prop · GQ0396d2 · 2003-03-18 00:00:00 — Det som sägs om fastighet gäller även andel i privatbostadsföretag om den till andelen knutna lägenheten till huvudsaklig del har använts på angivet sätt. Bestämmelserna i första stycket gäller endast om fastighetens marknadsvärde överstiger dess skattemässiga värde. De gäller inte om ersättningen vid andelsavyttringen skall tas upp som kapitalvinst på grund av bestämmelserna i 14 §. En kapitalförlust på en näringsandel eller en aktiehärledd näringsdelägarrätt får inte dras av, om, för det fall att en kapitalvinst uppkommit vid avyttringen, denna inte skulle ha tagits upp. Har tillgången avyttrats av ett svenskt handelsbolag, får förlusten inte dras av, om, för det fall att handelsbolaget hade varit ett aktiebolag som inte är ett investmentföretag och en kapitalvinst uppkommit vid avyttringen, denna inte skulle ha tagits upp. Vid bedömning av om en kapitalvinst skulle ha tagits upp skall det bortses från villkoren i 1719 §§. En kapitalförlust får inte dras av om förlusten avser 1.en fordran på ett företag i intressegemenskap med det avyttrande företaget, 2.en rätt till andel i vinst hos ett företag i intressegemenskap med det avyttrande företaget, eller 3.en rätt att till visst pris eller ett pris som skall fastställas enligt bestämda grunder förvärva andelar eller aktiehärledda delägarrätter i ett företag i intressegemenskap med det avyttrande företaget eller tillgångar hos ett sådant företag. En kapitalförlust får inte dras av om förlusten avser en andel i ett svenskt handelsbolag och bolaget vid avyttringen, direkt eller genom förmedling av ett eller flera andra svenska handelsbolag, innehade någon tillgång i fråga om vilken gällde att, för det fall att delägaren i stället hade ägt tillgången och avyttrat denna med kapitalförlust, avdrag inte skulle ha fått göras för förlusten på grund av bestämmelserna i 24 eller 25 §. En kapitalförlust på en andel i ett svenskt handelsbolag, A, får inte heller dras av om A då delägaren innehaft andelen i A avyttrat en tillgång med kapitalförlust, för vilken avdrag inte har fått göras på grund av bestämmelserna i 24 eller 25 §. Detsamma gäller om ett svenskt handelsbolag, B, i vilket A direkt eller genom förmedling av ett eller flera andra svenska handelsbolag innehade en andel vid avyttringen, gjort en sådan avyttring under tid då delägaren indirekt innehaft andelen i B. Bestämmelserna i andra stycket gäller endast om avyttringen av tillgången har skett före avyttringen av andelen i handelsbolaget. Har tillgången innehafts , gäller bestämmelserna i andra stycket inte om avyttringen har skett . Förvärvar en fysisk person eller ett svenskt handelsbolag, i vilket en fysisk person direkt eller genom ett eller flera andra svenska handelsbolag är delägare, en andel i ett svenskt handelsbolag från ett sådant företag som anges i 8 § och innehar handelsbolaget, direkt eller genom ett eller flera andra svenska handelsbolag, en tillgång, som skulle ha utgjort en näringsandel eller en aktiehärledd näringsdelägarrätt om den innehafts av ett aktiebolag, eller en sådan tillgång som anges i 25 § som har nedgått i värde handelsbolaget har innehaft tillgången, skall tillgången såvitt avser personen anses ha anskaffats för dess marknadsvärde för förvärvet av andelen. Bestämmelsen i första stycket gäller även om förvärvet sker från ett svenskt handelsbolag i vilket ett sådant företag som anges i 8 §, direkt eller indirekt genom ett eller flera andra svenska handelsbolag, innehar en andel. En kapitalförlust på en fastighet får dras av bara mot kapitalvinster på fastigheter. Till den del en förlust inte kan dras av mot sådana kapitalvinster behandlas förlusten som en ny kapitalförlust på fastighet det följande beskattningsåret. Bestämmelserna i första stycket gäller inte om fastigheten i avsevärd omfattning har använts för produktions- eller kontorsändamål eller liknande hos det avyttrande företaget eller ett företag i intressegemenskap med detta. Intressegemenskap skall ha den innebörd som anges i 6 a kap. 4 §. Avdrag får göras enligt bestämmelserna i detta kapitel för belopp som sätts av till periodiseringsfond. Avdrag får dock inte göras av Avdrag får dock inte göras av privatbostadsföretag, investmentprivatbostadsföretag, investmentföretag, förvaltningsföretag och företag och värdepappersfonder. 44 Senaste lydelse 2000: 1354. Vid tillämpning av bestämmel- Vid tillämpning av bestämmel- serna i 25 § skall ett utländskt serna i 25 § skall en utländsk bolag som hör hemma i en stat juridisk person som hör hemma i inom Europeiska ekonomiska sam- en stat inom Europeiska eko- arbetsområdet (EES) och som mot- samarbetsområdet (EES) svarar ett svenskt företag som och som motsvarar ett svenskt anges i dessa bestämmelser be- företag som anges i dessa be- handlas som ett sådant företag, om det utländska bolaget är skatt- sådant företag, om skyldigt i för den näringsverksamhet som fonden förs personen i den stat där den hör över till och verksamheten inte är hemma är underkastad en be- skattning som är likartad med den som gäller för svenska aktiebolag, gäller om bolaget är ett sådant svenskt företag som skall anses ha hemvist i en utländsk stat inom personen är skattskyldig i EES enligt ett skatteavtal och är skattskyldigt i för den fonden förs över till och verk- näringsverksamhet som fonden förs samheten inte är undantagen från över till och verksamheten inte är beskattning här genom ett skatte- undantagen från beskattning här på Detsamma gäller om bolaget grund av ett skatteavtal. är ett sådant svenskt företag som skall anses ha hemvist i en utländsk stat inom EES enligt ett skatteavtal och är skattskyldigt i för den näringsverksamhet som fonden förs över till och verksamheten inte är undantagen från beskattning här på grund av ett skatteavtal. Vid tillämpning av bestämmel- Vid tillämpning av bestämmel- serna i detta kapitel skall ett ut- serna i detta kapitel skall en ländskt bolag som hör hemma i en utländsk juridisk person som hör stat inom Europeiska ekonomiska hemma i en stat inom Europeiska samarbetsområdet (EES) och som motsvarar ett svenskt företag som (EES) och som motsvarar ett anges i dessa bestämmelser be- svenskt företag som anges i dessa handlas som ett sådant företag, om sådant företag, om skattskyldig i för den den utländska juridiska per- sonen i den stat där den hör bidraget hänför sig till. hemma är underkastad en be- gäller i fråga om skattning som är likartad med den 45Senaste lydelse 2000:1341. 46Senaste lydelse 2000:1341. denne är ett sådant svenskt företag som gäller för svenska aktiebolag, som skall anses ha hemvist i en utländsk stat inom EES enligt ett skatteavtal och är skattskyldig i är skattskyldig i för den som koncernbidraget hänför sig till. bidraget hänför sig till. gäller i fråga om mottagaren om denne är ett sådant svenskt företag som skall anses ha hemvist i en utländsk stat inom EES enligt ett skatteavtal och är skattskyldig i som koncernbidraget hänför sig till. Ett koncernbidrag från ett moderföretag till ett helägt dotterföretag eller från ett helägt dotterföretag till ett moderföretag skall dras av under förutsättning att 1. varken givaren eller mot- 1. varken givaren eller mottagaren är ett privatbostadsföretag, tagaren är ett privatbostadsföretag investmentföretag eller förvalt- eller investmentföretag, ningsföretag, 2.både givaren och mottagaren redovisar bidraget öppet i självdeklarationen vid samma års taxering, 3.dotterföretaget har varit helägt under givarens och mottagarens hela beskattningsår eller sedan dotterföretaget började bedriva näringsverksamhet av något slag, 4.mottagaren inte enligt ett skatteavtal skall anses ha hemvist i en utländsk stat utom i fall som avses i 2 a § andra meningen, 5.näringsverksamheten som koncernbidraget hänför sig till inte är undantagen från beskattning i på grund av ett skatteavtal, och 6.om bidraget lämnas från dotterföretaget till moderföretaget, utdelning under beskattningsåret från dotterföretaget inte skall tas upp hos moderföretaget. Vid tillämpning av bestämmel- Vid tillämpning av bestämmel- serna i detta kapitel skall ett ut- serna i detta kapitel skall en ut- ländskt bolag som hör hemma i en ländsk juridisk person som hör hemma i en stat inom Europeiska samarbetsområdet (EES) och som (EES), som i denna stat är under- eller en svensk ekonomisk förening kastad en beskattning som är behandlas som ett sådant företag likartad med den som gäller för om det utländska bolaget är skatt- svenska aktiebolag och som mot- svarar ett svenskt aktiebolag eller 47 Senaste lydelse 2000:1341. 48 Senaste lydelse 2000:1341. sådant svenskt företag som skall behandlas som ett sådant företag anses ha hemvist i en utländsk stat inom EES enligt ett skatteavtal om sonen är skattskyldig för närings- gäller ett sådant svenskt företag som skall anses ha hemvist i en utländsk stat inom EES enligt ett skatteavtal om företaget är skatt- Om det utländska bolaget eller det svenska företaget är kom- personen eller det svenska före- mittentföretag, gäller första stycket bara under förutsättning att in- första stycket bara under förut- sättning att inkomsten från kom- samheten skall tas upp i den näringsverksamhet som det ut- upp i den näringsverksamhet som ländska bolaget eller det svenska företaget är skattskyldigt för i eller det svenska företaget är Om kommissionärsföretaget bedriver kommissionärsverksamhet för ett enda kommittentföretags räkning, får överskottet eller underskottet av kommissionärsverksamheten tas upp respektive dras av hos kommittentföretaget under förutsättning att 1.kommissionärsförhållandet är grundat på ett skriftligt avtal, 2.kommissionärsföretaget bedriver kommissionärsverksamheten uteslutande för kommittentföretagets räkning, 3.kommissionärsföretaget under beskattningsåret inte bedriver näringsverksamhet i nämnvärd omfattning vid sidan av kommissionärsverksamheten, 4.verksamheten har bedrivits på det sätt som anges i detta kapitel under båda företagens hela beskattningsår eller sedan kommissionärsföretaget började bedriva näringsverksamhet av något slag, 5.beskattningsåren för båda företagen slutar , och 6.båda företagen skulle haft rätt till avdrag för koncernbidrag enligt 35 kap. om de hade lämnat sådant till det andra företaget under beskattningsåret. ett sådant utländskt bolag eller en sådan utländsk juridisk person svenskt företag som avses i 2 a §, eller sådant svenskt företag som skall vid prövning av förutsätt- avses i 2 a §, skall vid prövning av ningarna i första stycket 3 och 4 förutsättningarna i första stycket 3 vad som sägs om kommissionärs- och 4 vad som sägs om kom- företaget i stället gälla det ut- missionärsföretaget i stället gälla ländska bolagets eller det svenska den utländska juridiska personens företagets fasta driftställe i . eller det svenska företagets fasta Vid prövning av förutsättningen i 49 Senaste lydelse 2000:1341. 2. utländsk motsvarighet till en sådan juridisk person som anges vid 1, om personen hör hemma och första stycket 6 skall kommissionärsverksamheten anses ingå i båda företagens verksamhet. av förutsättningen i första stycket 6 anses ingå i båda företagens verk- avses i detta kapitel 1.svenskt aktiebolag, svensk sparbank, 2.utländskt bolag, och ekonomisk förening och svensk 2. utländsk motsvarighet till en sådan juridisk person som anges vid 1, om personen hör hemma och är skattskyldig till inkomstskatt i en stat som är medlem i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller med vilken har ett skatteavtal samt omfattas av avtalets regler om begränsning av beskattningsrätten och har hemvist istaten enligt avtalet, och 3.annat utländskt företag som hör hemma i en stat som är medlem i Europeiska unionen och som bedrivs i någon av de associationsformer som anges i bilaga 37.1 och är skyldigt att betala någon av de skatter som anges i bilaga 37.2, utan valmöjlighet eller rätt till undantag. Som företag räknas inte utländskt skadeförsäkringsföretag. Bestämmelser om fusioner och fissioner finns också i fråga om utgifter i samband med fusion eller fission i 16 kap. 7 §, ringar i 25 kap. 9, 20, 24 och avyttringar med kapitalförlust till till företag i intressegemenskap i företag i intressegemenskap i 25 kap. 31 §, 25 kap. 10 §, periodiseringsfonder i 30 kap. 8 §, ersättningsfonder i 31 kap. 20 §, och andelsbyten i 49 kap. 4 och 22 §§. avses i detta kapitel 1. svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening och svensk sparbank, 2. utländskt bolag, och är skattskyldig till inkomstskatt i en stat som är medlem i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller med vilken har ett skatteavtal samt omfattas av avtalets regler om begränsning av beskattningsrätten och har hemvist i staten enligt avtalet, och 3. annat utländskt företag som hör hemma i en stat som är medlem i Europeiska unionen och som bedrivs i någon av de associationsformer som anges i bilaga 37.1 och är skyldigt att betala någon av de skatter som anges i bilaga 37.2, utan valmöjlighet eller rätt till undantag. Som företag räknas inte privat- Som företag räknas inte privat- företag gäller, utöver vad som gäller, utöver vad som följer av följer av övriga bestämmelser i övriga bestämmelser i denna lag, denna lag, att följande skall tas upp: 1.minskning av försäkringstekniska avsättningar för egen räkning, 2.minskning av säkerhetsreserv, 3.minskning av regleringsfond för trafikförsäkring, och 4.minskning av utjämningsfond, följande skall dras av: 5.sådana avgifter och bidrag till kommuner, föreningar och sammanslutningar som avser att stödja verksamhet med syfte att förebygga skador som faller inom ramen för den försäkringsrörelse som företaget bedriver, 6.ökning av försäkringstekniska avsättningar för egen räkning, 7.ökning av säkerhetsreserv, 8.utbetald återbäring, och förening lämnar i förhållande till förening lämnar i förhållande till (1987:667) om ekonomiska fören- (1987:667) om ekonomiska fören- ingar skall dras av. ingar skall dras av. gäller detta dock inte till den del gäller detta dock inte till den del 50 Senaste lydelse 2000:494. Om den del som inte Om den del som inte skall tas upp av mottagaren uppgår skall tas upp av mottagaren uppgår utdelningen dras av. utdelningen dras av. dra av utdelning om föreningen har dra av utdelning om föreningen har ett stort antal medlemmar och bara ett stort antal medlemmar och bara till den del föreningen för samma till den del föreningen för samma beskattningsår själv tagit emot ut- beskattningsår själv tagit emot ut- delning på inbetalda insatser. delning på inbetalda insatser. Om en ekonomisk förening är centralorganisation för kooperativa föreningar, skall utdelningen på förlagsinsatser dras av även om centralorganisationen inte är kooperativ enligt 21 §. Är en ekonomisk förening ett inte dras av till den del den enligt 24 kap. 13 § föranlett att utdelning som föreningen har tagit emot inte skall tas upp. avses i detta kapitel svensk ekonomisk förening, svenskt ömsesidigt försäkringsföretag, svensk ideell förening, och utländsk juridisk person. Ett företag anses i detta kapitel ha bestämmande inflytande över ett annat företag om detta är ett dotterföretag till det förra enligt 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (1975:1385), 1 kap. 4 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 1 kap. 2 § sparbankslagen (1987:619), 1 kap. 5 § lagen (1995:1570) om medlemsbanker, 1 kap. 9 § försäkringsrörelselagen (1982:713), eller 1 kap. 5 § stiftelselagen (1994:1220). En svensk ideell förening anses ha bestämmande inflytande över ett annat företag om detta är ett dotterföretag till föreningen enligt 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554). En utländsk juridisk person eller Ett utländskt bolag eller en sådan förvärvare som avses i 11 § anses en sådan förvärvare som avses i ha bestämmande inflytande över ett 11 § anses ha bestämmande in- företag om detta skulle ha varit ett flytande över ett företag om detta dotterföretag till bolaget eller per- skulle ha varit ett dotterföretag till 51 Senaste lydelse 2000:1341. sonen, om bolaget eller personen hade varit ett svenskt aktiebolag. personen, om personen hade varit ett svenskt aktiebolag. 6 §52 avses i detta kapitel en koncern enligt någon av de bestämmelser som anges i 5 § första stycket, när det gäller svenska ideella föreningar, en koncern enligt 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554), och en motsvarande utländsk företagsgrupp, om moderföretaget hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller är ett utländskt bolag. en motsvarande utländsk företagsgrupp, om moderföretaget är ett sådant företag som anges 7 § 3. avses i detta kapitel ett företag som är moderföretag 1. ett företag som är moder- enligt någon av de bestämmelser företag enligt någon av de som anges i 5 § första stycket, bestämmelser som anges i 5 § en svensk ideell förening som 2. en svensk ideell förening som är moderföretag enligt 1 kap. 4 § är moderföretag enligt 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554), årsredovisningslagen (1995:1554), ett utländskt bolag som skulle 3. en utländsk juridisk person ha varit moderbolag om det hade som skulle ha varit moderbolag om varit ett svenskt aktiebolag. den hade varit ett svenskt aktie- bolag, om personen hör hemma och är skattskyldig till inkomstskatt som är medlem i Europeiska med vilken har ett skatteavtal samt omfattas av avtalets regler om begränsning av beskattningsrätten och har hemvist i staten enligt avtalet. I andra fall än som avses i 10 § första stycket inträder en beloppsspärr vid ägarförändringar som innebär att det bestämmande inflytandet över ett underskottsföretag erhålls av 1. en fysisk person, 2. ett dödsbo, eller 2. ett dödsbo, person än ett utländskt bolag, eller 3. ett svenskt handelsbolag i 52 Senaste lydelse 2000:1341. vilket en fysisk person eller en vilket en fysisk person eller ett sådan person som anges i 2 eller 3 är delägare direkt eller genom ett eller flera svenska handelsbolag. En fysisk person och närstående till honom räknas som en enda person. Som närstående räknas här, utöver vad som anges i 2 kap. 22 §, ett svenskt handelsbolag där den fysiska personen själv eller en närstående fysisk person är delägare. Vad som sägs om fysisk person i denna paragraf gäller inte dödsbo. Beräkning av ingångsvärden i vissa fall Om skattskyldighet inträder för en fysisk eller juridisk person i fråga om inkomst av en redan pågående näringsverksamhet som personen bedriver och för vilken personen inte har varit skattskyldig, gäller bestämmelserna i 25 §§, såvida inkomsten inte skall undantas från beskattning genom ett skatteavtal. och pågående arbeten skall anses ha anskaffats för inträdet av skattskyldigheten för det belopp som är lägst av anskaffningsvärdet och det verkliga värdet. Bestämmelsen i 17 kap. 2 § om anskaffningsvärde och verkligt värde skall tillämpas. Inventarier, byggnader och markanläggningar skall anses ha anskaffats för inträdet av skattskyldigheten för den faktiska anskaffningsutgiften minskad dock lägst till noll med följande andel av denna för varje räkenskapsår som den skattskyldige innehaft tillgången: byggnader: , och markanläggningar: (täckdiken och skogsvägar) eller Övriga tillgångar skall anses ha anskaffats för inträdet av skattskyldigheten för anskaffningsutgiften minskad med av- eller nedskrivningar som kan ha gjorts i räkenskaper hos den skattskyldige, dock inte för högre belopp än marknadsvärdet för inträdet av skattskyldigheten. En förpliktelse skall tas upp till det belopp varmed den belastar verksamheten för inträdet av skattskyldigheten enligt en marknadsmässig bedömning. Förpliktelsen får dock inte tas upp till lägre belopp än vad den kan ha tagits upp till i räkenskaper för den skattskyldige. Bestämmelserna i 25 §§ har motsvarande tillämpning om inkomst av en pågående näringsverksamhet, för vilken skattskyldighet föreligger men undantag från beskattning gäller enligt ett skatteavtal, upphör att vara undantagen. Om en tillgång överförs från en näringsverksamhet för vars inkomst skattskyldighet inte föreligger till en näringsverksamhet hos samma person för vars inkomst skattskyldighet föreligger och un- dantag från beskattning inte gäller enligt ett skatteavtal, skall det belopp som tillgången skall anses ha anskaffats för och tidpunkten för anskaffningen bestämmas med till- lämpning av 24 §§. anses som om skattskyldighet för inkomst av den näringsverksamhet som tillgången överförs till inträder för överföringen. Bestämmelserna i 7 § har motsvarande tillämpning om en tillgång överförs från en näringsverksamhet, för vars inkomst skattskyldighet föreligger men undantag från beskattning gäller enligt ett skatteavtal, till en näringsverksamhet hos samma person, för vars inkomst skattskyldighet föreligger och undantag från beskattning inte gäller enligt ett skatteavtal. Om i fall som avses i 7 eller 8 § överföringen har medfört att ett belopp som skall motsvara tillgångens marknadsvärde har tagits upp till beskattning i en annan stat, skall dock tillgången anses ha anskaffats för samma belopp. Detta gäller dock bara om staten ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller är en stat med vilken har ett skatteavtal. Det som anges i 19 §§ har motsvarande tillämpning om verksamheten bedrivs genom ett svenskt handelsbolag. Utdelning från ett svenskt aktiebolag (moderbolaget) i form av andelar i ett dotterbolag skall inte tas upp om 1.utdelningen lämnas i förhållande till innehavda aktier i moderbolaget, 2.aktierna i moderbolaget är marknadsnoterade, 3.samtliga moderbolagets andelar i dotterbolaget delas ut, 4.andelar i dotterbolaget efter utdelningen inte innehas av något företag som tillhör samma koncern som moderföretaget, 5. dotterbolaget är ett svenskt 5. dotterbolaget är ett svenskt aktiebolag eller ett utländskt bolag, aktiebolag eller en utländsk mot- svarighet som hör hemma och är skattskyldig till inkomstskatt i en som är medlem i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller med vilken har ett skatteavtal samt omfattas av avtalets regler om begränsning av beskattningsrätten och har hemvist i staten enligt avtalet, och 6. dotterbolagets näringsverksamhet till huvudsaklig del består av rörelse eller, direkt eller indirekt, innehav av andelar i sådana företag som till huvudsaklig del bedriver rörelse och i vilka dotterbolaget, direkt eller indirekt, innehar andelar med ett sammanlagt röstetal som motsvarar mer än för samtliga andelar i företaget. Första stycket gäller även om mottagaren av utdelningen inte äger aktierna i det utdelande bolaget. I 48 kap. 8 § finns bestämmelser om anskaffningsutgiften på andelarna i moderbolaget och dotterbolaget. Vid tillämpning av bestämmel- Vid tillämpning av bestämmel- serna om moderbolag i 16 § första serna om moderbolag i 16 § första stycket skall ett utländskt bolag stycket skall en utländsk juridisk som motsvarar ett svenskt aktie- person som motsvarar ett svenskt bolag behandlas som ett sådant om det utländska bolaget hör hemma i sådant om den utländska juridiska en stat inom Europeiska eko- personen hör hemma i en stat inom en stat med vilken har området eller i en stat med vilken ingått ett skatteavtal som innehåller har ingått ett skatteavtal en artikel om informationsutbyte. som innehåller en artikel om informationsutbyte och personen i staten är underkastad en beskatt- ning som är likartad med den som gäller för svenska aktiebolag. Vid tillämpning av bestämmel- Vid tillämpning av bestämmel- serna i 19 och 20 §§ skall ett serna i 19 och 20 §§ skall en utländskt bolag som hör hemma i utländsk juridisk person som hör en stat inom Europeiska eko- hemma i en stat inom Europeiska och som motsvarar en svensk (EES), som i denna stat är ekonomisk förening behandlas som underkastad en beskattning som är likartad med den som gäller för bestämmelserna i 20 § skall ett utländskt bolag som hör hemma i förening behandlas som en sådan. 53Senaste lydelse 2000:1341. 54Senaste lydelse 2000:1341. Vid tillämpning av bestämmelserna behandlas som ett sådant. person som hör hemma i en stat inom EES, som i denna stat är