prop · GQ031d18 · 2003-01-01 00:00:00 — Gymnasieskolan skall ge alla ungdomar en bred bas av kunskaper och därigenom goda förutsättningar att komma till sin rätt på arbetsmarknaden, bedriva fortsatta studier, utvecklas som människor och delta aktivt i samhällslivet. Utbildningen skall vara anpassad efter elevernas önskemål, arbetsmarknadens behov och högskolans krav på förkunskaper. Den skall främja självständigt tänkande, förmåga till samarbete och en demokratisk livssyn. går så gott som alla ungdomar vidare från till gymnasieskolan. Däremot är det fortfarande alltför många ungdomar som lämnar gymnasieskolan utan fullständiga betyg. Det är inte acceptabelt. Även om gymnasieutbildningen i formell mening är frivillig, krävs i praktiken minst gymnasiekompetens på den alltmer kunskapskrävande arbetsmarknaden. Alla nationella och specialutformade program är i normalfallet treåriga och har en gemensam kärna av allmänna 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utvecklingen i samhället och arbetslivet innebär att kravet på gymnasieskolan att ge alla elever kärnämneskunskaper snarare ökar än minskar. Regeringen säger därför nej till de förslag som finns i den politiska debatten om att sänka kunskapskraven inom gymnasieskolans yrkesinriktade utbildningar. För att ge alla elever en gemensam referensram och bättre kunskaper om och världens utveckling, anser regeringen att alla gymnasieelever bör ha kunskaper i historia. Gymnasieskolan måste fortsätta att utvecklas så att alla ungdomar, utifrån sina olika behov, får det stöd, den uppmuntran och de tydliga krav ställda på sig som behövs för att de skall göra framsteg och nå gymnasiekompetens. Detta ställer krav på ytterligare insatser. Genom att den garanterade undervisningstiden har utökats kan ungdomarna ges bättre förutsättningar att nå målen. Rätten till stöd har förstärkts och en möjlighet till etappindelning av vissa kärnämnen har införts. Den riktade satsning om i nivåhöjning av de statliga anslagen som gör det möjligt att anställa mer personal i skolan kommer även gymnasieskolan till del. Regeringen anser att ungdomarnas eget förstahandsval av program och inriktning i gymnasieskolan skall vara styrande. Utbudet av utbildningar skall så långt som möjligt anpassas till ungdomarnas egna önskemål. Därigenom kan grunden läggas för ett fortsatt lärande och en ökad motivation hos den enskilde för att också framöver utveckla sina kunskaper och färdigheter. För att trygga näringslivets och den offentliga sektorns rekrytering av arbetskraft och för att uppnå ett konkurrenskraftigt svenskt näringsliv, behövs en ytterligare utveckling av yrkesutbildningen på gymnasial nivå. Regeringen anser att de yrkesinriktade programmen bör utvecklas och stärkas, bl.a. genom att de tillförs en internationell dimension genom förbättrade möjligheter till utlandspraktik. För att höja de yrkesinriktade utbildningarnas popularitet och kvalitet måste också samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet utvecklas. Kvaliteten i yrkesutbildningen bör dessutom stärkas genom att dagens arbetsplatsförlagda utbildning utvecklas till ett mer organiserat lärande i arbetslivet. För att möta varje enskild elevs behov måste gymnasieskolan, liksom det övriga skolsystemet, vara flexibel. av avgångselever saknar behörighet till gymnasieskolans nationella program. går av gymnasieskolans förstaårselever på det individuella programmet. För att bättre möta dessa elevers behov, vill regeringen öka möjligheterna för dem att delta i programinriktade individuella program (PRIV) . På dessa program får eleverna delta i kurser på ett nationellt program, som de kompletterar sin utbildning så att de uppnår behörighet. Be- hörighetskraven skall ligga fast. Den parlamentariskt sammansatta 2000 (dir. 2000:35) utreder hur gymnasieskolan bättre skall kunna erbjuda alla ungdomar en utbildning som förbereder dem för morgondagens samhälls- och arbetsliv. Regeringen bedömer att detta kommer att bli en av mandatperiodens viktigaste frågor inom utbildningsområdet. Vad gäller möjligheterna att delta i programinriktade individuella program avser regeringen att återkomma med förslag . Studiebidraget för gymnasieelever förstärks För att förbättra det ekonomiska stödet till de ungdomar som går i gymnasieskolan och deras föräldrar föreslår regeringen, i enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition, att studiestödslagen (1999:1395) ändras så studiebidrag fr.o.m. får lämnas istället . Regeringen har också tillsatt en utredning som skall göra en översyn av studiehjälpssystemet (dir. 2002:47). Kvalitetsarbetet behöver stärkas i hela skolsystemet, från förskolan till vuxenutbildningen. För att varje elev och studerande skall ges bästa möjliga förutsättningar att nå utbildningsmålen, krävs ett kontinuerligt kvalitetsarbete. Varje kommun och skola skall minst en gång utarbeta en kvalitetsredovisning där dels den egna verksamheten utvärderas och bedöms i förhåll- ande till de nationella målen, dels en redovisning görs av de åtgärder som kommer att vidtas om målen inte nås. kommer att få i uppdrag att utarbeta enhetliga resultatmått för förskolan, skolan och vuxenutbildningen. Lärarnas insatser är av avgörande betydelse för skolans kvalitet och utveckling. De måste få möjlighet till kontinuerlig kompetensutveckling och till att delta i forsknings- och utvecklingsarbete. Lärarna måste få utvecklas genom att växla arbetsuppgifter, avancera och byta inriktning. Deras karriär- och utvecklingsmöjligheter behöver därför förbättras. Rektor har som främste företrädare för skolan ett tydligt ansvar för skolans utveckling, elevernas resultat, skolans måluppfyllelse och för att säkra kvaliteten och likvärdigheten i undervisningen. Skolledarna måste ges goda möjligheter att utöva ett modernt ledarskap och att aktivt driva ett systematiskt kvalitetsarbete. Regeringen avser att ta initiativ till att skolans ledningsstruktur kartläggs och utvärderas. Regeringen vill stärka och utveckla elevernas och föräldrarnas inflytande över skolan. Elever som känner delaktighet och får vara med och bestämma över sin vardag, tar också större ansvar för sina studier, för andra på skolan och för sin egen arbetsmiljö. En mot det omgivande samhället mer öppen och av demokratiska samarbetsformer präglad skola stärker också kvaliteten på de kunskaper som skolan förmedlar. Den försöksverksamhet med lokala styrelser med elev- och föräldramajoritet som bedrivs är viktig för att visa att elever vill och kan ta ansvar, men också för att utveckla nya former för elev- och föräldrainflytande. Därför bör försöksverksamheten bli reguljär. renodlas och en ny utvecklingsmyndighet bildas Kommunen har som huvudman för skolan det huvudsakliga ansvaret för kvalitetsarbetet i skolan. Regeringen bedömer dock att statens roll i det decentraliserade systemet måste stärkas. Staten spelar en central roll för att garantera alla barn, ungdomar och vuxna en likvärdig utbildning av hög kvalitet. Ett decentraliserat och målstyrt system kräver en omfattande och noggrann nationell uppföljning, utvärdering, granskning och tillsyn, i kombination med målmedvetna insatser för att utveckla det lokala kvalitetsarbetet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har ett tudelat uppdrag som består i att dels utvärdera och granska, dels stimulera och stödja en utveckling av verksamheten i barnomsorgen, skolan och vuxenutbildningen. Dessa båda uppgifter har visat sig vara svåra att kombinera. granskande uppgift bör därför göras tydligare och separeras från den utvecklingsstödjande verksamheten. Uppföljningen av såväl de kommunala som de fristående skolornas måluppfyllelse måste förstärkas för att säkerställa en likvärdig utbildning över hela landet. För att åstadkomma en självständig gransknings- och tillsynsmyndighet måste de utvecklingsfrämjande insatser som staten anser nödvändiga skiljas från den granskande och kvalitetsbedömande myndighetsrollen. nuvarande uppgifter bör därför renodlas och en ny utvecklingsmyndighet bildas. Målet är att den nya myndigheten skall inrättas . Den nya myndigheten får i uppdrag att stödja utvecklingsarbete i kommuner och skolor och därvid visa på framgångsfaktorer samt dokumentera och sprida intressanta exempel Regeringen bedömer att insatser för att förbättra förskole- och skolsituationen för barn och ungdomar i områden präglade av social och etnisk segregation bör ges särskild prioritet. Regeringen avser därför att ge den nya myndigheten för skolutveckling som det första viktigaste uppdraget att förbättra utbildningsvillkoren för elever i segregerade områden. Betygen kompletteras med individuella utvecklingsplaner Regeringen anser att det betygssystem som finns i årskurs 8 och 9 är bra och fyller en pedagogisk funktion. Betygen ger dock en ofullständig information om elevens kunskapsutveckling. Det är viktigt att skolorna tar tydligare ansvar för varje elevs kunskapsutveckling och för att varje elevs resultat regelbundet följs upp i förhållande till de nationella målen. Eleverna och föräldrarna har rätt till tidig och tydlig information. Som regeringen framhöll i Utbildning för kunskap och jämlikhet regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning (rskr. 2001/02:188) skall väl genomförda utvecklingssamtal ge eleven och föräldrarna klara besked om vad eleven kan 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och en bedömning av hur långt eleven har kommit i förhållande till målen. Utvecklingssamtalen bör regelmässigt leda till en framåtsyftande individuell utvecklingsplan, som visar vilka insatser som krävs för att eleven skall nå de nationella målen. Betyg behövs bl.a. som urvalsinstrument för gymnasieskolan och för högre studier. När så gott som alla elever kommer in på det nationella program i gymnasieskolan som de vill gå på, minskar grundskolebetygens betydelse som urvalsinstrument. Vid ansökan till högre studier är dock betygen fortfarande avgörande. För att stärka kvaliteten i lärarnas betygssättning i och gymnasieskolan har fått i uppdrag av regeringen att tillsammans med lärarorganisationerna stödja kompetensutveckling. Uppdraget återrapporterades och kompetensutvecklingen genomförs på lokal nivå under 2002-2004. Dagens system med kursbetyg i gymnasieskolan innebär att det inte görs någon helhetsbedömning av den enskilda elevens kunskapsutveckling i respektive ämne. 2000 har genom ett tilläggsdirektiv fått i uppdrag att utreda om och hur ett ämnesbetygssystem kan införas i den gymnasiala utbildningen (dir. 2001:8). Kommunala och fristående skolor bör verka på samma villkor Fristående skolor kan vara komplement till de kommunala skolorna genom att öka mångfalden av skolor och stärka valfriheten. Utvecklingen av ny pedagogik och nya inriktningar inom såväl skolan som förskoleverksamheten skall bejakas. Regeringen är därför positiv till de initiativ som tagits av lärare och föräldrar till att skapa fristående skolor med annan pedagogik och inriktning. De kan på ett positivt sätt påverka även den övriga skolans utveckling. anser regeringen att det bör råda lika och rättvisa villkor mellan skolor oavsett huvudman. Det är viktigt att de fristående skolorna och den ökade mångfalden av skolor är förenliga med en sammanhållen och likvärdig skola för alla barn och inte leder till en ökad segregation. Förekomsten av vinstdrivande företag inom skolan kan enligt regeringens uppfattning leda till en konflikt mellan skolans och utbildningens mål och ägarnas krav på vinst. Regeringen har bl.a. mot denna bakgrund tagit initiativ till en utredning som skall pröva om en ny associationsform (icke-vinstutdelande bolag) bör införas (dir. 2002:30). De fristående skolorna utgör tillsammans med de offentligt drivna skolorna den gemensamma skolan. De kommunala och fristående skolorna omfattas av samma grundläggande regler som utgår från en gemensam värdegrund, de har gemensamma kunskapsmål och de finansieras alla med offentliga medel. Därför är det enligt regeringens uppfattning naturligt att de fristående skolorna ingår i den gemensamma nationella och lokala strukturen för kvalitetsutvärdering. För elevernas skull krävs behöriga lärare även i de fristående skolorna. Det krävs också att de fristående skolorna är öppna för alla elever, oavsett kön eller social, kulturell och etnisk bakgrund, och inte tillåts ta ut avgifter av eleverna. Elevernas rätt till en saklig utbildning på vetenskaplig grund innebär att undervisningen i de fristående skolorna måste utgå ifrån de värderingar som uttrycks i läroplanen. För att tillvarata alla elevers intressen är det enligt regeringens mening viktigt att konsekvenserna av etablering av fristående skolor prövas noggrant. Kunskaper i matematik och IT främjas För att öka intresset för fortsatta studier inom matematik, naturvetenskap och teknik, men också därför att goda matematikkunskaper i vid mening krävs i såväl arbetslivet som privat- och samhällslivet, avser regeringen att tillsätta en matematikdelegation. Denna delegation skall leda arbetet med att utarbeta en nationell handlingsplan för att öka intresset för matematikämnet i hela utbildningssystemet, från förskolan till högskolan. Regeringens ambition är att svenska elevers resultat i matematik skall vara ledande vid internationella jämförelser. Det är angeläget att alla i får grundläggande kunskaper om IT och hur IT kan användas. IT är ett naturligt verktyg såväl i skolans arbete som i det vardagliga livet. Staten har genom det nationella programmet för IT i skolan (ITiS) tagit ett ansvar för att påskynda och stimulera utvecklingen av IT-användningen i skolorna. ITiS har syftat till att ge lärarna stöd att ta till sig och utnyttja de möjligheter som den nya informationstekniken ger. Omkring 75 000 lärare får eller har fått kompetensutveckling genom ITiS. En arbetsgrupp inom har i delrapporten steg (Ds 2002:19) presenterat ett förslag till en ny nationell IT-strategi för skolan där erfarenheterna från tidigare och nuvarande statliga satsningar tas till vara. Den föreslagna strategin syftar till att samla olika aktörers insatser för att dessa gemensamt skall verka åt samma håll och föra utvecklingen framåt. Rapporten har remitterats. Regeringen bedömer att den nya skolutvecklingsmyndigheten bör få ett särskilt uppdrag att inom sitt ansvarsområde ta ett nationellt ansvar för att stimulera utvecklingen av IT-användningen i skolan. Alla elever bör ges möjlighet till fysisk aktivitet Skolan har en central roll i arbetet med att lägga grunden för en fortsatt god folkhälsa. är det många barn och ungdomar som rör sig för lite. Regeringen arbetar aktivt för att stimulera till lokal utveckling i fråga om fysisk aktivitet i skolan. Alla elever bör ges möjlighet till någon form av fysisk aktivitet varje skoldag. Regeringen kommer att överväga hur detta skall beaktas i skolans styrdokument. Det bör vara upp till varje skola att själv, utifrån lokala förutsättningar, hitta former för att kunna erbjuda detta under hela den samlade skoldagen. Skolan behöver dock stöd och hjälp för att klara detta mål. Därför vill regeringen ge stöd till skolorna att i samverkan med idrottsrörelsen hitta nya sätt att stimulera barn och ungdomar att röra sig. Överskottsmedel från AB kommer att utnyttjas för att främja detta samarbete. Särskolan och särvux skall utvecklas Den framtida utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning är nu föremål för en parlamentarisk utredning (dir. 2001:100). Kommittén har fått ett brett mandat och skall lämna sitt slutbetänkande . Regeringens uppfattning är att verksamheten för elever i särskolan och särvux skall utvecklas och kvaliteten stärkas. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Satsningen på vuxenutbildningen fortsätter Vuxenutbildningen är en viktig del i regeringens politik för att ge alla möjlighet till ett livslångt lärande. Den av fastställda målsättningen för vuxnas lärande innebär att alla vuxna skall ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sina kompetenser i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning. Kraven på flexibilitet och utveckling är stora inom såväl arbetslivet som samhällslivet i övrigt. För att främja livslångt lärande är det viktigt att samhällets insatser utgår ifrån enskilda människors liksom samhällets och arbetsmarknadens behov. Den enskilde bör själv kunna ha stort inflytande över innehåll, tidpunkt och form för studierna. Framväxten av lärcentra och distansutbildning är exempel på en utveckling som underlättar för enskilda personer att kombinera utbildning med familje- och arbetsliv. , den drygt femåriga satsningen på vuxenutbildning som inleddes och avslutas i och med utgången av 2002, har blivit en stor framgång som väckt stor internationell uppmärksamhet. Tack vare har ca 800 000 personer, framför allt arbetslösa, givits möjlighet att bygga på sina kunskaper och skaffa sig en bättre utbildning. Satsningarna på att förbättra befolkningens kunskaper och kompetens fortsätter efter och inriktas också i fortsättningen på att främst nå dem som är i störst behov av utbildning. Staten kommer även framöver att rikta medel till kommuner och folkhögskolor för att de skall kunna erbjuda ett stort utbud av utbildningsplatser i vuxenutbildningen. Staten kommer att stå för finansieringen av ca 46 500 utbildningsplatser i kommunerna och 7 000 platser inom folkhögskolan. Rekryteringen till olika eftergymnasiala yrkesutbildningar utanför högskolan måste öka om skall fortsätta att utvecklas som kunskapsnation. Den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) spelar en viktig roll för att ge fler människor en attraktiv yrkesutbildning och skall fortsätta att utvecklas. KY-utbildningarna, vilka kännetecknas av en stark arbetslivsanknytning, startar efter lokala eller regionala initiativ och skall därmed svara mot behov som finns i regionen. Regeringens ambition är att utöka KY. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Systemet med riksrekryterande påbyggnadsutbildningar inom komvux och interkommunala ersättningar kommer att ses över. Rekryteringsbidrag vid vuxenstudier införs införs ett nytt rekryteringsbidrag vid vuxenstudier. Syftet är att nå svårrekryterade grupper med ett särskilt förmånligt ekonomiskt bidrag. Bidraget skall kunna lämnas till personer med kort utbildning som antingen är eller riskerar att bli arbetslösa eller har någon form av funktionshinder och därför behöver på sig för att nå studiemålen. Kommunerna skall använda rekryteringsbidraget som ett verktyg i sin uppsökande verksamhet för att stimulera till studier på grundskole- och gymnasienivå och skall då kunna ge ett tillförlitligt besked om de ekonomiska villkoren för studierna. Rekryteringsbidraget ges i form av ett obeskattat bidrag och lämnas i mån av tillgängliga resurser. Resursramen om beräknas ge kommunerna möjlighet att rekrytera motsvarande ca 30 000 personer som studerar på heltid (prop. 2001/02:161, bet. 2001/02:UbU15, rskr. 2001/02:312). Svenskundervisningen för invandrare förnyas För att göra det möjligt för människor från andra länder att snabbt integreras i det svenska arbets- och samhällslivet, måste resurser satsas på värdering av invandrares kunskaper och kompetens, på språkutbildning integrerad med arbete eller praktik, samt goda möjligheter ges att komplettera utländska högskolebetyg. träder en ny kursplan avseende svenska för invandrare (sfi) i kraft, vilken innebär att utbildningen i större utsträckning anpassas till den enskilda elevens förutsättningar och behov. En särskild utredare har tillkallats för att parallellt med utredningen om mottagande och introduktion av flyktingar se över hur svenskundervisningen för invandrare kan organiseras och förnyas (dir. 2002:105). Utgångspunkten är att skapa en högkvalitativ utbildning i svenska som kan bedrivas integrerat med arbete, praktik eller annan utbildning. Folkbildningen viktig för spridningen av kunskap Folkbildningen spelar en viktig roll i arbetet med att förverkliga och fördjupa demokratin och demokratins ideal i samhället. Det är av stor betydelse att folkbildningens organisationer ges goda förutsättningar och villkor för sin verksamhet och att ingen på grund av sin ekonomiska situation skall se sig tvingad att avstå från vare sig deltagande i studier eller annan verksamhet inom folkbildningens ram. Det är viktigt att slå vakt om folkbildningens särart som en fri, frivillig, deltagarstyrd, flexibel och mångsidig utbildningsform. Folkbildningen ger människor möjlighet att utvecklas, hitta nya vägar och skaffa sig nya kunskaper. Genom sin särprägel kan folkbildningen bidra till att skapa mötesplatser för förändring och överbrygga klyftor mellan människor och mellan människor och teknik. Genom folkbildningen kan människor skaffa sig kunskaper i andra former och med andra arbetssätt än inom den vanliga skolan. Folkbildningen är nu föremål för en statlig utvärdering som bl.a. skall belysa vilken betydelse folkbildningen har för kulturen, för integrationsarbetet och nationella minoriteter samt konsekvenserna av att bidragen från kommuner och landsting minskat . I syfte att bredda regeringens beslutsunderlag inför en kommande folkbildningsproposition, har regeringen ställt till disposition för att rådet, tillsammans med berörda aktörer, skall formulera folkbildningens egen syn på dess framtida roll och uppgifter. I det ekonomiskt ansträngda läget 2003 har regeringen värnat folkbildningen. Rekryteringen till högskolan måste breddas Regeringen vill ge fler människor möjlighet att skaffa sig högskoleutbildning. Målet är att hälften av en årskull skall ha påbörjat högskolestudier . För att öka tillgängligheten och kunna bredda rekryteringen till högre utbildning, har högskolan byggts ut i hela landet och 2003 tillförts resurser för närmare 100 000 nya utbildningsplatser. Det är en viktig insats för att uppnå rekryteringsmålet. För att uppnå detta mål krävs också att lärosätena arbetar aktivt med att bredda En bestämmelse har införts i högskolelagen (1992:1434) om att universiteten och högskolorna skall främja och bredda rekryteringen. och högskola skall upprätta lokala handlingsplaner med mätbara mål för hur arbetet med att bredda rekryteringen av studenter skall bedrivas. Det behövs också ökade ansträngningar för att underlätta för funktionshindrade att studera vid universitet och högskolor. Det särskilda stöd till studenter med funktionshinder som fördelas genom höjs med 2003. Utbyggnaden av högskolan har skett inom breda ämnesområden och innebär bl.a. att flera nya högskolor har etablerats och nya universitet har inrättats i , och . Dessutom har givits förutsättningar att utvecklas till universitet. Regeringens ambition är att skapa minst en stark högskola i varje län som kan fungera som ett kraftcentrum för förnyelse och dynamisk utveckling i sin region. Universiteten och högskolorna skall utgöra kreativa miljöer som nära samverkar med det omgivande samhället, ingår i internationella nätverk och erbjuder möjligheter till gränsöverskridanden mellan olika discipliner. Särskilda satsningar görs också bl.a. genom samordningen av universitets och högskolors IT-stödda distansutbildningar i . För att stimulera denna verksamhet ges en särskild förstärkt per-capitaersättning för helårsstudenter som deltar i kurser som registreras via Myndigheten för . En rekryteringsdelegation har inrättats för att stimulera särskilda rekryteringsinsatser. För att vidga möjligheterna både för unga att välja fortsatt yrkesutbildning efter gymnasiet och för yrkesverksamma att fortbilda sig, avser regeringen att införa en yrkeshögskoleexamen i högskolan. Den högre utbildningen måste hålla hög kvalitet Utbyggnaden av högskolan måste kopplas till aktiva insatser för att driva på och utveckla kvalitetsarbetet i högskolan. Högskolans utbildningar måste hålla hög kvalitet och vila på vetenskaplig grund, samt stimulera studenterna att inta ett självständigt och kritiskt förhållningssätt. Forskningsanknytningen, som bl.a. baseras på 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16