prop · GR0339 · 2003-12-10 00:00:00 — utför vid sidan av myndighetsuppgifterna avgiftsbaserade uppdrag åt olika intressenter inom ramen för sitt kompetensområde. Verksamheten är självfinansierad. Sådan uppdragsverksamhet åt skogsbruket har sedan skogsvårdsstyrelsernas tillkomst utgjort en betydande del av organisationens verksamhet. Regering och riksdag har vid ett flertal tillfällen betonat att uppdragsverksamheten är en del av skogspolitiken och ett skogspolitiskt medel. Uppdragsverksamheten är inriktad på sådana områden som är särskilt angelägna ur skogspolitiska eller andra samhälleliga synvinklar, bl.a. upprättande av gröna skogsbruksplaner, stämpling av skog, värdering av skogsfastigheter, utbildning av skoglig personal, inventeringar av olika slag och samordning av markberedning för att hjälpa skogsägarna till bättre återväxtresultat. Verksamheten är anpassad så den inte kommer i konflikt med myndighetens tillsynsansvar. Därutöver utförs uppdrag åt Arbetsmarknadsmyndigheterna, s.k. gröna jobb, som innebär att arbetslösa får arbeta och utvecklas inom området skogs-, natur- och kulturmiljövård som viktiga resultat för Skr. skogspolitikens genomförande nås. uppdragsverksamhet inom sitt kompetensområde. Till stor del rör det sig om biståndsprojekt med finansiering av Sida inom , och övriga . Denna verksamhet är viktig, bl.a. med tanke på den kommande utvidgningen av EU och den redan nu till stor del gemensamma virkesmarknaden i . Den är också av betydelse för kompetensuppbyggnad inom . Regeringen anser att uppdragsverksamheten är ett viktigt medel i skogspolitiken. Verksamheten är en förutsättning för att kunna bibehålla en effektiv skogsvårdsmyndighet med den lokala förankring som behövs för att nå ut med rådgivning och information. Genom verksamheten får myndigheten möjlighet att direkt påverka skogsbruket, både genom de produkter och tjänster som tas fram och säljs och genom tillfällen till rådgivning i kontakter med skogsägare och andra verksamma inom skogen. Uppdragsverksamhet i offentlig regi på en konkurrensutsatt marknad har ifrågasatts från principiella utgångspunkter. Även uppdragsverksamhet har varit föremål för olika utvärderingar, bl.a. med utgångspunkt i konkurrensaspekter. Inom ramen för utvärderingen av skogspolitiken har en granskning av uppdragsverksamheten gjorts av en extern utvärderare. Utvärderaren konstaterar bl.a. att det utifrån ett helhetsperspektiv inte finns några belägg för att myndighetens verksamhet skulle ha någon menlig inverkan på marknaden. Regeringens bedömning: Det övergripande målet skall vara att statens skogar skall förvaltas på ett föredömligt sätt både ur produktions- och miljösynpunkt för att trygga en långsiktigt ekologiskt och produktionsmässigt hållbar utveckling. Statens innehav av produktiv skogsmark Staten som skogsägare har gammal hävd i . förvaltade ca 3,5 miljoner ha mark för aktivt skogsbruk och 6,5 miljoner ha annan mark. äger staten av den produktiva skogsmarksarealen i . Den allra största delen, eller , ägs och förvaltas genom det helstatliga som bildades . Statligt skogsägande kan öka konkurrensen om vedråvaran vilket bl.a. innebär lättare tillgång för köpsågverk. Ett statligt skogsägande kan öka antalet säljare på marknaden. Genom ett statligt ägande av skogsmark kan genomförande av reservatsbildning och förvaltning av områden med skyddsvärd Även i många andra länder äger staten eller andra delar av den offentliga sektorn betydande arealer skogsmark. Statlig skog förvaltas , förutom av , bl.a. av och . Därtill förvaltas skogsmark av ett 20-tal myndigheter och helägda statliga bolag. Som exempel kan nämnas , vissa universitet samt . Motiv för statligt skogsägande Regeringen har i tidigare sammanhang angivit en rad skäl för att staten äger betydande skogsarealer. Skälen kan sammanfattas på följande sätt: Statligt skogsbruk bör genom att vara ledande inom såväl natur- och kulturmiljövård som produktion av virke och andra nyttigheter tjäna som föredöme för hela skogsnäringen. Statligt skogsägande underlättar långsiktig förvaltning av större sammanhängande områden för att t.ex. bevara biologisk mångfald och från natur- och kulturmiljösynpunkt värdefull skogsmark. Statligt skogsägande ger möjligheter till bättre arrondering av mark och underlättar markbyten med andra ägare vilket bl.a. är viktigt för att tillgodose friluftslivets, natur- och Skogen är en naturresurs med stora natur- och kulturmiljövärden och en naturtillgång som berör många människor och som i hög grad bör vara tillgänglig för ett rörligt friluftsliv. Ett statligt skogsägande värnar dessa intressen och stärker allmänhetens känsla för skogen med dess natur- och kulturmiljövärden som gemensam tillgång och gemensamt ansvar. Skogsmark som ingår i nationalpark skall enligt gällande lagstiftning ägas av staten. Staten äger skogsmark för speciella ändamål t.ex. genom för långsiktiga vetenskapliga ändamål. Statens skogar skall således förvaltas på ett föredömligt sätt såväl när det gäller virkesproduktion och hänsyn som till natur- och kulturmiljön samt sociala värden. På miljösidan bör staten följaktligen ligga i frontlinjen beträffande krav på en ansvarsfull förvaltning av det egna skogsbruket och ombesörja en god kompetens såväl inom den egna verksamheten som hos anlitade organisationer. är merparten av det statliga skogsbruket anslutet till den frivilliga certifieringsstandarden FSC. Statens skogsförvaltning kan ha stor betydelse för att utveckla den lokala turistnäringen och natur- och kulturturism. har beslutat att utveckla en sådan verksamhet på sina marker. Statligt skogsbruk bör därmed kunna tjäna som ett föredöme för hela skogsnäringen genom att fortsätta att utveckla förvaltningsmodeller som kan ge förutsättningar för både en effektiv och värdeskapande virkesproduktion och bevarande av natur- och kulturmiljövärden samt annat nyttjande. Genom det statliga skogsinnehavet finns särskilda möjligheter att bidra till detta. utvärdering av skogspolitikens effekter (dnr N2002/172/ESB) Efter remiss har yttranden över rapporten kommit in från Kammarrätten i , Statskontoret, , , , , , , , , Verket för innovationssystem, Verket för näringslivsutveckling, Länsstyrelserna i , , , och , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Föreningen , , LRF Skogsägarna, Föreningen , akademikers centralorganisation, , Skogs- och Träfacket, , , , , och . Yttranden har också kommit in från några privatpersoner. utvärdering av skogspolitikens effekter på biologisk mångfald (dnr N2002/172/ESB) Efter remiss har yttranden över rapporten kommit in från Kammarrätten i , Statskontoret, , , , , , , , Verket för innovationssystem, Verket för näringslivsutveckling, Länsstyrelserna i , , , och , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Föreningen , , LRF Skogsägarna, Föreningen , akademikers centralorganisation, , Skogs- och Träfacket, , , , , , och . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , Andnor, Nuder, , , , , , Jämtin Regeringen beslutar Riksdagsskrivelse 2003/04:39 Uppföljning av skogspolitiken.