prop · GQ0360 · 2003-03-13 00:00:00 — Ett resultat från Världstoppmötet om hållbar utveckling i är att världssamfundet satt upp målet att stoppa användning och produktion av kemikalier som leder till allvarliga negativa miljö- och hälsoeffekter . Vidare ska en global kemikaliestrategi finnas på plats , ett globalt harmoniserat system för klassificering och märkning av kemikalier och riskerna med de tungmetaller som är skadliga för människors hälsa och miljön ska minska. Som en uppföljning av detta samt förberedelse inför FN:s miljöprograms, , styrelsemöte antog rådet slutsatser om den globala kemikaliepolitiken. I rådets slutsatser anges EU:s övergripande ståndpunkt gällande en global kemikalie- strategi, det globalt harmoniserade systemet för klassificering och märkning av kemikalier samt det globala arbetet med kvicksilver och andra tungmetaller. har arbetat aktivt för att få till stånd en global kemikaliestrategi samt åtgärder globalt och inom EU för kvicksilver. Hörnstenarna i den globala kemikaliestrategin försiktighetsprincipen, substitutionsprincipen, producentansvaret och principen att förorenaren ska betala bör vidareutvecklas och operationaliseras. Det är dessutom viktigt att den globala kemikaliestrategin omfattar omhändertagande av det farliga avfallet. För svensk del är det viktigt att beslut om globala åtgärder vidtas för tungmetaller som t.ex. kvicksilver, bly och kadmium. beslutade att utvärdera förutsättningarna för globala åtgärder mot kvicksilver. har bidragit med medel för detta arbete . Vid framtagande av globala åtgärder för kvicksilver bör möjligheterna undersökas att utveckla dessa under redan existerande ramverk som t.ex. . Vidare är det viktigt att inkludera ytterligare tungmetaller. Ett viktigt steg för att minska spridningen av tungmetaller är att EU tillämpar samma regler om tungmetaller i varor vid export som för den inre marknaden. Ett viktigt led i arbetet med den globala kemikaliestrategin är ratificering och genomförande av internationella överenskommelser. har ratificerat om långlivade organiska föreningar (s.k. POP:s). Världstoppmötet om hållbar utveckling antog rekommendationer om sötvatten I den genomförandeplan som överenskoms i gjordes ett nytt åtagande för sanitet som kompletterar Millenniedeklarationens mål om dricksvattenförsörjning. Sammantaget är målet att halvera andelen människor som inte har tillgång till tjänligt dricksvatten och som inte har tillgång till grundläggande sanitet . Dessutom gjordes ett nytt åtagande om att varje land ska upprätta en nationell plan för integrerad Skr. 2002/03:60 vattenresursförvaltning och effektiv vattenhantering . I lanserade EU ett vatteninitiativ Water for Life som är kopplat till de två målen i genomförandeplanen om vatten och sanitet, samt till målet om att utveckla nationella planer för integrerad vattenresursförvaltning. Initiativet kommer att utvecklas vidare fram till i Kyoto, , då genomförande- fasen för initiativet startar. I pågår genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten som delvis kommer att motsvara det som åtagit sig i . Ytterligare arbete krävs för att se hur åtaganden i EU:s ramdirektiv och världstoppmötets genomförandeplan kan uppnås på effektivaste sätt. Konventionen om biologisk mångfald Konventionen om biologisk mångfald (CBD) är det internationella miljöavtal som har flest länder anslutna (184 st.). ägde det sjätte partsmötet under CBD rum i . Vid mötet fattades ett trettiotal beslut med syfte att bevara och hållbart utnyttja biologisk mångfald, varav de mer centrala rörde främmande arter, skoglig biologisk mångfald, genetiska resurser och den strategiska planen för det fortsatta arbetet inom CBD. Dessutom antogs en ministerdeklaration, den s.k. Haagdeklarationen, där bland annat att vikten av att stoppa den alarmerande förlusten av biologisk mångfald underströks. Vidare pekade deklarationen på att CBD och dessa beslut (inklusive Cartagenaprotokollet) måste genomföras och efterlevas och därmed behovet av kapacitetsuppbyggnad, att målen när det gäller bistånd måste uppfyllas, att skövlingen av ekologiskt viktiga skogar måste upphöra och skogar måste utnyttjas hållbart. Denna deklaration var ett direkt inspel till Världstoppmötet i . Arbetet med att genomföra CBD på det regionala planet har accelererat genom den s.k. Pan-europeiska strategin (regional europeisk process som innefattar EU, och ) för landskap och biologisk mångfald där såväl EU som varit aktiva. Arbetet inom EU har även fokuserat på uppföljningen av partsmötet såväl som världs- toppmötet i . Vid det senare mötet underströks vikten av att skydda, bevara och hållbart nyttja biologisk mångfald på land och vatten. EU drev vid mötet de centrala målsättningar som bl.a. antagits i sjätte miljöhandlingsprogrammet. Konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter CITES Frågor om handel med hotade arter såsom sjöhästar, valar och kommersiella fiskarter diskuterades vid partsmötet i , under CITES. Vid partsmötet diskuterades även andra viktiga frågor som bl.a. handel med tropiska trädslag, som mahogny. EU inklusive verkade för att stärka skyddet för mahogny genom att rösta för ett uppförande på konventionens bilaga II, vilket innebär att det endast får Skr. 2002/03:60 ske en kontrollerad handel med arten eller produkter från den. Ett partsmöte ägde rum i inom Ramsar- konventionen om skydd av våtmarker. Viktiga frågor vid partsmötet var främmande arter (arter eller populationer som inte finns i den inhemska faunan eller ) och sambandet mellan våtmarker och klimat- påverkan. EU inklusive verkade för att samtliga resolutioner skulle antas, vilket också skedde i konsensus. har till skillnad från många andra länder levt upp till beslut från förra partsmötet och pekat ut 21 nya områden och utökat nio befintliga. 51 utpekade våtmarksområden överträffas i antal nu endast av och . Konventionen om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljöer Inom om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljöer, som är införlivad i EU genom art- och habitatdirektivet (92/43/EEG) och fågeldirektivet (79/409/EEG), disku- terade partsmötet i frågor som främmande arter (arter eller populationer som inte finns i den inhemska faunan eller ) och ekologiska nätverk. EU inklusive arbetade även för att minska den olagliga småfågelfångsten på framför allt . Inom utvidgningsprocessen har frågan om jakt på björn och lo varit i fokus i kombination med krav på en förvaltningsplan för att kunna medge en sådan jakt. Bägge dessa arter regleras av art- och habitatdirektivet. Genom regeringens proposition 2001/02:79 har ratificerat om långlivade organiska föreningar s.k. POP- kemikalier (Persistent Organic Pollutants). var en av initiativ- tagarna till och en av de mest pådrivande aktörerna bakom den nya . Syftet med konventionen är att förhindra skadlig påverkan av långlivade organiska föroreningar på människors hälsa och miljön genom att förbjuda, avveckla eller begränsa användning och produktion samt att minimera eller där så är möjligt eliminera utsläpp av oavsiktligt bildade biprodukter. Initialt omfattar konventionen tolv ämnen eller ämnesgrupper, vilka samtliga är förbjudna eller strängt reglerade i . Dessa tolv ämnen eller ämnesgrupper består av åtta bekämpningsmedel (aldrin, klordan, DDT, dieldrin, endrin, heptaklor, mirex och toxafen), två industrikemikalier (PCB och hexaklorbenzen (HCB, som även används som bekämpningsmedel)) samt s.k. biprodukter som bildas vid förbränning och i industriella processer (polyklorerade dioxiner (PCDD) och furaner (PCDF)). En prioriterad fråga för är arbetet med att lägga till ytterligare kemikalier till Behovet av tillägg gäller också ett POP- protokoll till konventionen om långväga gränsöverskridande luft- Skr. 2002/03:60 föroreningar (LRTAP) inom UN/ECE (United Nations Economic Commission Europe). Ett regeringsuppdrag där en prioriteringslista över POP-kandidater som kan föreslås inkluderas i dessa avtal och redovisades av Kemikalieinspektionen och . Som ett ytterligare led att genomföra har regeringen givit i uppdrag att kartlägga utsläppskällor och ytterligare definiera behov av åtgärder för de oavsiktligt bildade ämnena, dioxiner, furaner, hexaklorbensen (HCB) och polyklorerade bifenyler (PCB). Detta uppdrag delredovisades . Förordning om export och import av farliga kemikalier Kommissionen presenterade dels ett förslag till förordning om export och import av farliga kemikalier (KOM (2001) 803) och dels ett förslag till beslut om godkännande, på Europeiska gemenskapens vägnar, av Rotterdamkonventionen. Syftet med förordningen är att inom gemenskapen genomföra bestämmelserna i om förfarandet med förhandsgodkännande för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel (PIC-förfarandet). Förslagen har antagits av och rådet och har för avsikt att omgående ratificera konventionen. Genom konventionen skapas ett informationssystem vars syfte är att förmedla kunskaper mellan parterna om farliga kemikalier och bekämpningsmedel som är förbjudna eller underkastade stränga restriktioner i ett antal länder. Konventionen innebär i huvudsak att före export av vissa farliga kemikalier måste importlandet dels vara informerat och dels ha godkänt importen. Vid export ska märkning av ämnen som är förbjudna och starkt begränsade i exportlandet motsvara de krav som ställs för inhemsk användning. Konventionen omfattar 26 bekämpningsmedel och 5 industri- kemikalier. Förslaget till förordning går längre än konventionen, vilket bl.a. innebär att ett större antal kemikalier och att artiklar/varor föreslås omfattas av regleringen, att exportörer åläggs att skaffa sig ett uttryckligt medgivande från det importerande landet och att reglerna om export- anmälan och förpackning och märkning ska gälla vid export till alla länder och inte bara till länder som är parter till konventionen. Avveckling av ämnen som bryter ner ozonskiktet Montrealprotokollet om ämnen som bryter ner ozonskiktet är ett protokoll under för skydd av ozonskiktet. Protokollet ska ses som ett åtgärdsprogram för avveckling av ozonnedbrytande ämnen för de anslutande parterna. Montrealprotokollet är i en fas med bindande åtaganden för utvecklingsländerna att enligt fastlagda tid- tabeller avveckla ozonnedbrytande ämnen. tog partsmötet beslut om påfyllnad av protokollets multilaterala fond med ett högre belopp än tidigare, totalt , vilket representerar en tydlig ökning jämfört med perioden 20002002. Ett omfattande samråd sker inom unionen inför konventionens och Skr. 2002/03:60 protokollets möten. EU har tagit initiativ till flera förslag som partsmötet senare tagit beslut om. Det gäller t.ex. en gemensam studie av klimatfrågan och ozonskiktet samt en databas för information om avvecklingsåtgärder. Arbete har också pågått med den för viktiga sakfrågan om en snabbare procedur för att lägga till nya ämnen i protokollet. EU kommer fortsätta driva frågan då frågan om en tidigare avveckling av HCFC (s.k. mjuka freoner) i utvecklingsländer blir aktuell igen. Strålskydds- och kärnsäkerhetsfrågor ligger i EU under Euratomfördraget . antogs rådsslutsatser om hantering av radioaktivt kontaminerat metallskrot för återvinning. Kommissionen lade vidare fram ett förslag till direktiv om hantering av starka strålkällor. Beredningen av förslaget inleddes . har kommissionen även lagt fram förslag (KOM (2002) 99 slutlig) och förhandlingar påbörjats om en ny förordning som ska ersätta förordningen 3227/76/Euratom. Dessa förhandlingar fortsätter också . Vidare har kommissionen presenterat ett paket av direktiv inom kärnsäkerhets- och kärnavfallsområdet vid flera rådsmöten. Dessa direktiv kommer sannolikt att tas upp till förhandlingar först . Under det spanska ordförandeskapet gjordes en uppföljning av den granskning av kärnsäkerheten i kandidatländerna som skedde under det svenska ordförandeskapet i EU 2001. Vid denna uppföljning konstaterades att kandidatländerna på de flesta punkter hanterat de rekommendationer om åtgärder som medlemsstaterna lagt fram på ett adekvat sätt. Tre av kandidatländerna accepterade också att stänga de kärnkraftsreaktorer som inte går att uppgradera till en tillräckligt säker nivå (, och ). Syftet med Life förordning (EEG) nr 1655/2000 är att bidra till utvecklingen och genomförandet av EG:s miljöpolitik. Life består av tre delar: naturvård, miljöskydd och tredjeland (länder som gränsar till samt ryska ). Life-naturvård medfinansierar projekt som bidrar till genomförandet av direktivet om skydd av vilda fåglar och direktivet om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, och i synnerhet av 2000. Life- miljöskydd medfinansierar projekt som demonstrerar nya tekniker eller metoder i ett europeiskt perspektiv. Årets ansökningsomgång för Life III har avslutats. Efter omfattande Skr. 2002/03:60 granskning av ansökningarna av och skickades 22 svenska ansökningar vidare till kommissionen för slutlig bedömning i konkurrens med övriga EU-länders ansökningar. Kommis- sionen fattar beslut om beviljade projekt . Generellt har varit framgångsrikt i Life och kommissionen har fördelat av fondens medel till svenska projekt. Nytt åtgärdsprogram för att främja icke-statliga organisationer inom miljöområdet och rådets beslut om ett åtgärdsprogram för gemenskapen för att främja icke-statliga organisationer som är aktiva främst inom miljöområdet antogs (nr 466/2002/EG). Beslutet ersätter det tidigare rådsbeslutet 97/872/EG. Den planerade budgeten för är . Det nya beslutet innebär en utvidgning av länderkretsen till att omfatta kandidatländerna och de Balkanländer som ingår i stabiliserings- och associeringsprocessen för länderna i sydöstra . 40.4.9Förslag till nytt miljöansvarsdirektiv lämnade KOM ett förslag till direktiv (KOM (2002) 17 slutlig) om ansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador. Rådsarbetet pågick intensivt under det spanska ordförandeskapet med ett flertal arbetsgruppsmöten där aktivt agerade för ett större ansvarstagande hos verksamhetsutövarna. I avvaktan på Europa- parlamentets yttrande som beräknas komma var arbetet relativt begränsat. En gemensam ståndpunkt kan beräknas tidigast . DEL 10 UTBILDNING, UNGDOM OCH KULTUR Programmen och löper och omfattar alla utbildningsformer, från förskola till högskola och vuxenutbildning samt yrkesutbildning och kompetens- utveckling i arbetslivet. Genom programmen ges studerande och lärare möjlighet att studera och praktisera i andra europeiska länder. I ingår delprogrammet , som har fungerat . kunde den miljonte studenten som tillbringat en studieperiod vid ett annat europeiskt universitet celebreras. Antalet utresande svenska studenter inom har emellertid visat en vikande tendens . var det bara drygt 2 600 studenter som utnyttjade möjligheten att förlägga en del av sina studier utomlands inom ramen för . kan det konstateras att antalet inresande studenter inom ökar och uppgår till ca 4 500 . Detta är ett gott betyg åt den högre utbildningen i . Även när det gäller lärarmobiliteten (utresande lärare) inom tyder uppgifter på att de senaste årens uppgång har förbytts i en minskning. Internationella programkontoret för utbildningsområdet har på regeringens uppdrag utrett vad som bör göras för att öka student- och lärarmobiliteten inom . Regeringen överväger programkontorets förslag. deltog närmare 250 svenska skolor i olika former av europeiskt samarbete inom Comenius, delprogrammet för skolsamarbete inom . Därutöver deltog närmare 200 lärare i särskilda fort- bildningsinsatser på europeisk nivå. Inom ramen för , som avser yrkesutbildning och kompetensutveckling, deltar ungefär 1 000 svenska studerande i utbyten och praktik. Dessutom medverkar svenska skolor, universitet och högskolor, organisationer m.fl. i olika transnationella pilotprojekt. Dessa är som regel stora projekt med många partners. har ökat sin medverkan i pilotprojekten och nio av de 279 pilot- projekt som valdes ut har svensk projektledning. En arbetsgrupp, som tillsatts av regeringen, har lämnat förslag till olika åtgärder för att öka den nationella nyttan av . Förslagen övervägs av regeringen. Kommissionen har tillsammans med medlemsstaterna arbetat syste- matiskt för att förenkla ansökningsregler och beslutsprocedurer så att de blir mer överskådliga och användarvänliga. Även om mycket återstår har ändå förbättringar skett, vilket bl.a. visar sig i att beslut och utbetalningar numera i regel kommer snabbare och som utlovats. Enligt besluten om inrättande av och ska Skr. 2002/03:60 medlemsstaterna lämna nationella rapporter om de första årens erfarenheter av genomförandet. Med bl.a. dessa som grund avser kommissionen att lägga fram förslag till fortsättning av programmen . 41.2 Arbetsprogrammet för uppföljning av utbildningens framtidsmål gav vid sitt möte i rådet och kommissionen i uppdrag att lämna en gemensam rapport med ett detaljerat arbetsprogram för uppföljning av de gemensamma framtidsmål för utbildningssystemen som antogs under det svenska Rapporten antogs vid rådsmötet (utbildning/ungdom) och överlämnades till inför toppmötet i I rapporten bekräftas att uppföljningen ska ske enligt den öppna samordningsmetoden, anpassad till artiklarna 149 och 150 i fördraget. Indikatorer och referensvärden ska kunna användas som stöd för ett strukturerat informations- och erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna, däremot inte riktlinjer och rekommendationer fastställda på EU-nivå. sidan av informations- och erfarenhetsutbytet kommer gemensamma projekt m.m. att genomföras inom ramen för befintliga program och synergi kommer att eftersträvas med andra processer och aktiviteter i EU-arbetet inom utbildningsområdet. I arbetsprogrammet anges frågor att särskilt uppmärksamma inom vart och ett av målområdena, teman för utbyte av exempel på god praxis, förslag till kvantitativa mått för uppföljningen samt en tidtabell för arbetet . Utbildningens fortsatta roll i Lissabonstrategin diskuterades även mera allmänt vid ett informellt utbildningsministermöte i den 13 Det spanska ordförandeskapets avsikt med mötet var att förbereda toppmötet i , som också gav utbildningsrelaterade frågor stort satte där som mål för rådets och kommissionens arbetsprogram att de europeiska utbildningssystemen 2010 ska vara världsledande när det gäller utbildningskvalitet och bad om en första lägesrapport . välkomnade även kommissionens meddelande , Att förverkliga det europeiska området för livslångt lärande, och upp- manade rådet att före toppmötet i följa upp det i en resolution. uppmanade vidare bl.a. till ytterligare åtgärder för att främja erkännande av examensbevis och kvalifikationer inom ramen för den s.k. Bologna- processen för samarbete inom den högre utbildningen och till utveckling av ett motsvarande europeiskt samarbete på yrkesutbildningsområdet. Resolutionen om livslångt lärande antogs vid rådsmötet (utbildning/- ungdom) och baserades på synpunkter på kommissionens meddelande som utbildningsministrarna framförde vid rådsmötet den 14 I resolutionen stödjer rådet kommissionens förslag till samlad strategi för åtgärder på europeisk och nationell nivå. Prioritet ska ges åt tillträde till livslångt lärande för alla, möjligheter att förvärva grundläggande färdigheter, lärarutbildning, validering och erkännande av kvalifikationer samt studievägledning. Rådet betonade också vikten av Skr. 2002/03:60 samordning mellan uppföljningen av meddelandet och övriga gemenskapsinitiativ när det gäller livslångt lärande. uppmanades att säkerställa samordningen och att lämna lägesrapport före Europeiska rådets möte . Vid rådsmötet diskuterades också övriga konsekvenser av Barcelonaslutsatserna och särskilt Europeiska rådets uppmaning till ett närmare europeiskt samarbete i fråga om yrkesutbildning. Vid rådsmötet antogs en resolution, i vilken rådet betonar att samarbetet ska grundas på frivillighet och ömsesidigt förtroende. Det ska avse åtgärder som främjar yrkesutbildningens europeiska dimension; öppenhet, information och vägledning; erkännande av kompetens och kvalifikationer samt kvalitetssäkring. För detta ska befintliga strukturer och instrument utnyttjas, t.ex. , och arbetsmarknadens parter m.fl. aktörer på området ska involveras i arbetet. En första lägesrapport ska ges i den rapport som kommissionen och rådet ska lämna till om genomförandet av arbetsprogrammet för uppföljning av utbildningens framtidsmål. Rådet godkände även kommissionens planer för det fort- satta genomförandet av arbetsprogrammet som kommer att omfatta uppföljning av samtliga initiativ inom Lissabonstrategin med anknytning till utbildningsområdet. Det gäller förutom yrkesutbildningssamarbetet strategin för livslångt lärande, åtgärderna för att främja e- lärande, genomförandet av den handlingsplan för grundläggande färdig- heter och rörlighet som kommissionen lämnade till i samt uppföljningen av den rekommendation om främjande av rörlighet för studenter m.fl. som antogs under det svenska ordförande- skapet. Rådets överenskommelse innebär också att antalet arbetsgrupper som bistår kommissionen med underlag kunnat minskas. Regeringen har i dessa frågor agerat enligt samråd med . Utbildningsministrarna enades vid rådsmötet om rådets gemensamma ståndpunkt beträffande kommissionens förslag till Europa- parlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska året för utbildning genom idrott 2004. Ståndpunkten antogs formellt och beslut väntas finnas , då också arbetet med kampanjen inleds. Målen ska vara att främja samarbete mellan utbildningsanordnare och idrottsorganisationer, rörlighet och utbyten i form av idrotts- och kultur- möten samt utbyte av exempel på god praxis när det gäller idrottens roll i utbildningssystemen. Som under tidigare, motsvarande kampanjer ska ekonomiskt stöd ges till möten, informationskampanjer, tävlingar m.m. på europeisk nivå och i medlemsstaterna. Stöd ska också ges till frivilliga insatser i samband med större europeiska idrottsevenemang, särskilt och i . föreslog kommissionen inrättandet av programmet World (KOM (2002) 401 slutlig), som ska komplettera och andra befintliga program för gränsöverskridande samverkan inom den Skr. 2002/03:60 högre utbildningen, och utgöra en europeisk motsvarighet till det Rådet redovisade sin allmänna inställning till förslaget vid mötet och beslut fattas . ska enligt förslaget genomföras 2008. Genom programmet ska studenter och akademiker från tredje- länder, företrädesvis länder utanför , ges möjlighet till magister- utbildning som anordnas gemensamt av flera europeiska lärosäten. Studenter m.fl. från EU-kretsen ska också kunna besöka lärosäten i tredjeländer inom ramen för nätverkssamarbete mellan inom- och utom- europeiska lärosäten. Ett övergripande mål ska vara att göra den högre utbildningen i attraktiv och konkurrenskraftig i förhållande till utbildning i andra delar av världen. Förslaget baseras i hög grad på initiativ som tog i samband med sitt ordförandeskap i rådet. Regeringen har även i dessa ärenden agerat enligt samråd med . Som ett led i unionens utvidgning medverkar samtliga kandidatländer i och , där även Efta/EES-länderna deltagit sedan starten . Programmen omfattar därmed 31 länder, medräknat som kommer att medverka fullt ut . Samtliga dessa länder har också möjlighet att delta i andra aktiviteter som gemenskapen genomför på utbildningsområdet, exempelvis kampanjer som Europeiska året för utbildning genom idrott 2004. Utbildningsministrarna i de länder som omfattas av dessa verksam- heter har mötts informellt en gång i ett kandidatland för diskussion om frågor av gemensamt intresse. möte ägde rum i . Överenskommelse träffades där om att både kandidatländerna och Efta/EES-länderna ska delta i arbetsprogrammet för uppföljning av utbildningens framtidsmål. De kommer också att medverka i det utökade samarbetet på yrkesutbildningsområdet enligt riktlinjer som utbildningsministrarna enades om vid ett informellt möte i . EU:s övriga samarbete med tredjeländer avser i första hand den högre utbildningen.