prop · GQ0360 · 2003-03-13 00:00:00 — engagerade sig särskilt i hiv/aids-problemen. En bilateral svensk bi- ståndsinsats på området förbereddes . utom inom EU för att sätta tryck på regimen att påbörja samråd med oppositionen i humanitära frågor. Terrorattentatet på gav upphov till utökade kontakter Rådet markerade efter attentatet unionens villighet att utveckla samarbetet i frågor rörande kampen mot terrorism. Flera besök till genomfördes direkt efter attentatet för att finna konkreta förslag till samarbete inom terrorismbekämpning. arbetade i detta sammanhang speciellt för att man i detta utvidgade samarbete inte skulle ge avkall på unionens krav på beträffande respekt för mänskliga rättigheter och fortsatt arbete med reformer inom demokrati och rättsväsende. Utvecklingen i den våldshärjade provinsen uppmärksammades av EU genom att unionen tillsammans med , och Världs- banken arrangerade en internationell givarkonferens i den 3 Syftet med konferensen var att uttrycka stöd för den förhand- lingsprocess som länge pågått mellan regeringen och separatiströrelsen Free Movement (GAM). deltog aktivt i konferensen och bidrog även med logistiskt stöd till den övervakningsmission som etable- rades med uppgift att övervaka det eldupphöravtal som skrevs under mellan regeringen och GAM . Engagemang i ASEAN och för ökad säkerhet Det pågående samarbetet inom säkerhetsorganet ASEAN Regional Forum () uppmärksammades av EU i synnerhet efter attentatet på EU, som är en av 23 medlemmar, uttryckte unionens stöd till en utveckling av till ett mer operativt samarbetsorgan. i i , där framsteg gjordes främst inom samarbetet mot terrorism. En konferens inom ramen för EU-ASEAN-samarbetet för att stärka sjösäkerheten hölls i . mellan EU och ASEAN drevs vidare av ordförandeskapet. Stöd till fredsprocessen i I samband med vapenvilan mellan regeringen och Tamil Eelams befrielsetigrar (LTTE) i och tre förhandlings- omgångar gjorde EU positiva uttalanden som senare följdes upp av rådsslutsatser till stöd för fredsprocessen. En trojka på tjänste- mannanivå besökte landet och fick goda intryck av parternas vilja till fred. deltog liksom övriga EU-medlemmar och EU- kommissionen i en konferens för stöd till fredsprocessen i i novem- uttryckte politiskt stöd till den fortsatta fredsprocessen samt ställde i utsikt ekonomiska bidrag bl.a. för snabba insatser för stöd till återvändande internflyktingar och minröjning. Uppföljning av handlingsplanen med EU har årliga toppmöten med . toppmöte, vilket ägde rum i , gjordes en första utvärde- ring av den omfattande handlingsplan som antogs 2001 i syfte att utveckla förbindelserna inom ett brett spektrum av områden, inklusive säkerhetspolitik, handelspolitik, globala frågor och mellanfolkliga Det bestämdes bl.a. att man gemensamt skulle arbeta för att göra 2005 till för utvecklingen av de mellanfolkliga kontakterna. Vid toppmötet diskuterades även formerna för ett utökat samarbete i kampen mot terrorismen, uppföljningen av toppmötet i om hållbar utveckling samt samarbetet inom ramen för WTO. Utvecklingssamarbetet med regleras genom den s.k. ALA- förordningen (EEG) nr 443/92, som även omfattar . året behandlades 30 förslag till insatser i om totalt 496,7 miljoner euro, varav avsåg . kommittén behandlat kommissionens förslag till landstrategier för tio samarbetsländer i för perioden 20022006 samt 13 nationella indikativa planer för 20022004. I kommittén verkade särskilt för stärkt givarsamordning genom sektorprogramstöd och ökat stöd till lokalt ägarskap och mottagarkapacitet. En översyn av ALA-förordningen DEL 3 EKONOMISKA OCH FINANSIELLA FRÅGOR 11.1Skattepolitik inom EU kommissionens meddelanden på skatteområdet beslutade kommissionen om ett skattepolitiskt meddelande, Skattepolitiken i Europeiska unionen prioriteringar för , (KOM (2001) 260 slutlig). I meddelandet gav kommissionen uttryck för sin syn på EU:s framtida prioriteringar på det skattepolitiska området. Meddelandet innehåller inte några förslag till lagstiftning eller förändringar i existerande regelverk utan utgör snarare ett försök att presentera en modell för hur det framtida arbetet på skatteområdet bör läggas upp för att unionen ska uppnå sina målsättningar. antog en rapport som gällde kommissionens meddelande. Kommissionen utförde på uppdrag av en studie av företagsbeskattningen i medlemsstaterna. Studien behandlar dels de effektiva skattesatserna, dels i vilken omfattning skatteregler kan utgöra hinder för gränsöverskridande verksamhet. Kommissionen beslutade om ett meddelande om strategi för företagsbeskattning på grundval av denna studie, Mot en inre marknad utan skattehinder en strategi för fastställande av en konsoliderad bolagsskattebas för företagens verksamhet i EU (KOM (2001) 582 slutlig). Kommissionens slutsatser av studien var att väsentliga hinder på företagsbeskattningens område fortfarande försvårade gränsöverskridande ekonomisk verksamhet inom den inre marknaden. Inte heller detta meddelande innehöll förslag till lagstiftning eller förändringar i existerande regelverk. höll vid sitt möte en riktlinjedebatt om företagsskattemeddelandet. Ett gemensamt forum för internprissättning inrättades och hade två möten . I forumet deltar såväl representanter från medlems- staterna som från näringslivet. Skattepaketet består av tre delar, ett direktiv om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar, en uppförandekod mot skadlig skattekonkurrens på företagsbeskattningens område samt ett direktiv om ett gemensamt system för beskattning av ränte- och royaltybetalningar mellan närstående bolag i olika medlemsstater. beslutad tidsplan skulle arbetet med skattepaketet vara avslutat före Skr. 2002/03:60 utgången av . De tre delarna hänger intimt samman och en utbredd uppfattning är att de endast kan antas i ett sammanhang. godkände ett utkast till ett sparandedirektiv. Utkastet skulle användas som underlag för förhandlingar med de i sammanhanget viktigaste tredjeländerna (, , , , och ) i syfte att verka för att motsvarande åtgärder som de i direktivet vidtogs där. förde kommissionen förhandlingar med de aktuella tredjeländerna på såväl politisk som teknisk nivå. hade berörda medlemsstater samtal med sina beroende eller associerade territorier. Även i detta fall var syftet att verka för att samma åtgärder som de i direktivet vidtogs där. Sparandedirektivet ska antas så snart tillräckliga garantier fåtts om tillämpningen av likvärdiga respektive samma åtgärder i de aktuella länderna och territorierna. När det gäller uppförandekoden fortsatte arbetet med att granska avvecklingen av skadliga skatteåtgärder och bevaka att inga nya åtgärder införs. Beskrivningar togs fram över hur skatteåtgärderna ser ut sedan de omarbetats eller ersatts av andra åtgärder. Arbetsprogrammet för insyn och informationsutbyte vad gäller internprissättning slutfördes . Några ytterligare diskussioner om det överenskomna förslaget till ränte- och royaltydirektivet förekom inte . Vid möten konstaterades att förutsättningarna för en överenskommelse om hela skattepaketet inte var uppfyllda till alla delar. Beträffande sparandedirektivet menade flera medlemsstater att det alltjämt fanns oklarheter i den föreslagna överenskommelsen med . När det gäller uppförandekoden återstod att bedöma om de avvecklingsåtgärder som medlemsstaterna vidtagit i något eller några fall kunde anses otillräckliga samt att ta ställning till ansökningar om förlängd övergångstid. Det danska ordförandeskapet föreslog därför att kommissionen skulle fortsätta förhandlingarna med och övriga tredjeländer samt ge uppförandekodgruppen i uppdrag att granska och rapportera eventuella brister i fråga om avvecklingen av skadliga åtgärder. Förslaget syftade till att en överenskommelse om hela skattpaketet skulle kunna träffas före Europeiska rådets möte . 11.3.1Nytt direktiv och ny förordning om moms på elektronisk handel antog ett nytt direktiv om mervärdesskatteregler för elektronisk handel och för radio- och TV-sändningar, direktiv /38/EG. antog rådet en ny förordning, (EG) nr 792/02, som anger vilka åtgärder medlemsstaterna ska vidta när det är fråga om elektronisk handel. De nya bestämmelserna innebär att utsändnings- tjänster och tjänster som levereras elektroniskt ska beskattas inom EU Skr. 2002/03:60 om tjänsterna konsumeras inom EU. införs för tredjelandsföretag som levererar tjänster på elektronisk väg till privatpersoner. Enligt denna får företagen identifiera sig i valfritt EU- land samt redovisa och betala skatt för all försäljning inom EU till detta land, vilket sedan vidarebefordrar deklarationsupplysningar och betalning till de medlemsstater där tjänsterna har konsumerats. Leveranser från tredjelandsföretag till näringsidkare i EU beskattas av köparen, s.k. omvänd skattskyldighet. Reglerna tidsbegränsades till att gälla fr.o.m. ikraftträdandet . I enlighet med beslut förutsätts länderna komma överens om en ordning grundad på mer långtgående tekniska lösningar, som kan tillämpas för tiden därefter. I annat fall ska rådet på förslag från kommissionen förlänga den treåriga tidsperioden. 11.3.2Försöksperioden för lågmoms för vissa arbetsintensiva tjänster förlängs antog rådet ett direktiv som gav medlemsstaterna möjlighet att fram t.o.m. på försök tillämpa en reducerad mervärdesskattesats på vissa arbetsintensiva tjänster (99/85/EG). Försöket omfattar mindre reparationstjänster, renovering och reparation av privata bostäder, fönsterputsning och städning i privata hushåll, hemtjänster samt frisörstjänster. valde att inte delta i försöket. De nio länder som deltar skulle före ha utarbetat rapporter med en bedömning av åtgärdens effektivitet när det gäller att tillskapa sysselsättning. Genom ett rådsbeslut förlängdes tidsperioden för försöket till att gälla t.o.m. för att därmed ge kommissionen möjlighet att genomföra en djupgående utvärdering. 11.3.3Direktivförslag om ändringar i särordningen för moms på resebyråtjänster Kommissionen presenterade ett förslag om nytt direktiv som rör de särskilda reglerna för resebyråer (KOM (2002) 64 slutlig). En ändring i det sjätte mervärdesskattedirektivet föreslås, i syfte att modernisera och få en mer enhetlig tillämpning av reglerna om mervärdesbeskattning av resetjänster. Förslaget innebär att s.k. vinst- marginalbeskattning ska tillämpas inte bara som vid försäljning av resetjänster till slutlig konsument utan även vid försäljning av resetjänster mellan researrangörer. Vidare ska researrangörer som är etablerade utanför EU vara skyldiga att registrera sig och betala mervärdesskatt till den medlemsstat inom EU dit resetjänsten tillhanda- hålls. Dessutom ska undantagen för vissa medlemsstater från de särskilda reglerna för resebyråer slopas. Förslagen till direktiv och förordning om avdragsrätt åter Skr. enades om att återuppta granskningen av kommissionens förslag om avdragsrätt (KOM (1998) 377) som överlämnades till rådet . Kommissionens förslag består av två delar, dels ett förslag om harmonisering av reglerna om avdragsrätt för mervärdesskatt på kostnader för passagerarfordon, logi, mat och dryck, dels ett förslag om ett nytt gränsöverskridande system för avdragsrätt för mervärdesskatt som betalats i en medlemsstat där den skattskyldige inte är etablerad. En lägesrapport om arbetet som bedrivits under det danska ordförandeskapet lämnades till rådet . Nästa rapport ska läggas fram . 11.4.1Energibeskattningsdirektiv förslag till beskattning av samtliga energiprodukter Arbete har under nära pågått inom EU i syfte att få till stånd gemensamma bestämmelser om energiskatt, utan att enighet har kunnat nås. Kommissionen föreslog 1997 ett nytt energiskattedirektiv som täcker samtliga energiprodukter (KOM (1997) 30 slutlig). har kraftfullt stött detta arbete. uppmanade vid mötena i respektive att anta ett energiskattedirektiv innan utgången av 2002. återstod vissa frågor att lösa för att nå fram till en slutlig överenskommelse. De återstående frågorna gäller möjligheten att bestämma nationella skattenivåer under minimiskattenivåerna, beskattningen av diesel för yrkesmässigt användande samt beskattningen av energi som används i jordbruk, trädgårdsodling, fiskodling samt skogsbruk. Kommissionen presenterade ett meddelande om främjande av biodrivmedel för transporter (KOM (2001) 547). Rådet träffade en politisk överenskommelse på basis av ett delvis reviderat förslag till beskattning av biobränsle. Avsikten är att överens- kommelsen ska arbetas in i det kommande energiskattedirektivet. Ett villkor som ställdes för antagande av biobränsleskattedirektivet var att den del av direktivförslaget som handlar om främjande av biobränsle för transporter innehåller indikativa villkor och inte tvingande kvoter för minimiandelar biobränsle som ska introduceras i medlemsstaterna. Kommissionen lämnade ett förslag till direktiv om särskild skattelagstiftning för diesel som används som motorbränsle för yrkesmässigt ändamål och en tillnärmning av skattesatserna på bensin och diesel (KOM (2002) 410 slutlig). Syftet med direktivförslaget är att försöka undvika snedvridning i konkurrensen på EU:s transportmarknad samt att av miljöskäl kunna höja beskattningen av diesel för privat bruk. Kommissionen presenterade ett meddelande om beskattning av personbilar, i vilket man belyser möjligheter till åtgärder på nationell nivå och gemenskapsnivå (KOM (2002) 431 slutlig). Kommissionen rekommenderar att nivåerna på registreringsskatterna för fordon gradvis sänks, och att registreringsskatten i ett längre perspektiv avskaffas. Kommissionen anser dessutom att ett system för återbetalning av registreringsskatt bör inrättas i alla de tio medlemsstater som tar ut registreringsskatt. Enligt kommissionen bör både registreringsskatten och den årliga vägtrafikskatten omvandlas till helt koldioxidbaserade skatter, för att effekten av beskattningen när det gäller minskningen av koldioxidutsläppen från nya bilar ska bli så stor som möjligt. Kommissionen aviserade att man övervägde förslag till gemenskapslagstiftning rörande de nämnda frågorna. 11.5.1Ekofin-rådets slutsatser om administrativt samarbete överlämnade en rapport till i om läget i arbetet med att utveckla det administrativa samarbetet på skatteområdet. Ett tiotal projekt uppmärksammades i rapporten. Två av dem, nämligen automatiskt informationsutbyte om ränteinkomster (sparandedirektivet) och utbyte av information om internprissättning (transfer pricing), ingår i skattepaketet. skulle medlemsstaterna ha genomfört direktiv 2001/44/EG om ändringar i indrivningsdirektivet 76/308/EEG, i enlighet Ändringarna innebär bl.a. att direktivets tillämpningsområde utvidgas till att omfatta även direkta skatter på inkomst och förmögenhet. genom ändring i lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tull, annan skatt, avgift eller pålaga. Arbetet ägnades åt att utforma ett nytt direktiv med tillämpningsföreskrifter till indrivningsdirektivet. med elektronisk kommunikation i indrivningsärenden bedrevs i Skr. 2002/03:60 anslutning därtill i vissa medlemsstater, bland dem . Tillämpningsdirektivet beslutades av kommissionen Ändringarna i indrivningsdirektivet beslutades av rådet med stöd av artiklarna 93 och 94 i fördraget, inte artikel 95, vilket kommissionen föreslagit. Kommissionen väckte av denna anledning talan i domstolen om ogiltigförklaring av ändringsdirektivet, men yrkade att ändringarna skulle träda i kraft och tillämpas på det sätt som rådet beslutat, dvs. från , i avvaktan på att ett nytt direktiv antogs. Domstolen hade ännu inte fattat något beslut med anledning av kommissionens yrkande. 11.5.3Ny förordning om administrativt samarbete på mervärdesskattens område Beredningen av kommissionens förslag till ny förordning om administrativt samarbete på mervärdesskattens område (KOM (2001) 294 slutlig) pågick . Förslaget har huvudsakligen tre syften: att genom en enda rättslig ram med tydliga och bindande regler stärka samarbetet mellan medlemsstaterna på mervärdesskattens område, att ge möjlighet till direkta kontakter mellan myndigheter och tjänstemän även på de lokala nivåerna samt att möjliggöra ett intensivare och snabbare informationsutbyte. Den nya förordningen ska bl.a. ersätta rådets förordning (EEG) nr 218/92 om administrativt samarbete inom området för indirekt beskattning (mervärdesskatt). För att åstadkomma en enda rättslig ram för samarbetet föreslås att mervärdesskatt inte längre ska omfattas av tillämpningsområdet för rådets direktiv /799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter på området direkt och indirekt beskattning. Enighet förelåg inom rådet om att fatta beslut med stöd av artikel 93 i fördraget (artikel 93 och 94 såvitt gäller ändringarna i direktivet) och inte med stöd av artikel 95, vilket kommissionen föreslagit (jfr. det som sagts ovan beträffande indrivningsdirektivet). Arbetet med den nya förordningen kommer att fortsätta . Åtgärder i syfte att komma till rätta med bedrägerier inom punktskatteområdet har haft hög prioritet inom EU . En högnivågrupp som samlar företrädare för tull- och skattemyndigheter i medlemsstaterna under kommissionens ordförandeskap, publicerade en rapport om bedrägerier inom alkohol- och tobaksområdet. Det grundläggande kontrollproblemet är att myndigheterna i medlemsstaterna saknar information om de transporter som äger rum vid ett visst givet tillfälle. För att åtgärda detta föreslogs i rapporten ett införande av ett datoriserat transport- och kontrollsystem (EMCS Skr. 2002/03:60 ). vissa slutsatser med anledning av högnivågruppens rapport. I en av slutsatserna betonade rådet, med förbehåll för resultatet av den kommande genomförbarhetsstudien av projektet, vikten av ett datoriserat kontrollsystem som ett mål på lång sikt. Ett franskt konsultföretag gjorde på kommissionens uppdrag en genomförbarhetsstudie vad gäller EMCS . Enligt studien bör det nya systemet kunna vara genomfört . Kommissionen föreslog (KOM (2001) 466 slutlig) att och skulle besluta om att införa ett sådant datoriserat system, och att gemenskapsmedel skulle anslås i detta syfte. uttalade sin vilja att avsluta beredningen av förslaget före . antogs ett nytt gemenskapsprogram för att förbättra be- skattningssystemens funktion på den inre marknaden, Fiscalis-program- met 20032007 (beslut nr 2235/02/EG). Programmet tillämpas fr.o.m. . Det ska utvärderas både efter halva tiden och sedan det avslutats. Programmet utgör en fortsättning av det tidigare Fiscalis-programmet (beslut nr 888/98/EG), men har utökats till att omfatta även direkt skatt. Programmets verksamhet består av system för kommunikation och informationsutbyte, multilaterala kontroller, seminarier, utbyten, utbildningsverksamhet och andra arbetsmöten, besök eller liknande verksamhet inom ramen för programmet. 11.6.1 Beskattning av tjänstepensioner Kommissionen överlämnade ett meddelande om avskaffande av skattehinder för tillhandahållande av tjänstepensioner över gränserna (KOM (2001) 214 slutlig). Meddelandet kompletterade det pågående arbetet med ett pensionsfondsdirektiv och behandlade de skatterättsliga hindren för en fungerande inre marknad för tjänstepensioner. Meddelandet presenterades i syfte att avskaffa skattehindren på detta område och att föreslå åtgärder som kunde hjälpa medlemsstaterna att säkra sina skatteintäkter. Av meddelandet framgick också att kommissionen inte hade för avsikt att föreslå lagstiftningsåtgärder för att harmonisera medlemsstaternas system för beskattning av pension. Avsikten var snarare att komma fram till ett samordnat förhållningssätt anpassat till medlemsstaternas regelsystem. antog slutsatser för att närmare bestämma den fortsatta inriktningen på arbetet . att uppnå ett förbättrat informationsutbyte men också att försöka finna metoder för att minska de negativa effekterna av bristerna på samordning Skr. 2002/03:60 i beskattningen mellan medlemsstaterna. EU:s budget omfattar den Europeiska unionens samtliga förväntade inkomster och utgifter. EU:s gemensamma budgetpolitik finansierar EU:s institutioner och utgör ett instrument för dess politiska verksamhet. Budgetens inkomster och avgift till EU- EU-budgeten finansieras huvudsakligen av de s.k. egna medlen, vilka utgörs av avgifter från medlemsstaterna. Övriga inkomster ger bidrag till finansieringen och utgörs av eventuellt överskott från föregående år, diverse gemenskapsskatter, räntor på böter, EES-ländernas bidrag och diverse övriga inkomster. Denna ordning regleras i fördragets artikel 269 som också anger att bestämmelser om egna medel ska fastställas i särskilt Det nu gällande beslutet om egna medel fattades 2000, rådets beslut om systemet för gemenskapernas egna medel (00/597/EG, Euratom). I beslutet fastställs vad som ska innefattas i egna medel. Den sammanlagda avgiften från medlemsstaterna till gemenskapsbudgeten består som en följd av detta av tullar, särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter, mervärdesskatte- baserad avgift samt en avgift beräknad på bruttonationalinkomsten. egna medelsbeslutet ges också en budgetreduktion, vilken finansieras av övriga medlemsstater. Enligt det nya beslutet begränsas , , och finansieringsansvar för den brittiska budgetreduktionen till av ländernas normala Inkomsterna från den gemensamma tulltaxan utgör egna medel för europeiska gemenskapen och tillfaller därför gemenskapsbudgeten. Medlemsstaterna får dock behålla av uppburna medel för att täcka administrativa kostnader i samband med uppbörden. Särskilda tullar på jordbruksprodukter och de särskilda avgifterna på sockerproduktionen vilka tas ut i enlighet med utgör i likhet med tullarna enligt den gemensamma tulltaxan gemenskaps- budgetens egna medel. Även för dessa avgifter gäller att medlemsstaten får behålla av uppbörden för att täcka administrativa kostnader kopplade till uppbörden. Den mervärdesskattebaserade komponenten i avgiften till EU:s budget beräknas som en procentuell andel av en prognos av medlemsstatens mervärdesskattebas budgeten avser. korrigeras härvid för godkända avvikelser från och variationer inom EU:s mervärdesskattedirektiv så att en enhetlig skattebas erhålles. Uttaget var fastställt till högst av mervärdes- Skr. 2002/03:60 skattebasen. Det faktiska uttaget påverkas av den brittiska budgetreduk- tionen och dess finansiering och fastställs i EU-budgeten . Efter avslutat budgetår beräknas avgiften på mervärdesskattebasen enligt utfall och korrigerande betalningar görs vid behov. Avgiften baserad på bruttonationalinkomsten (BNI-avgiften) beräknas på en prognos av medlemsstatens BNI till marknadspriser för budgete- ringsåret. Uttaget beräknas som en procentuell andel av gemenskapens samlade BNI mot bakgrund av återstående finansieringsbehov sedan övriga medelsslag beräknats. BNI-avgiften korrigeras i efterhand med hänsyn till utfall på samma sätt som momsbasavgiften. 12.2Budgetens utgifter och budgetarbetet EU:s budget omfattade ca i s.k. åtagandebemyndiganden (ca beräknat genomsnittliga växelkurs på /euro) och ca (ca ) i betalningsanslag. Detta innebär en ökning i förhållande till budget för åtaganden och en ökning för betalningar. Med åtaganden avses bemyndig- anden om framtida betalningar, under det aktuella budgetåret eller senare, inom den aktuella åtgärden. Med betalningar avses de belopp som under det aktuella budgetåret verkligen får betalas ut. Stödet inom ramen för jordbrukspolitiken (utgiftskategori 1) upptar av EU-budgeten och omkring en tredjedel upptas av olika former av strukturstöd såsom regional- och arbetsmarknadsstöd (utgiftskategori 2). EU-budgeten omfattar dessutom, inom ramen för den så kallade inre politiken (utgiftskategori 3), olika områden såsom forskning, miljö- åtgärder, kulturstöd och investeringar i infrastruktur. Vidare finansieras utrikespolitiska åtgärder, främst i form av bistånd, inom ramen för utgiftskategori 4. Administrativa utgifter för EU:s olika institutioner finansieras genom utgiftskategori 5. Dessa tre utgiftskategorier tar vardera av den totala budgeten i anspråk.