prop · GQ031d26 · 2003-01-01 00:00:00 — Goda exempel från flera EU-länder lyftes fram och bekräftade synen på design som ett viktigt konkurrensmedel för europeiska företag. Ett samverkansprojekt mellan SVID och LO på temat i god form resulterade i studiematerial för utbildning i företag. Pi- lotprojekt genomfördes i två företag under utvecklingsarbetet. genomförde fördjupade utvecklingsinsatser i cirka 15 500 företag. Efterfrågan på lednings- och marknadsutvecklingsprogram var störst med 4 500 deltagare. Marknadsutvecklingsprogram med fokus på företagens internationalisering genomfördes i ytterligare 3 720 företag. Dessutom genomfördes innovations-, produkt- och teknikutvecklingsinsatser i 1 660 företag. Vidare svarade ALMI-bolagen för drygt 60 000 förfrågningar och kortare rådgivningsinsatser . Av ALMI:s kundundersökning framgår att som helhet är nöjda med konsulttjänsterna. Högst betyg får personalens service (). Övriga påståenden som får höga betyg är: att personalen håller vad de lovat, är lätta att nå och är kvalificerade rådgivare. Sämst betyg får för sin förmåga att förmedla kontakter (). Svensk turism genererar av BNP enligt satellitkonto i nationalräkenskaperna 2001, omsätter och motsvarar en sysselsättning av drygt 127 000 helårsarbeten. gjordes det drygt 41 miljoner övernattningar på kommersiella anläggningar i . Jämfört med 2000 är det en ökning . Antalet utländska övernattningar uppgick till 9,1 miljoner, vilket är en ökning jämfört med . gjordes det 12,7 miljoner övernattningar på kommersiella anläggningar i , vilket är en ökning jämfört med då hade ordförandeskapet i EU. För den svenska turistnäringen är effekterna av terrordåden totalt sett begränsade. Flygbranschen har dock påverkats särskilt. Inkvarteringsstatistiken visar på ett ökat resande från närregionerna och ett minskat interkontinentalt resande. Den geologiska karteringsverksamheten pågår enligt fastlagd långtidsplan för perioden 2000- 2008. De inom SGU uppsatta årsmålen har uppnåtts för geokemi, grundvatten och markgeofysik. För övriga discipliner finns mindre avvikelser. Verksamheten vid TNC har präglats av konsolidering och återuppbyggnad efter en rekonstruktion . TNC har arbetat vidare med att skapa en lämplig terminologi för svenska förhållanden. omsatte verksamheten nästan och gav ett mindre överskott som användes till avbetalning av lån som togs för att upprätthålla driften . Uppdrag har utförts för ett flertal beställare med olika inriktning. Den breda ägarsammansättningen och en stor intressentförening för att TNC kan fortsätta sin verksamhet med hög kvalitet. Det finns ett starkt intresse hos medlemmarna i TLS för de kurser och konferenser som föreningen anordnar. Utbildningsverksamheten slog nya rekord 2001 vad gäller antalet deltagare och arrangemangen får goda utvärderingsresultat. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Det är viktigt att staten underlättar för företagare att få information om utbudet av företagsfrämjande insatser samt om regler som styr företagande. Behovet av företagsrelevant information är stort vilket styrks av antalet besökare på olika webbplatser samt antalet övriga kontakter och förfrågningar som myndigheten och övriga organisationer svarar för. genomförde en attitydundersökning bland beslutsfattare, samarbetspartners inom offentlig förvaltning och näringsliv samt företagare. Av denna framgick att ansåg att hade haft en roll som näringspolitisk expert och rådgivare, ansåg att ställde upp när man behöver hjälp eller information. Regeringen anser att staten bör tillhandahålla affärsrådgivande insatser endast om motsvarande insatser inte finns på den privata marknaden. Av- seende djupgående rådgivning, som syftar till affärsutveckling, kompetens- och organisationsutveckling etc., bedömer regeringen att det redan finnas en existerande och i huvudsak fungerande marknad. Regeringen bedömer därför att staten i minskad omfattning behöver tillhandahålla eller finansiera denna typ av tjänster. De regionala skillnaderna inom detta område är dock avsevärda och utbudet inom vissa affärsutvecklingsområden kan vara begränsade. Hu- vudinriktningen skall vara att insatserna inom detta område skall vara ett komplement till den privata marknaden och endast göras när särskilda skäl. Sådana skäl kan vara brist på jämställdhet och problem för invandrarentreprenörer att erhålla relevant rådgivning. Det finns en mängd organisationer som tillhandahåller information och rådgivning till företag. För den enskilde företagaren kan det vara komplicerat att finna rätt rådgivare. och har en viktig roll att lotsa företagen till rätt organisation och komplettera utbudet av rådgivningsinsatser. Det är dock viktigt att förbättra samordningen av de insatser som riktar sig till företagarna. Utredningen för tillväxt och företagsutveckling på regional nivå (dir. 2001:03) kommer att lägga fram förslag om den framtida strukturen på regional nivå. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Turistnäringen är en utpräglad småföretagsbransch med stor betydelse för sysselsättningen i många regioner. Både aktiviteterna i och i Turistdelegationen kännetecknas av att effekterna av insatserna uppnås först på . Utvecklingen av turismen påverkas inte bara av de statliga insatserna på området utan också av bl.a. väderlek, prisnivå och olika idrotts- och kultursatsningar. Den ökade marknadsföringen från 1997, av kandidaturen till i och för som kulturhuvudstad 1998 samt vårt ordförandeskap i EU bedöms ha påverkat utvecklingen positivt. Turistdelegationen har genom sitt arbete med det samlade förslag till åtgärder och nationell strategi för den svenska turistnäringen som den s.k. Framtidsgruppen presenterat på grundval av bl.a. det av Turistdelegationen utarbetade handlingsprogrammet bidragit till att öka den samverkan som är nödvändig för turismens utveckling. Behovsidentifierad och kvalitetssäkrad geologisk information är nödvändig för att tillgodose samhällets behov inom områdena miljö och hälsa, fysisk planering, hushållning och försörjning med naturresurser, jord- och skogsbruk samt totalförsvar. Brister inom detta område kan bl.a. leda till att färre gruvor etableras och att t.ex. infrastruktursatsningar både på statlig och nivå grundas på ett bristfälligt beslutsunderlag. Många små och medelstora företag inom konsult- och entreprenadverksamhet och prospektering använder sig av SGU:s basinformation för vidare bearbetning och tillämpning. SGU arbetar med en långtidsplan för kartering . Det är viktigt för användarna av geologisk information att databaserna innehåller kvalitetssäkrad och uppdaterad information. SGU har uppfyllt de återrapporteringskrav som ställts i regleringsbrevet. Regeringens bedömning är att SGU i allt väsentligt uppfyllt sitt åtagande för . Internationaliseringen och utvecklingen av informationssamhället innebär att behoven av terminologiskt arbete kan förväntas öka i framti- Utbudet av nätbaserade tjänster ökar och förändras i snabb takt. Även antal människor som i sin yrkesverksamhet är beroende av tillgång till kvalificerad information blir fler. TNC kommer att spela en viktig roll, framför allt när det gäller utvecklingen av och tillgången till fackspråk. Det höga antalet deltagare i TLS kurser och konferenser samt de goda utvärderingsresultaten tyder på att verksamheten fungerar väl och är efterfrågad. Det statliga stödet till TLS bidrar till att förstärka kompetensen hos en yrkeskår med avgörande betydelse för kvalificerad hantering av information inom näringsliv, universitet, högskolor, statliga myndigheter samt kommuner och landsting. 3.7Regler, tillstånd och tillsyn Statliga insatser inom politikområdet SimpLex, som är en verksamhet inom , kvalitetsgranskar alla förslag på nya eller ändrade lagar och förordningar ur ett småföretagsperspektiv. Granskningen syftar till att säkerställa att en särskild konsekvensanalys av regelförslagens effekter på småföretag görs i ett tidigt skede. Förutom granskningen så ger SimpLex råd och stöd i regelförenklingsarbetet. Denna uppgift riktar sig till såväl tjänstemän i som inom relevanta myndigheter och utrednings- och kommittéväsendet. Slutligen har SimpLex i uppgift att identifiera befintliga regelverk i behov av förenkling. Ett av regeringens viktigaste styrmedel för att verka för en effektiv konkurrens är tillämpning av konkurrenslagen. Konkurrenslagen är baserad på . Den innehåller förbud mot konkurrensbegränsande samarbete och missbruk av dominerande ställning. Lagen innehåller också regler för kontroll av företagskoncentrationer. Förvärv och andra företagskoncentrationer över vissa tröskelvärden skall alltid anmälas till för prövning. har även till uppgift att ge förslag på regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens. skall ge marknadens aktörer vägledning och spelregler för en effektiv konkurrens samt i övrigt främja ett konkurrensinriktat synsätt. Även länsstyrelserna har till uppgift att främja en effektiv konkurrens och skall bl.a. beakta konkurrensaspekterna vid tillståndsprövning och stödgivning. () finns på tre orter i . I finns verksledningen och patentavdelningen. I finns varumärkesavdelningen med enheterna för varumärken, design, periodisk skrift och personnamn. I finns bolagsavdelningen. Patentbesvärsrätten (PBR) är en förvaltningsdomstol som har till uppgift att pröva överklaganden av beslut meddelade av PRV. PBR ställer också inom ramen för sina resurser patenträttslig och teknisk sakkunskap till de allmänna domstolarnas förfogande. Regeringen har i två undersökningar frågat ett tiotal myndigheters företagskunder hur de uppfattar myndigheternas information, service och tillgänglighet. Den första undersökningen som genomfördes visade bl.a. att företagen uppfattar att personalen vid myndigheterna är kunniga om sitt eget regelverk men att myndigheterna inte helt förstår den värld företagarna befinner sig i. Den andra undersökningen som genomfördes visade att myndigheterna förbättrat sin tillgänglighet, kompetens och samverkan men att företagen fortfarande efterlyser bättre förståelse för sina villkor. I undersökningen framkom också att det är svårt att generalisera vilka åtgärder som bör vidtas för att företagen skall uppleva att tillgänglighet, information och service blir bättre eftersom myndigheterna både har olika målgrupper och uppdrag. geologiska undersökning och Bergsstaten SGU ansvarar för samordning, uppföljning och rapportering i fråga om miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Vidare ingår också, inom ramen för arbetet med de av beslutade miljökvalitetsmålen, att verka för skydd av grundvattnet samt för en långsiktig hushållning med naturgrus. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 De beredskapslager för petroleumprodukter som tidigare hållits för den civila beredskapens behov avvecklas och återförs successivt till naturen genom miljösäkring. Två anläggningar, varav en avyttrats till annan verksamhetsutövare, hålls i s.k. malpåse av beredskapsskäl i samråd med . Efterbehandlingen av det statliga gruvfältet i är i det närmaste avslutad. Bergsstaten är en självständig förvaltningsmyndighet för frågor om landets mineralhantering. SGU är chefsmyndighet för Bergsstaten och medel fördelas via SGU:s anslag. Bergsstaten har till uppgift att genom tillämpning av minerallagen pröva ansökningar om tillstånd för undersökning och bearbetning av mineralfyndigheter samt utöva viss tillsyn. Elsäkerhetsverksamheten bedrivs för att förebygga skada på person och egendom, orsakad av elektricitet, samt störningar på radiokommunikation och näringsverksamhet inom området elektromagnetisk kompatibilitet (EMC). Statliga insatser bedrivs för att bygga upp, upprätthålla och utveckla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektrisk materiel samt medverka till en tillfredsställande elektromagnetisk kompatibilitet. Föreskrifter utarbetats som är nödvändiga för att elsäkerheten skall upprätthållas utan att de utgör hinder för den tekniska utvecklingen eller för handeln med andra länder. Föreskrifterna på elmaterielområdet baseras till stor del på EU-di- rektiv. deltar i standardiseringsarbetet på internationell nivå inom International Electrical Commission (IEC) och på europeisk nivå inom den europeiska standardiseringsorganisationen () via Svenska Elektriska Kommissionen (SEK). Vid tillsynen av elanläggningar inriktas arbetet mot att motivera och bidra till att säkerställa att ägare och användare av elektriska anläggningar och elektrisk materiel iakttar elsäkerhetsföreskrifterna samt att elinstallationer utförs enligt gällande säkerhetsföreskrifter. En annan del av verksamheten med stor betydelse för elsäkerheten är behörighetssystemet för elinstallationsarbete. Tillsynen på elmaterielområdet utgörs till största delen av marknadskontroller som ser till 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 att föreskrifter om kontrollordning, samt om utförande, handhavande och skötsel av elmateriel följs. Dessutom övervakas marknadsföringen i olika former. har 2001 genomfört marknadskontrollen på fältet i egen regi. För kontrollprovningen och kontrollmätning har tjänster köpts av externa provningsorgan. har till uppgift att handlägga frågor om godkännande och auktorisation av revisorer samt registrering av revisionsbolag, att utöva tillsyn över revisorers och revisionsbolags verksamhet, att pröva frågor om disciplinära åtgärder samt att ansvara för att god revisorssed utvecklas på ett ändamålsenligt sätt. Nämnden skall också följa den internationella utvecklingen inom revisionsområdet. verksamhet skall bidra till att olika aktörer och intressenter skall ha tillgång till trovärdig ekonomisk information avseende företagens redovisning och förvaltning, att samhällets behov av kvalificerade och oberoende externa revisorer och revisionsbolag tillgodoses samt att den revisionsverksamhet som dessa bedriver är av hög kvalitet och uppfyller höga etiska krav. Genom sin verksamhet skall också upprätthålla förtroendet för revisorers verksamhet och för auktorisationssystemet. Det är viktigt att nämnden uppmärksammar om någon revisor systematiskt arbetar grovt felaktigt eller av andra skäl är direkt olämplig att utöva yrket och att en sådan revisor fråntas sitt godkännande eller sin auktorisation. Vid utförandet av tillsynsuppgiften skall nämnden lägga stor vikt vid egna initiativ. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt den systematiska uppsökande tillsynen. gäller en ny revisorslag (2001:883). Lagen innehåller bl.a. nya bestämmelser om revisorers opartiskhet och självständighet. Enligt lagen skall kunna ingripa mot en revisor som förfar oredligt. har vidare möjlighet att vidta disciplinåtgärder mot revisorer som har åsidosatt sina skyldigheter som revisorer eller som företrädare för revisionsföretag. Efter granskning av föreslog revisorer (1999/2000:RR11) bl.a. att regeringen bör överväga nämndens sammansättning med avseende på ledamöternas Med hänvisning till att regeringen i propositionen Oberoende, ägande och tillsyn i revisionsverksamhet (prop. 2000/01:146) angav goda skäl för den lösning som valdes vid nämndens bildande och till att nämndens sammansättning bereddes inom avslog förslaget från revisorer. Efter regeringens översyn har nämndens ledamöter nu erfarenhet från domstolsväsendet, Fi- nansinspektionen, revisorsorganisationerna, Svenskt näringsliv, , och den akademiska världen. Nämndens ordförande har varit chef för myndigheten. Genom en ändring av nämndens instruktion (SFS 2002:700) är en av regeringen utsedd direktör chef för myndigheten. I genomsnitt granskar SimpLex 1- 2 förslag på nya eller förändrade lagar, förordningar och kommittédirektiv. till har 78 konsekvensanalyser genomförts och därigenom har förslagens effekter på små företag uppmärksammats. Som ett resultat av detta har ett tjugotal förslag dragits tillbaka eller ändrats. I SimpLex uppgifter ingår även att ge stöd och råd till myndigheterna i deras arbete med konsekvensanalyser. SimpLex påbörjade ett utbildningsprogram som riktar sig till handläggare inom kommittéväsendet, och myndigheterna. Utbildningarna är ett led i det långsiktiga attitydförändringsarbete som regeringen driver när det gäller synen på små företag. Utbildningarna sker i samarbete med för regelgranskning (NNR) och genomförs normalt under en halvdag. Totalt har 24 utbildningar genomförts med , myndigheter och kommittéväsendet. På detta sätt har utbildningsinsatserna nått cirka 300 tjänstemän i nyckelpositioner. lämnade regeringen uppdrag till sex myndigheter att inkomma med förslag på regelförenklingar inom myndigheternas egna områden. Samtliga myndigheter har redovisat sina uppdrag och förslagen bereds inom . Flera förenklingsförslag, som initierats av den arbetsgrupp för regelförenkling som utsågs av regeringen , bereds inom . Ett av förslagen innebär att nystartade företag skall få börja betala sin preliminärskatt . Ett förslag till en sådan ändring i Skattebetalningslagen (1997:483) överlämnades till lagrådet . Regeringen redovisar det pågående regelförenklingsarbetet i en särskild skrivelse till . I skrivelsen verksamhet (2002/03:8 Regeringens redogörelse för regelförenklingsarbetet med särskild inriktning på små företag) finns en mer utförlig redovisning av förenklingsarbetet i , övriga myndigheter samt i kommittéväsendet. har 2001 bl.a. gjort oanmälda undersökningar hos företag inom ventilationsrespektive asfaltbranschen för misstänkta karteller. Verket har också fortsatt processen mot de fem bensinbolagen och fått en kartell mellan plaströrsföretag inom byggsektorn fälld i Tingsrätt. Ett av de inblandade plaströrsföretagen har överklagat beslut till . En viktig del av arbete är egna initiativ. Verket tar egna initiativ både avseende prövning av misstänkta överträdelser av konkurrenslagen och föreslår regeländringar eller andra konkurrensfrämjande åtgärder. Tips och klagomål från företag och privatpersoner utgör en viktig källa till information som används i arbete med att identifiera konkurrensproblem inom olika sektorer. Flera av större initiativ har initierats genom tips från företag och konsumenter. Andra vanligt förekommande tips och klagomål rör offentliga aktörer som bedriver näringsverksamhet i konkurrens med privata företag och agerandet från tidigare monopolföretag på omreglerade marknader. Verket har bl.a. prioriterat områdena bygg, dagligvaror, energi, telekommunikationer, finansiella tjänster och transporter. Således områden som har betydelse både för hushållen och för samhällsekonomin. Några exempel på verkets beslut ges nedan: 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Efter preliminärt ställningstagande om missbruk av dominerande ställning från ändrade de rabatter som de erbjudit . har prövat samarbeten om UMTS-nät enligt bestämmelserna i konkurrenslagen. Efter att och Tele2 i ett tilläggsavtal ändrat samarbetet gjorde verket bedömningen att förutsättningar förelåg att bevilja undantag för samarbete. Även förändrade sina planer på att bygga upp partihandel med läkemedel efter kontakt med , som efter ändringen inte längre ansåg att det fanns skäl att vidta åtgärder med stöd av konkurrenslagen. En uppmärksammad förvärvsprövning rörde Svenska Girots förvärv av . ansökte hos att förvärvet skulle förbjudas då det skulle leda till att konkurrensen på betalningsmarknaden kraftigt skulle försämras. Svenska Girot valde kort därefter att avstå från att genomföra förvärvet. har också tagit fram flera rapporter, föreslagit regeländringar samt yttrat sig över förslag i betänkanden och utredningar. I rapporten kommunerna pressa priserna föreslår verket att skall ses över. Denna rapport är ett led i de prisjämförelser som verket genomfört. En viss konjunkturberoende avmattning har märkts när det gäller efterfrågan inom flera av . För att kompensera för detta har en minskning av personalen inom bolagsområdet skett. I övrigt har den något lägre efterfrågan inneburit en möjlighet att arbeta av balanser. En minskning av antalet nyregistrerade bolag och färre varumärkesansökningar har skett . Detta har påverkat verkets intäkter och också neutraliserat besparingar som gjorts för att enligt tidigare planer betala den skuld som uppkommit på grund av (IT-projekt på bolagsavdelningen). Detta trots att personalminskningar genomförts till följd av minskningen av inkommande ärenden. Verkets ekonomi har också påverkats negativt av de personalaktioner som förekommit i den . Verksamhetsresultatet enligt resultaträkningen är . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen anvisade för helt nya verksamhetsmål för PRV. Detta som ett resultat av den konsultöversyn som gjordes . De uppsatta målen har i stort sett kunnat hållas. På vissa områden har PRV emellertid ännu inte helt lyckats, men förbättringar har skett. När det gäller PBR har medelbehandlingstiderna legat något över den nivå som utgör målsättningen för patentmålens del. PBR räknar dock med att personresurserna på ledamotssidan kommer att kunna utnyttjas effektivare i målarbetet under innevarande år och gör bedömningen att medelbehandlingstiden kommer att kunna minskas till en lägre nivå vid slutet av året. För de övriga målen, d.v.s. målen om varumärken, mönster, släktnamn och utgivningsbevis, ligger den faktiska medelbehandlingstiden klart under det uppställda målet . geologiska undersökning och Bergsstaten Den för SGU nya miljömålsverksamheten är, efter inledande personalrekryteringar och planering, nu fullt operativ. har dock nyanställd personal inte hunnit påbörja anställning i den omfattning som varit önskvärt, vilket medfört att vissa budgeterade projektkostnader kommer att belasta kommande budgetår. Fyra oljelagringsanläggningar har helt miljösäkrats . Under innevarande år har två anläggningar avyttrats. Avtal om överlåtelse av en anläggning till ny ägare träffades 2001. Avtalet är beroende av att köparen erhåller nödvändiga miljötillstånd. Om avtalet träder i kraft har totalt nio anläggningar sålts varav en är beredskapsanläggning. Samtliga anläggningar bortsett från beredskapsanläggningar bedöms i huvudsak kunna vara avvecklade vid utgången av 2004. Efterbehandlingen av det statliga gruvfältet i har avslutats. visar kontrollprogrammet generellt att metallbelastningen på recipienterna har en avtagande trend. Bergsstatens korta handläggningstider, vilket innebär en hög servicenivå gentemot företagen, har kunnat bibehållas . Antalet ansökningar för nya undersökningstillstånd har minskat kraftigt. Minskningen berör nästan helt och . Ingen ny bearbetningskoncession har beviljats , däremot har tre gruvor beviljats bearbetningskoncession för utökad brytning. Antalet överklagade beslut är mindre än en procent. Inspektion har skett vid samtliga igångvarande gruvor. Det nya mineralrättsregistret används nu i full utsträckning vid beredning av ärenden om undersökningstillstånd. Diagram 3.2 Antalet och ytan av beviljade undersökningstillstånd 1981-2001 Inom elsäkerhetsområdet har revision av högspänningsföreskrifterna, behörighetsföreskrifterna och järnvägsföreskrifterna pågått där underlag för revisionerna har varit nya internationella eller europeiska standarder. Då produkterna tillverkats i enlighet med dessa standarder förutsätts de uppfylla de allmänna säkerhetskraven. Detta skapar goda förutsättningar för en fri marknad för elmateriel i . Vad beträffar standardiseringsverksamheten har resursmässigt insatserna koncentrerats till sådana tekniska kommittéer som utarbetar standarder av stor betydelse för elinstallationer. ansvar för elanläggningstillsynen omfattar ca 5,2 miljoner elanläggningar, varav ca 900 000 arbetsställen och ca 4,3 miljoner bostäder. Det är till de områden där risken för olyckor och elbränder bedöms som högst och där tillsynen kan förväntas ge störst effekt som verkets insatser har prioriteras. har verkets tillsynsroll blivit tydligare och insatser effektiviserats vilket resulterat i att fler anläggningar kunnat förbättrats från elsäkerhetssynpunkt. Tillsynen på elmaterielområdet genom marknadskontroll har resulterat i att ca 116 produkter med allvarliga elsäkerhets- eller EMC-brister har fått försäljningsförbud.