3000 företag, varav 126 skall vara svenska. kommer regelbundet (/år) få ta del av förslag till ny EG-lagstiftning och lämna synpunkter på t.ex. vilka administrativa bördor och kostnader som förslagen skulle kunna ge upphov till. Urvalet av företag är slumpmässigt för att säkerställa ett fullgott resultat av konsultationerna och allt från enmansföretag till företag med fler än 250 anställda ingår. De av EU-ländernas högre tjänstemän som är ansvariga för regelförenkling träffas inom ramen för det informella . Mötena används i första hand för erfarenhetsutbyten och jämförelse av resultat kring regelförenklingsfrågor. Två möten har ägt rum . har framhållit värdet av enklare och bättre regler. checklista3 med frågor är också en av utgångspunkterna för SimpLex checklista. Regeringen deltar aktivt i arbete om regelförenkling, t.ex. genom deltagande i möten inom PUMA:s (Programme) olika arbetsgrupper. granskar sina medlemsländers regelreformeringsarbete efter anmälan från landet i fråga. Ett tjugotal länder har genomgått eller genomgår en sådan granskning. När det gäller de nordiska länderna har , och genomgått en granskning varvid de sistnämndas avslutades . anmälde sig till granskning av regelreformeringsarbetet. En granskning av ställer inte obetydliga krav på att avsätter personal och resurser . Utbyte av erfarenheter mellan tjänstemän på nordisk nivå är särskilt viktigt. De nordiska länderna har kommit olika långt, som det finns stora likheter i de yttre förutsättningarna för regelförenklingsarbetet. Detta gör att det finns stora vinster med erfarenhetsutbyte och kunskapsöverföring på tjänstemannanivå. Som ett led i detta stod som värd för ett informellt nordiskt tjänstemannamöte . , då innehade ordförandeskapet i nordiska ministerrådet, arrangerade , i samarbete med , Nordisk Industrifond och Forum för småföretagsforskning, en konferens på temat Entreprenörskap och regelförenkling för ökad nordisk konkurrenskraft. Konferensen vände sig till tjänstemän på departement och myndigheter, forskare samt näringslivsföreträdare som arbetar med entreprenörskaps- och regelförenklingsfrågor i de nordiska länderna. 3 Reference Checklist for Regulatory Decision-making, 1995. tillfälle att lära mer om både och kommissionens Skr. 2003/04:8 regelförenklingsarbete och diskutera hur de nordiska länderna arbetar Ett av syftena med konferensen var också att få uppslag till initiativ på nordisk nivå för att stärka regelförenklingsarbetet som en del i främjandet av entreprenörskap, konkurrenskraft och tillväxt i . har skapat en central enhet för regelförenkling och administrativa lättnader inom , med ansvar för koordinering av regelförenklingsarbetet. Ansvaret för genomförande och konkreta resultat är dock decentraliserat till de olika ministerierna. Det handlingsprogram, En enklere offentlig sektor, som lanserades för att förbättra kvaliteten i existerande lagstiftning löper även över och kommer att vara föremål för uppföljning . har antagit handlingsplanen Et enklere innehållande en strategi för regelförenklingsarbetet med bl.a. 122 konkreta förenklingsförslag. Inom norska Närings- och har vidare en Simplexfunktion etablerats, kallad Orakel, delvis efter svensk modell. Arbetet är fokuserat på att åstadkomma bättre konsekvensanalyser, bl.a. genom råd och stöd när det gäller utformning av konsekvensanalyser. Andra bilaterala erfarenhetsutbyten har skett i och med den OECD- granskning av regelreformeringsarbetet i och som slutfördes . Förordning (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor Simplexförordningen trädde i kraft . Myndigheterna är enligt förordningen skyldiga att, när de överväger att införa nya eller förändra regler som kan ha effekter av betydelse för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller övriga villkor, göra en särskild konsekvensanalys . Analysen skall genomföras i den omfattning som är påkallad i det enskilda fallet och skall stödjas på frågeställningar enligt den checklista som anges i förordningens 3 §. Enligt 4 § Simplexförordningen är myndigheterna skyldiga att , före , rapportera till regeringen om det gångna verksamhetsårets arbete med särskilda konsekvensanalyser. lämnade myndigheterna sin fjärde rapport enligt förordningen. Kommittéförordningen (1998:1474) Kommittéförordningen, som trädde i kraft , reglerar kommittéernas sätt att arbeta. Den innehåller bland annat bestämmelser om kommittéernas skyldighet att göra kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar. Kommittéerna skall enligt 15 § bland annat ange i betänkandet om lämnade förslag har betydelse för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. Den av Statsrådsberedningen utgivna Kommittéhandboken4 redovisar Simplexförordningens checklista och slår fast att checklistan för konsekvensanalyser är avsedd att gälla för kommittéer och utredningar. Vidare anges att analysen skall redovisas i kommittéernas betänkanden. I enlighet med regeringens beslut utfärdade en statssekreterargrupp riktlinjer för om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor. Gruppen består av statssekreterare från Finans-, Justitie- och Näringsdepartementen. Konsekvensanalyserna skall enligt regeringsbeslutet bidra till att förbättra förutsättningarna för ökad tillväxt genom ett regelverk som gäller generellt för företagen, men som anpassas bättre till de små företagens villkor. Av statssekreterargruppens riktlinjer framgår att när det inom övervägs nya eller förändrade regler som kan ha effekter av betydelse för små företags villkor så skall en särskild konsekvensanalys göras. Konsekvensanalysen skall göras . Analysen sker i den omfattning som behövs i det enskilda fallet 4 Ds 2000:1. och vid analysens genomförande tillämpas motsvarande checklista som Skr. 2003/04:8 den i Simplexförordningen. Riktlinjerna anger att varje departement skapar de organisatoriska förutsättningar och rutiner som behövs för att genomföra konsekvensanalyser i de författningsärenden som handläggs där. Vidare ser varje departement till att gemensam beredning sker med SimpLex. Slutligen anges att varje departement med uppmärksamhet följer att motsvarande ordning hos det offentliga utredningsväsendet och hos myndigheterna får effektivt genomslag inom departementets verksamhetsområde. Myndigheter som rapporterat enligt Simplexförordningen Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Verket för näringslivsutveckling,