prop · GQ031d24 · 2003-01-01 00:00:00 — Tillsammans med har SAS betydande delar av inrikesmarknaden. På finns konkurrens endast på några få flyglinjer. Mot bakgrund av den bristfälliga konkurrensen 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 på inrikesflygmarknaden gav regeringen i uppdrag att göra en kartläggning av marknadssituationen för inrikesflyget och hur den påverkar målen för regional- och transportpolitiken samt att lämna förslag till åtgärder. har redovisat uppdraget och konstaterar bl.a. att flygbolagens bonusprogram utgör ett påtagligt inträdeshinder för nya aktörer och hämmar sålunda en effektiv konkurrens på inrikesflygmarknaden. Regeringen gav i uppdrag att utreda de konkurrens- och konsumentmässiga effekterna av att begränsa flygbolagens tillämpning av bonusprogram på den svenska inrikesmarknaden samt att lämna förslag till åtgärder. Uppdraget skall redovisas . skall utfärda säkerhetsbestämmelser för den civila luftfarten. Det är regeringen som utser chefen för inspektionen. Administrativt och ekonomiskt är inspektionen underställd generaldirektören för . Inspektionen har i flygsäkerhetsfrågor en självständig roll i . Detta gäller även inspektionerna i andra transportslag. Att separera inspektionen från affärsverket är ett önskemål både från inspektionen och . Regeringen avser att se över inspektionens framtida organisatoriska tillhörighet. Regeringen uppdrog åt att i samråd med och se över frågan om civilpliktiga flygplatsbrandmän. 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret, föreslås att denna civilpliktsform skall avvecklas . Det innebär även att brand- och räddningsskola läggs ner. Att ersätta nyttjandet av de civilpliktiga brandmännen med andra verksamhetsformer kommer att medföra en betydande merkostnad för . har bedömt att årsredovisningen och koncernredovisningen i allt väsentligt är rättvisande och har tillstyrkt att resultaträkningen och balansräkningen samt motsvarande på koncernnivå fastställs. skall verka för att de transportpolitiska målen uppnås och detta på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktig hållbar transportförsörjning. Av treårsplan framgår att det ekonomiska resultatet efter finansnetto för perioden 20032005 bedöms bli 265, 283 respektive . har i sin treårsplan hemställt om en låneram på . Regeringen föreslår följande ekonomiska mål för : Målet för soliditet bör ligga på under den stora investeringsfasen 2003 och 2004. Det långsiktiga målet för soliditeten är att denna lägst skall uppgå till . Avseende räntabilitetsmålet anser regeringen att det bör ligga fast på nuvarande nivå, d.v.s. av eget kapital efter skatt. Prisrestriktionen bör vara oförändrad . Prisrestriktionen för trafikavgifter kommer att ses över i samband med översynen av avgiftssystem. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att låta få rätt att ta upp lån i och utanför inom en total ram på . föreslås vidare få rätt att teckna borgensförbindelser till förmån för dotterbolaget inom en total ram på samt 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 placera kassamässigt överskott i bank, i statsreglerade och hos motpart med kreditvärdighet motsvarande kategori K1 enligt Nordisk Ratings system eller motsvarande samt på räntebärande konto i . skall även kunna lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument. En ram även för utställandet av sådana säkerheter på bör fastställas . Tabell 8.2 Ekonomisk utveckling Miljoner kronor där ej annat anges Beträffande utdelningskravet anser regeringen att det bör vara oförändrat, dvs. en tredjedel av vinsten, räknad som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet bör även i fortsättningen fastställas slutligt av regeringen i samband med att bokslutet fastställs. svarighet (%) Soliditet (%) föreslår en investeringsnivå på sammanlagt . De största investeringarna görs på . Den tredje banan på med en totalinvesteringsutgift på pågår och banan beräknas tas i drift förutsatt att miljödomstolen tar upp ärendet . Det nya flygledningstornet, som utgör del av detta projekt, togs i drift . Investeringsutgiften för hela (Modernisering av flygtrafikledningssystemet) är beräknad till och beräknas vara avslutad . Det nuvarande systemet med fyra terminaler försvinner och ersätts av två nya huvudterminaler, först terminal Nord och därefter terminal Syd. Utbyggnaden av terminal Syd har skjutits på grund av det svaga efterfrågeläget. Däremot kommer terminal huvudsakligen bestående av , ny centralbyggnad och Schengenombyggnad av befintliga terminaler att färdigställas. Investeringsutgifterna för projektet, som påbörjades , beräknas totalt uppgå till . Bland övriga större investeringsprojekt kan nämnas kapacitetsutbyggnad på flygplats, där en större om- och tillbyggnad beräknas genomföras med start . I övrigt inriktas investeringarna på ersättningsanskaffningar, åtgärder för att säkerställa flygsäkerheten och åtgärder 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 som skall leda till miljöförbättringar. Bl.a. införs bagagekontroll på samtliga flygplatser. Utrymmet för kommersiella investeringar är mycket begränsat. Det som kan komma att bli aktuellt är bl.a. en utbyggnad av för hotellverksamhet och utveckling av fraktverksamheten. Ovanstående investeringar beräknas till mer än hälften ske genom intern finansiering. Återstoden beräknas kunna finansieras genom upplåning via och till en mindre del genom EU-bidrag. är avsett att finansiera driftbidrag till kommunala flygplatser. Flygplatser som ingår är sådana som har en icke säsongsbunden reguljär passagerartrafik samt de befintliga flygplatser som har en sådan reguljär passagerartrafik som kan anses ha särskild betydelse för uppfyllandet av de transportpolitiska målen som beslutats av regering och riksdag (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98: TU10, rskr. 1997/98:266). har i sin treårsplan hemställt att bidrag till kommunala flygplatser anvisas ett ramanslag på för . Regeringen konstaterar att investeringar kommer att vara omfattande . Detta är en bidragande faktor till att soliditets- och räntabilitetsmålen inte kommer att nås. Det stora investeringsbehovet är huvudsakligen en följd av den tidigare starka utvecklingen inom flyget. På grund av flygmarknadens svaga utveckling har dock skjutit på vissa större projekt. En huvudsaklig fortsättning på godkända investeringsplaner är emellertid nödvändig. Mot denna bakgrund förslår regeringen att investeringsplanen godkänns. Anslaget infördes i enlighet med (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Bidragets totala nivå var , varav betalades genom anslaget och 10 miljoner direkt av i egenskap av sektorsmyndighet. En successiv nedtrappning av bidraget ansågs möjlig med hänsyn till en årlig produktivitetsfaktor beräknad till av det totala stödbehovet samt med hänsyn till volymtillväxten. Bidragets totala nivå är , av vilka bidrar med ca . Bidraget beräknas till , varav bidrar 8.7.336:11 Driftbidrag till kommunala med ca . avsikt att göra en utvärdering av detta femåriga driftstöd för att ett eventuellt nytt system skall vara på plats till . beslutade att staten inom ramen för en oförändrad rollfördelning skall ta ett större ekonomiskt ansvar än för driften av luftfartens infrastruktur i avsikt att uppnå en tillfredställande flygtrafikförsörjning. Tabell 8.5 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 36:11 Driftbidrag till kommunala flygplatser Överföring till anslag 3:3 Tullver- Förslag/beräknat anslag1 1Till detta kommer eventuellt medel som betalas av LFV. 2Enligt nuvarande fördelningssystem, reviderat driftbidrag . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamhetsområdet omfattar den interregionala kollektiva persontrafiken och ansvarig myndighet är Rikstrafiken. Myndighetens uppgift är att verka för utveckling och samordning av den interregionala kollektiva persontrafiken och att därigenom bidra till att de transportpolitiska målen uppnås. Rikstrafiken skall som en del i detta arbete svara för statens upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik som inte upprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:12 Rikstrafiken: Administration Anslaget 36:12 Rikstrafiken: Administration (tidigare 36:11) överskreds 2001. Enligt prognosen kommer anslaget även att överskridas 2002. Det överskjutande beloppet täcks dock av anslagssparande från föregående år. Verksamhetsområdet omfattar den utveckling och samordning av trafiken som krävs för att skapa ett effektivare interregionalt kollektivt persontrafiksystem. Statens upphandling av interregional kollektiv persontrafik är ett verktyg för denna utveckling och samordning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Det är viktigt att det över hela landet finns tillräckligt goda transportmöjligheter så att människor inte tvingas flytta på grund av brister i transportsystemet. Det bör även finnas en rimlig valfrihet vid val av transportlösning för resor mellan olika regioner. Staten har här ett övergripande ansvar. bör dock den interregionala kollektivtrafiken så långt som möjligt drivas på kommersiella villkor och i ökad utsträckning samordnas med lokal och regional kollektivtrafik. En tillfredsställande interregional transportförsörjning i ett sammanhängande nätverk och transportutbud torde dock även fortsättningsvis kräva att samhället upphandlar sådan trafik som ger ett väsentligt bidrag till att åstadkomma en sådan transportförsörjning och till uppfyllandet av de transportpolitiska målen men som inte kan drivas på kommersiella grunder. Genom myndigheten har staten genomfört ett stort antal upphandlingar av sådan transportpolitiskt motiverad kollektiv persontrafik. Flera av dessa upphandlingar har genomförts i samverkan med trafikhuvudmännen bl.a. i syfte att förbättra samordningen mellan regional och interregional trafik. Kollektivtrafiken är en del av samhällsservicen och det är viktigt att den blir tillgänglig för alla. Staten fördelar betydande belopp till trafikhuvudmännen för åtgärder i syfte att öka tillgängligheten för personer med funktionshinder. Därutöver bidrar staten till utbyggnad av lokal och regional infrastruktur för kollektivtrafik. har staten även avsatt särskilda medel till satsningar på forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprojekt inom kollektivtrafikområdet. har medel också avsatts för samhällsbetalda resor. Även om satsningar gjorts av såväl staten som trafikhuvudmännen har resandeutvecklingen inom kollektivtrafiken inte varit tillfredsställande. Inför föregående budgetår genomfördes en sänkning av mervärdesskatt på kollektivtrafik. Förändringen har inneburit betydligt lägre kostnader för kollektivtrafiken. Det bör dock i sammanhanget påpekas att momssänkningen haft ringa genomslag på biljettpriset. Regeringen ser allvarligt på att kollektivtrafikresandet stagnerat och tillsatte två utredningar, och , med uppgift att föreslå åtgärder i syfte att utveckla kollektivtrafiken med utgångspunkt från ett resenärsperspektiv (N2001:05 och N2001:09). Anpassningen av transportsystemet till funktionshindrade är en av regeringen prioriterad fråga. skall transportsystemet vara tillgängligt för alla. Regeringen har via instruktionerna givit de sektorsansvariga trafikverken och Rikstrafiken i uppdrag att verka för en handikappanpassning av transportsystemet. redovisade förslag till etappmål för måluppfyllelse 2010. En omfattande utrednings- och utvecklingsverksamhet utförs av myndigheterna i samarbete med handikapporganisationer och andra berörda aktörer. På regeringens uppdrag har utvärderat handikappolitiken inom transportområdet. Uppdraget är redovisat och remissarbetet avslutat. har också redovisat tillståndet och utvecklingen av färdtjänsten efter att lagen om färdtjänst trädde i kraft . Statskontorets kompletterande utvärdering avrapporterades /2001. Regeringen avser att bereda dessa utredningar /2003 i syfte att skynda på anpassningen av transportsystemet till funktionshindrades behov. En särskild utredare skall tillkallas för att särskilt se över regelverket för färdtjänst. skall Rikstrafiken i samarbete med övriga trafikverk redovisa en transportslagsövergripande strategi för hur transportsystemet skall bli tillgängligt för handikappade . Målet för trafikverken i arbetet med strategin är att det skall framgå vad som behöver ske, i vilken takt och till vilken insats. Målen inom verksamhetsområdet är: N Ett tillgängligt transportsystem, där ett samverkande interregionalt kollektivt persontrafiksystem utformas så att medborgarnas grundläggande transportbehov kan tillgodoses. N En positiv regional utveckling, där ett samverkande interregionalt kollektivt person- trafiksystem främjar en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långa transportavstånd. N En hög transportkvalitet, där ett samverkande interregionalt kollektivt persontrafiksystems utformning och funktion skall medge en hög transportkvalitet. N En säker trafik, där ingen dödas eller allvarligt skadas inom ett samverkande interregionalt kollektivt persontrafiksystem genom att dess utformning och funktion anpassas till de krav som följer av detta. N En god miljö, där ett samverkande interregionalt kollektivt persontrafiksystems utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador och där en god hushållning med naturresurser främjas. N Ett jämställt transportsystem, där transportsystemet är utformat så att det svarar mot kvinnors och mäns transportbehov och där kvinnor och män ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värdering tillmäts samma vikt. Rikstrafiken startade sin verksamhet och därför är 2001 det första verksamhetsår som kan jämföras med ett föregående. Regeringen bedömer att Rikstrafiken har utvecklats i alla sina uppdrag. Rikstrafiken har verkat för en bättre samordning av kollektivtrafiken. Detta har skett bl.a. genom att myndigheten har genomfört utvecklade och mer långsiktiga upphandlingar av tåg-, buss- och flygtrafik. Upphandlingar som i flera fall genomförts i samverkan med trafikhuvudmännen. Rikstrafiken har drivit och utvecklat det trafikslagövergripande projektet resan för ökad tillgänglighet till och med kollektivtrafiken. Myndigheten har drivit krav på bokningssamarbete genom ett särskilt datagränssnitt, redovisat ett förslag till ett enda telefonnummer för upplysning om kollektivtrafiken och lanserat en Internetportal med övergripande information om hela trafiksektorn. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen bedömer att Rikstrafikens verksamhet har varit inriktad mot de transportpolitiska målen och i allt väsentligt väl levt upp till krav som ställts på verksamheten. Köp av interregional kollektiv persontrafik Statens köp av interregional kollektiv persontrafik syftar till att upprätthålla transportpolitiskt angelägen interregional trafik som inte kan bedrivas på kommersiella grunder. Statens upphandlingar gjordes fram t.o.m. av Delegationen för köp av viss kollektivtrafik. I och med myndighetens bildande övergick ansvaret till Rikstrafiken och delegationen avvecklades. Även om de upphandlingar som Rikstrafiken har genomfört i stor utsträckning baseras på tidigare upphandlad trafik så har statens upphandlingar utvecklats i riktning mot upphandlingar av paket som omfattar både regional och interregional trafik. Dessa upphandlingar genomförs i samverkan med berörda trafikhuvudmän. Som exempel kan nämnas Tåg i Bergslagen och Västtåg. omfattade statens upphandlingar i princip bara tågtrafik. Efter att Rikstrafiken startat sin verksamhet har statens trafikupphandlingar utvecklats så att alla trafikslag omfattas. Som exempel kan nämnas busstrafik längs och upphandling av 10 inrikes flyglinjer. Rikstrafikens verksamhet har bidragit till att kollektivtrafiken utvecklats. Framförallt har de upphandlingar som genomförts i samverkan med trafikhuvudmännen inneburit bättre samordning mellan regional och interregional trafik. Antalet passagerare i Gotlandstrafiken har ökat och uppgick till i princip 1,3 miljoner passagerare. Godsvolymen har varierat något över tiden men visar en positiv utveckling. Olika bedömningar pekar på en årlig tillväxt av trafikvolymen på mellan . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 närvarande med konventionella färjor och en höghastighetsfärja samt under högsäsong med förstärkning av en godsfärja. analyserade och Rikstrafiken en separation av gods- och persontrafiken med fartyg till och från . Myndigheterna redovisade sitt uppdrag. Myndigheternas rapport redovisade ett antal olika alternativa trafiklösningar, utan att något slutligt ställningstagande gjordes. Alternativen byggde på två grundkoncept; ett tvåhamnsalternativ som och ett enhamnsalternativ. Vidare framhölls att gotlandstillägget borde avvecklas men förordades att det behålls tills man via förhandlingar med berörda parter kan uppnå en acceptabel avvecklingslösning. Mot denna bakgrund beslutade regeringen om direktiv för en förhandlad helhetslösning för Gotlandstrafiken. Uppdraget gick ut på att genom förhandlingar med berörda parter finna och förankra en acceptabel lösning. Utredningen lämnade sitt betänkande (SOU 2001:66) Garanterad transportstandard för till regeringen . I betänkandet föreslogs att: N beslutar om en garanterad transportstandard för enligt förslag i denna utredning. Den skall gälla fullt ut . Det ankommer på Rikstrafiken att inom sina ekonomiska ramar successivt fram till dess anpassa trafiken till standarden. N Rikstrafiken får i uppdrag att anpassa avtalet med med hänsyn till nya fartyg under förutsättning att transportstandarden kan garanteras till oförändrad kostnad för staten. N Rikstrafiken ges i uppdrag att sluta nytt avtal med som svarar mot innehållet i den upphandlade trafiken. N Gotlandstillägget slopas . N Rikstrafiken ges i uppdrag att senast från sänka längdmetertaxan för gods i Gotlandstrafiken till indexerat inklusive hamn- och stuveriavgifter. Rikstrafiken tillförs för detta. N Rikstrafiken ansvarar, som en följd av den sänkta taxan, för nödvändiga justeringar av avtal med Destination , och fastlandshamnarna. N Högstprisförordningen slopas . N i får 2002 för att stimulera samverkan mellan företag på i fråga om köp och uppläggning av transporter. Ett remissammanträde genomfördes där i princip alla var positiva till den föreslagna lösningen. Dock varnade åkeribranschen för ökade transportkostnader om förslaget genomfördes innan de nya höghastighetsfärjorna satts i trafik. Rikstrafiken och Destination tecknade, efter regeringens godkännande, ett tilläggsavtal om trafiken vilket reglerar fartygsersättningar och övriga justeringar som föranleds av att de nya höghastighetsfärjorna sätts i trafik. Trafikupplägget som regleras i tilläggsavtalet bygger till stor del på vad som föreslogs i betänkandet Garanterad transportstandard för . Vidare avsattes medel till i till ett samverkansprojekt för att pressa logistikkostnaderna i enlighet med vad som föreslogs i betänkandet. Genom det statliga transportstödet till färjetrafiken på subventioneras både person- och godstrafiken. Därutöver subventioneras godstrafiken genom det s.k. gotlandstillägget. beslutade (prop. 1995/96:44, bet. 1995/96:TU7, rskr. 1995/96:99) att gotlandstillägget skulle avvecklas med en tredjedel/år samt att lagen (1979:1035) med bemyndigande om utjämning av taxor för vissa lastbilstransporter (taxeutjämningslagen) skulle upphöra att gälla vid utgången av 1998. I avvaktan på en långsiktig lösning av frågan om transportstöd till och från har dock upphävandet av taxeutjämningslagen skjutits upp, genom riksdagsbeslut, år . Det var dock inte lämpligt att fortsätta göra ändringar i lagen eftersom detta skapar en komplicerad författningsstruktur. En ny lag (2000:1377) med bemyndigande om utjämning av taxor för vissa lastbilstransporter ersatte därför lag i avvaktan på att frågorna avseende formerna för ett stöd till transporterna till och från långsiktigt kan lösas. I samband med regeringens beslut om tilläggsavtalet om Gotlandstrafiken fick i i uppdrag att genomföra ett samarbetsprojekt i syfte att stimulera samverkan mellan företag på i fråga om köp och uppläggning av transporter. Till projektet har anslagits . Projektet skall redovisas . I direktiven till utredningen förhandlad helhetslösning för Gotlandstrafiken var en av utgångspunkterna att gotlandstillägget skulle avvecklas, eftersom gotlandstillägget inte är konkurrensneutralt och att man inte med säkerhet kan avgöra i vilken omfattning stödet kommer till godo. I betänkandet Garanterad transportstandard för föreslogs (se föregående avsnitt) ett antal åtgärder däribland avskaffandet av gotlandstillägget kombinerat med en sänkning av längdmetertaxan för gods. Regeringen delar utredningens bedömning att slopandet av gotlandstillägget är angeläget. Det är angeläget att kostnaderna för transporterna hålls på en rimlig nivå för att inte hämma utvecklingen av näringsliv och turism på . Åkeribranschen har varnat för att fraktkostnaderna kommer att stiga mer än vad som kompenseras med den sänkning av längdmetertaxan som föreslås vid ett avskaffande av gotlandstillägget. Det statsfinansiella läget är ansträngt och det finns faktorer som kan påverka utvecklingen av fraktkostnaderna. Med hänsyn till detta och i avvaktan på resultatet av samarbetsprojektet på och den eventuella påverkan på fraktkostnaderna som de nya höghastighetsfärjorna kan få anser regeringen att ett slutligt ställningstagande angående avskaffandet av gotlandstillägget bör anstå. Regeringen avser återkomma till beträffande en avveckling av gotlandstillägget. Regeringen beslöt att tillsätta en kommitté för utveckling av kollektivtrafiken. Tyngdpunkten i kommitténs arbete skall ligga på den lokala och regionala kollektivtrafikens område. Det utesluter dock inte att kommittén också tar sig an frågor som även berör den interregionala kollektivtrafiken. Kommittén har redovisat ett delbetänkande (SOU 2001:106) Kollektivtrafik med människan 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Kommittén skall, efter beslut om tilläggsdirektiv, redovisa sitt slutbetänkande för regeringen . har konstaterat att Rikstrafikens årsredovisning har upprättats i enlighet med förordningen om årsredovisning och budgetunderlag, regleringsbrev och övriga beslut för myndigheten. RRV har bedömt att Rikstrafikens årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande. Däremot lämnar RRV en invändning mot myndighetsledningens förvaltning gällande väsentliga brister i tillämpningen av lagen om offentlig upphandling. Rikstrafiken har till regeringen inkommit med en skrivelse i vilken myndigheten redovisar en åtgärdsplan med anledning av RRV:s invändning. Frågan har även behandlats vid mål- och resultatdialogen med myndigheten. RRV anser inte att det och om Rikstrafiken beaktar synpunkterna finns skäl för ytterligare åtgärder. 9.7.136:12 Rikstrafiken: Administration 1 Motsvarar 11 319 tkr prisnivå. Med anslaget finansieras kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration och andra interna kostnader. Myndigheten har aviserat att ytterligare personal behöver anställas. Regeringen föreslår dock inte några förändringar av anslaget. Anslagsnivån har dock justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 9.3 Härledning av nivån 20032004 för anslag 36:12 Rikstrafiken: Administration Förändring till följd av: Överföring från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen anser att anslaget bör justeras tillbaka till den ursprungliga nivån på . Rikstrafiken bör få sluta upp till långa trafikeringsavtal.