prop · GQ031d18 · 2003-01-01 00:00:00 — Antalet inskrivna barn uppgick till 346 349. Andelen inskrivna barn i åldern har ökat till jämfört med , varav är inskrivna i fritidshem. Den totala kostnaden för fritidshemmen uppgick till . Kostnaden per inskrivet barn beräknas i genomsnitt till vilket är en ökning jämfört med . Antalet barn per årsarbetare har ökat kraftigt i förskolan och familjedaghemmen . Ökningen har dock avstannat och en svag ökning av personaltätheten har skett. uppgick antalet barn per årsarbetare till 5,4 i förskolan vilket är i nivå med . Även inom fritidshemmen har trenden mot minskad personaltäthet brutits. Andelen årsarbetare i förskolan med pedagogisk högskoleutbildning uppgick , vilket är en minskning jämfört med föregående år. An- delen personal i fritidshemmen som har pedagogisk högskoleutbildning, främst fritidspedagogutbildning har minskat från jämfört med året innan. Att andelen högskoleutbildade har minskat i förskola och fritidshem förklaras delvis av en brist på högskoleutbildad personal. Förskolan och skolbarnsomsorgen har det genomgått stora förändringar. Besparingarna har inneburit minskad personaltäthet och större grupper. De senaste årens reformer, som allmän förskola och läroplan för förskolan, har inneburit en ökad fokusering på det pedagogiska innehållet i verksamheten och förstärkt förskolans roll som det första steget i utbildningssystemet. Reformerna leder till att nya grupper av barn får del av verksamheten i förskolan, något som också gör att antalet inskrivna barn åter kommer att öka trots mindre barnkullar. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Barngruppernas storlek och personaltätheten i förskolan Kvaliteten i förskola och fritidshem är ett för regeringen högt prioriterat område. Verksamheterna har varit utsatta för ekonomiska åtstramningar. Större barngrupper och lägre personaltäthet har blivit följden. Den genomsnittliga gruppstorleken i förskolan har ökat från 13,8 barn per grupp 1990 till 17,5 barn per grupp 2001. fanns av barnen i åldern i grupper med 16 eller fler barn. av barngrupperna hade fler än 20 barn. Den genomsnittliga personaltätheten i förskolan var 4,4 barn per årsarbetare och sjönk därefter till 5,6 barn per årsarbetare 1998. Därefter bröts trenden i någon mån och personaltätheten har legat fast på nivån 5,4 barn per årsarbetare . Variationerna i personaltäthet mellan kommunerna var 2001 mellan 3,9 och 8,6 barn per årsarbetare i förskolan. har fått i uppdrag att göra en fördjupad analys av barngruppernas storlek och personaltätheten utifrån forskning och erfarenhet. Studien kommer att bli ett viktigt underlag för regeringen när det gäller den fortsatta utvecklingen av förskolans kvalitet. Även om situationen när det gäller personaltätheten i förskolan i någon mån har förbättrats fortsätter barngrupperna att öka i storlek. Variationerna är också stora både mellan och inom kommunerna. Forskare varnar för att särskilt de yngsta barnen har svårt att klara av alla de relationer som en stor barngrupp innebär och menar att förskolans uppdrag att ge varje barn det stöd och den stimulans det behöver har försvårats. Regeringen anser att dessa signaler måste tas på allvar och aviserar i avsnitt 2 Politikens inriktning en satsning på förstärkt personaltäthet i förskolan. Stort behov av lärare i förskola och fritidshem Enligt de bedömningar som regeringen gjorde redan i budgetpropositionen förväntas efterfrågan på förskollärare att öka. Regeringen fastställde därför mål bl.a. för antalet examinerade lärare vilka inkluderar Dessa mål står fortfarande fast. Att efterfrågan på lärare i förskolan väntas öka hänger bl.a. samman med att den allmänna förskolan införs 2003. Kommunerna efterfrågar i allt högre grad personal med högskoleutbildning i förskolan. Detta förhållande gäller även fritidshemmen. Regeringens aviserade satsning för att öka personaltätheten i förskolan kommer också att påverka lärarbehovet. För lärare med inriktning mot skall särskilt det ökade behovet av förskollärare beaktas och antalet examinerade förskollärare öka. Regeringen kommer noga att följa måluppfyllelsen för lärarexamen med inriktning mot och förskolan. har redovisat ett uppdrag från regeringen att kartlägga och analysera omfattning, organisation och attityder till modersmålsstöd, modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet. konstaterar i rapporten språk fler möjligheter (dnr 01-01:2751) att omfattningen av modersmålsstödet i förskolan minskat kraftigt . Modersmålsstöd och modersmålsundervisning är viktiga led i arbetet med att stärka barns och ungdomars personliga och kulturella identitet samt främja deras utveckling till flerspråkiga individer. Aktuell forskning visar också entydigt att det är viktigt att börja i tidig ålder för att detta arbete skall bli framgångsrikt. I syfte att stärka modersmålsstödet i förskolan föreslår att rätten till sådant stöd tydligare skall författningsregleras. Regeringen kommer att arbeta vidare med åtgärder för att stärka modersmålsstödet i förskolan som en viktig del i arbetet för bättre utbildningsvillkor i segregerade områden. Arbetet skall ses som en del i det uppdrag för förbättrade utbildningsvillkor i segregerade områden i alla kommuner som regeringen avser att ge den nya myndigheten för skolutveckling. Uppdraget blir myndighetens första och viktigaste . Se även avsnitt 5.1 Insatser. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 5 Barn- och ungdomsutbildning I skrivelsen Utbildning för kunskap och jämlikhet regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188) bedömde regeringen att Statens skolverks granskning av kvalitet och kvalitetsarbete i skolor och kommuner bör stärkas och bli en av verkets centrala myndighetsuppgifter. Rollen som statlig tillsynsmyndighet riskerar att bli otydlig, när verket arbetar med allt fler utvecklingsuppgifter. blir inte heller den främjande och utvecklingsstödjande rollen tillräckligt förtroendeingivande när den innehas av samma myndighet som utövar kvalitetsgranskning och tillsyn. Mot denna bakgrund anser regeringen att nuvarande uppgifter bör renodlas och koncentreras till kvalitetskontroll genom uppföljning, utvärdering samt granskning och tillsyn. Vidare bör en ny myndighet bildas med uppgift att främja skolutveckling och stödja kompetensutveckling. Genom beslut har regeringen tillkallat en särskild utredare (dir. 2002:76) med uppgift att förbereda för förändrade roll och bildandet av en ny skolutvecklingsmyndighet. Den nya myndigheten skall kunna inrättas . Uppdraget skall slutredovisas . en gransknings- och tillsynsmyndighet En likvärdig utbildning över hela landet förutsätter en kraftfull nationell uppföljning, utvärdering och granskning av skolans resultat, liksom en skarp tillsyn för att värna om elevens rätt. Nationell likvärdighet kräver inte bara att staten sätter upp nationella mål utan även att staten systematiskt följer upp och granskar verksamheten med utgångspunkt i författningar och nationella mål. Kontrollen av såväl de offentliga som de fristående skolornas måluppfyllelse och kvalitetsarbete måste förstärkas för att säkerställa en likvärdig utbildning av hög kvalitet. För att åstadkomma en självständig gransknings- och tillsynsmyndighet måste enligt regeringens bedömning de utvecklingsfrämjande insatser som staten anser nödvändiga tydligt åtskiljas från den granskande och kvalitetsbedömande myndighetsrollen. uppgifter bör av dessa skäl koncentreras till kvalitetskontroll genom uppföljning, utvärdering och granskning samt tillsyn. Genom att tillsyn och kvalitetsgranskning prioriteras kan en kraftigt förstärkt inspektion av såväl utbildningens förutsättningar och resultat som kvalitetsarbete åstadkommas. Inspektionen, som skall omfatta både kvalitetsgranskning och tillsyn, skall ske regelbundet både på nivå och på skolnivå. Regeringens ambition är att omfattningen av denna verksamhet kraftigt skall öka och fördubblas i jämförelse med dagens situation. Detta innebär en nystart av som skolmyndighet. Omorienteringen av uppgifter och bildandet av en ny skolutvecklingsmyndighet måste i huvudsak ske inom de ramar som finns för . Den nya myndigheten skall främja nationellt fastställda mål genom att stödja och stimulera kommuner och skolor i deras arbete med den 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 lokala skol- och verksamhetsutvecklingen. Myndighetens arbete bör karaktäriseras av ett flexibelt och projektinriktat arbetssätt och en stark kompetens när det gäller bl.a. information och kommunikation samt nätverksarbete. Stödet skall avse förskola, fritidshem, förskoleklass, grundskola, obligatorisk särskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och vuxenutbildning. I uppdraget bör ingå att stödja kvalitetsutvecklingen i kommuner och skolor, såväl fristående som offentliga, bl.a. genom information som når alla nivåer i skolorganisationen och genom riktad kompetensutveckling av skolpersonal inom prioriterade områden. Myndigheten bör också svara för de stödjande insatser som i övrigt riktar mot huvudmän och skolor i deras arbete med att utveckla verksamheten. Insatser för att främja skolväsendets internationalisering bör vara en del av detta stödjande arbete. Myndigheten skall främja utveckling och stödja kompetensutveckling inom strategiska områden. Vid genomförandet av större skolreformer, t.ex. i samband med ett införande av en ny skollag och en reformerad gymnasieskola, är det naturligt att myndigheten samarbetar med . Andra viktiga uppgifter för den nya myndigheten är att stimulera den fortsatta användningen av informationsteknik i skolan och att utveckla Skoldatanätet. Myndigheten bör dessutom svara för utvecklingsinriktade informationskampanjer. Sekretariatsfunktionen för projektet , som ligger inom , bör vidare ingå i den nya myndighetens ansvar. Erfarenheter från projektet mot mobbning skall vidare tas tillvara. Den nya myndighetens uppdrag bör även vara att med utgångspunkt i kunskapsöversikter och forskningsresultat främja och stödja utvecklingen i förskola, skola och vuxenutbildning. Vidare bör den nya myndigheten medverka i spridning av resultat av forskning som genomförs vid universitet och högskolor. Myndigheten bör däremot inte själv finansiera forskning. Det är regeringens uppfattning att forskning inom området skall finansieras främst genom utbildningsvetenskapliga kommitté, som bland annat har till uppgift att främja och stödja forskning av högsta kvalitet som svarar emot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. Regeringen anser att det är viktigt att skolutvecklingsmyn- digheten uppmärksammar angelägna forskningsbehov. Den nya myndigheten skall kunna utveckla varierande arbetsformer och söka olika samarbetspartners för att fullfölja sitt uppdrag. Det är angeläget att den nya myndigheten blir en central och viktig aktör för att stimulera skolutveckling. Förskola och skola i segregerade områden Utvärderingar visar att elevernas resultat till stor del hänger samman med utbildningsnivån hos föräldrarna och elevens vistelsetid i . I många kommuner finns områden som präglas av social och etnisk segregation. I dessa områden finns en överrepresentation av elever som har svårigheter att nå målen för utbildningen. Regeringen anser att förskole- och skolsituationen i dessa områden särskilt måste uppmärksammas. Det första och viktigaste utvecklingsuppdraget är att arbeta för att nationellt förbättra utbildningsvillkoren i segregerade områden. Myndigheten skall genom utrednings- och analysarbete successivt lämna förslag till regeringen om åtgärder som kan förbättra förskole- och skolsituationen i de aktuella områdena. I arbetet bör erfarenheter från regeringens storstadspolitik tas tillvara. Fokus skall riktas på problematiken med segregation som sådan oavsett var i landet den förekommer. I regeringens skrivelse Utbildning för kunskap och jämlikhet regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188) aviserades en förstärkning av kvalitetsarbetet i hela skolsystemet. Varje förskola, skola och vuxenutbildningsanordnare måste ta ansvar för sitt eget kvalitetsarbete och kommunen måste fullt ut ta ansvar för att verksamheterna lever upp till detta ansvar. En förstärkning av det systematiska kvalitetsarbetet skall ske på alla nivåer. Enligt förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet skall varje skola och kommun upprätta en skriftlig kvalitetsredovisning. Den skall vara ett stöd för det kvalitetsarbete som måste ske såväl i skolan och vuxenutbildningen som i kommunerna. I budgetpropositionen aviserades ett uppdrag om nationella kvalitetsindikatorer. Regeringen kommer i stället att ge ett vidareutvecklat uppdrag att utveckla enhetliga resultatmått för förskolan, skolan och vuxenutbildningen som bör ingå i varje kvalitetsredovisning. Resultatmåtten bör stödja kvalitetsarbetet både i skolan och i kommunen genom att fungera som kvalitetsindikatorer som de underlättar jämförelser mellan skolor, mellan kommuner och på nationell nivå. Ambitionen bör vara att resultatmåtten sammantaget skall spegla verksamheternas hela uppdrag, dvs. målen i läroplanerna och kursplanerna. För att stödja skolor och kommuner att utveckla kvalitetsarbetet har regeringen i avsikt att därefter ge i uppdrag att utfärda föreskrifter om kvalitetsredovisning. Syftet är bl.a. att tydliggöra kraven på kommunerna att i kvalitetsredovisningen analysera sina resultat och visa vilka åtgärder som kommunerna avser att vidta. kommer också att ges i uppdrag att granska kommunernas och skolornas kvalitetsarbete. Regeringen anser att kommunerna bör ha ett övergripande ansvar för att lokalt följa upp och utvärdera kvaliteten i all offentligt finansierad utbildning som ges i skolväsendet för barn och ungdom i kommunen inklusive fristående skolor. Det ligger också i kommunernas intresse att förvissa sig om att utbildningen svarar mot de kvalitetskrav som medborgarna har rätt att ställa på offentligt finansierad verksamhet. Regeringen anser dessutom att en fristående skola bör bli skyldig att, utöver till , också lämna sin kvalitetsredovisning till den kommun där skolan är belägen. Nationella prov i årskurs 5 Regeringen anser att ämnesproven i svenska/- svenska som andraspråk, engelska och matematik i slutet av årskurs 5 och specialskolans årskurs 6 ger möjligheter till en viktig avstämning av elevernas utveckling mot målen. De är framför allt betydelsefulla för skolans egen resultatvärdering och kan användas tillsammans med en rad andra instrument som varje enskild skola väljer. För den nationella nivån utgör de nationella proven en möjlighet att få en bättre överblick och avstämning av läget i skolan efter halva grundskoletiden. Som ett led i den nationella rapporteringen bör därför sammanställa och analysera resultaten från de 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nationella proven i årskurs 5. Enligt är intresset för de nationella proven i årskurs 5 mycket stort, vilket innebär att merparten av skolorna använder proven. För att få en bättre överblick över hur de nationella proven används och vilket inflytande dessa har på undervisningen bör sammanställning även omfatta en analys av vilka skolor som inte använt proven och varför. Mer personal för ökad måluppfyllelse Ett särskilt statsbidrag riktat till skolsektorn har inrättats för att öka personaltätheten i skola och fritidshem. Bidraget är avsett att förbättra förutsättningarna för att höja skolans resultat i förhållande till mål uttryckta i läroplaner och kursplaner genom att mer personal tillförs skolan och fritidshemmen. Förstärkningen förväntas få stor betydelse för de elever som behöver stöd för att nå målen för utbildningen. För /02 avsattes och avsikten är att stödet stegvis skall höjas med tills nivån är nådd. Totalt beräknas ca 15 000 nya lärare och andra specialister kunna anställas. I sina ansökningar för /02 beräknade kommunerna att anställa sammanlagt 3 090 personer varav 2 210 lärare och 290 elevvårdspersonal. Endast två kommuner har fått avslag på sina ansökningar eftersom de inte uppfyllde kravet på att uppnå ökad personaltäthet. Kommunerna kommer att redovisa hur de använt det första läsårets bidrag. Om en kommun inte uppfyller kraven för stöd kan nästa läsårs bidrag komma att reduceras. Enligt preliminära uppgifter från har kommunerna i sina ansökningar för /03 beräknat att anställa ytterligare ca 3 000 personer med i stort samma inriktning som året innan. Kommunerna beräknar att rikta av förstärkningen mot . Med anledning av att antalet elever i vissa åldersgrupper ökar kraftigt och att omfattande pensionsavgångar förestår bland lärarna, föreligger ett stort behov av att rekrytera lärare till skolan. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ökat examinationsmålen för perioden 20012004 och angivit en ökning för planeringsperioden 20052008 för lärarutbildningarna, vilket förväntas leda till att ett stort antal lärare kommer att examineras . Antalet platser ökar således inom den reguljära lärarutbildningen, men även andra åtgärder har vidtagits för att täcka bristområden inom lärarförsörjningen. Dessa redovisas i avsnitt 7.1.1 Grundläggande högskoleutbildning. För föreligger ett påtagligt rekryteringsbehov av framför allt förskollärare, lärare i modersmål, lärare i svenska som andraspråk, lärare i gymnasieskolans yrkesämnen, lärare i matematik, naturvetenskap och teknik samt lärare inom det specialpedagogiska området. Regeringen anser att det utöver en ökning av lärarutbildningen är angeläget att också de särskilda lärarutbildningarna () utnyttjas för att komma till rätta med lärarbristen inom nämnda områden. Regeringen föreslår också ytterligare åtgärder för att tillgodose behovet av modersmålslärare, lärare i svenska som andraspråk och specialpedagoger. Se vidare avsnitt 7.1. Lärarnas insatser är avgörande för kvaliteten i undervisningen och för att utbildningsmålen skall kunna förverkligas. Att lärarna ges möjlighet till professionell och personlig utveckling är en förutsättning för skolutveckling, kvalitetshöjning och måluppfyllelse. Den nya lärarutbildningen ger en god ämnesmässig och teoretisk kompetens, didaktiska kunskaper samt förutsättningar för att utnyttja och bedriva forskning och forskarutbildning inom det utbildningsvetenskapliga området. Lärare måste dessutom få möjlighet till kontinuerlig, professionell kompetensutveckling i yrkeslivet och ha möjlighet att pröva nya arbetssätt och arbetsformer. Fler lärare bör enligt regeringens uppfattning exempelvis kunna ges möjligheter att kombinera undervisning och egen forskarutbildning eller egen forskning. Forskning och utvecklingsinsatser i skolan är nödvändiga för att utveckla undervisningen och för det kontinuerliga kvalitetsarbetet. Kommunerna kan i detta syfte ge sina lärare möjligheter att välja inriktningar och specialiseringar i lärarutbildningen för att bredda sin kompetens. Frågan om lärares kompetensutveckling och möjligheter till karriärutveckling i yrket har stått högt på dagordningen . Staten ger främst genom stöd till insatser för skolutveckling av olika slag. Staten har ansvar för att ge en kvalitativt god lärarutbildning som lägger en bra grund för ett framtida yrkesliv som lärare. Kommunerna har ett ansvar att erbjuda en god arbetsmiljö och en arbetssituation med utvecklingsmöjligheter för att rekryteringen skall lyckas och för att kunna behålla samtliga lärarkategorier i yrket. Mycket arbete pågår och lärarorganisationerna är själva beredda att ta ett stort ansvar för professionens utveckling. Regeringen anför i sin utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning att regeringen har för avsikt att ta initiativ till att skolans ledningsstruktur kartläggs och utvärderas. Rektor har ett tydligt ansvar för skolans utveckling och elevernas resultat genom det som anges i läroplaner och kursplaner. Det lokala genomförandeansvaret vilar på rektorn som tillsammans med personalen skall utveckla skolan till en verksamhet som uppfyller både de krav som lagar och andra författningar ställer och de krav i övrigt som kommer från den kommunala politiska ledningen samt elever och föräldrar. Frågan om rektors förutsättningar för ett modernt ledarskap och möjligheterna att aktivt bedriva ett systematiskt kvalitetsarbete är mycket aktuell och utvecklingsarbete pågår i många kommuner. Regeringen saknar dock en samlad bild över utvecklingen och skillnaderna mellan olika kommuner. Särskilt gäller det frågan om hur en ledningsorganisation och arbetsorganisation som stöd för rektors ledarskap utvecklas. Regeringen anser därför att det finns anledning att närmare studera hur ledningsorganisationen är organiserad i ett antal kommunala och fristående skolor. Därvid bör sambandet mellan ledarskap, ledningsstruktur och skolans måluppfyllelse belysas. Erfarenheter från andra sektorer när det gäller ledningsstruktur skall tas till vara. Förstärkt information mellan skola och hem Utvecklingssamtal, individuella utvecklingsplaner Alla elever och föräldrar skall få information om de mål som finns i läroplanen och kursplaner. Eleven och föräldrarna skall också i vara väl förtrogna med elevens utveckling mot målen. Informationen skall grunda sig på en utvärdering och bedömning av utvecklingen i relation till målen i läroplanen och i kursplanerna för årskurs 5 och 9. Uppföljningen och utvärderingen samt studieplaneringen är en process som är unik för varje elev. Regeringen har i sin skrivelse om kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning därför gjort bedömningen att de överenskommelser som görs i utvecklingssamtalet regelmässigt bör leda fram till en framåtsyftande individuell utvecklingsplan för varje elev. Det är viktigt att betona att den individuella utvecklingsplanen skall stödja elevens kunskapsutveckling men inte användas som ett ytterligare bedömningsinstrument utöver betygen. En individuell utvecklingsplan skall visa vilka ytterligare insatser eleven behöver för att nå målen. Syftet är att stärka alla elevers rätt att få det stöd och den stimulans som behövs för att gå vidare. Regeringen anser att den individuella utvecklingsplanen av dessa skäl bör revideras allt eftersom situationen förändras. För att ytterligare stärka de insatser som redan görs bör staten stödja kompetensutveckling av lärare igenomförandet av utvecklingssamtalen och utformningen av de individuella utvecklingsplanerna. Regeringen avser att införa en bestämmelse om att skolan skall utfärda skriftliga omdömen för alla elever som inte når målen i ett eller flera ämnen eller ämnesblock i årskurs 9 och specialskolans årskurs 10, och inte som endast på en elevs eller vårdnadshavares begäran. Ett sådant dokument styrker den arbetsinsats eleven har gjort och de kunskaper eleven har och ger en viktig information till den mottagande gymnasieskolans lärare. Regeringen menar att det skriftliga omdömet kan innehålla en för eleven, elevens föräldrar och mottagande skola betydelsefull information. Skyldigheten bör även tillämpas när en elev avbryter ett språkval så att ett betyg inte kan sättas enligt kursplanen. Användandet av olika former av skriftlig dokumentation har ökat inom skolan. Åt- gärdsprogram för elever i behov av särskilt stöd och skriftliga omdömen för elever som inte når målen är sådana exempel. Även skriftlig information i samband med utvecklingssamtal får ökad 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det är viktigt att all information, såväl skriftlig som muntlig, som innehåller uppgifter om enskilda elever hanteras på ett korrekt sätt. Det gäller särskilt med tanke på att det i många skolor pågår ett arbete med olika former av information om elevernas utveckling, med inslag av exempelvis loggböcker och den s.k. portfoliometoden. Dokument med uppgifter om elevens studieplanering blir vanligtvis allmän handling. I vissa fall kan det dock vara så att uppgifter i dokumentet omfattas av sekretess. Det är angeläget att utreda sekretessfrågorna avseende olika former av dokumentation och annat uppgiftslämnande i skolan.