prop · GQ03100 · 2003-04-15 00:00:00 — UO 10 Sjukpenning skall motsvara arbetslöshetsersättningen -0,30 -0,30 UO 10 Förlängd sjuklöneperiod från 14 -0,67 -0,67 UO 10 Reviderad SGI-beräkning -0,56 -0,57 UO 12 Borttagande av kontaktdagar i föräldraförsäkringen -0,08 -0,22 -0,55 UO 13 Snabbare utflöde ur arbetslöshet -1,00 UO 13 OSA, omföring av stöd -0,40 -0,38 UO 15 Rekryteringsstöd och prioriterat studiebidrag -0,83 UO 16 IT i skolan -0,20 UO 18 Lokala investeringsprogram för ek. -0,43 -0,36 UO 21 Vissa energipolitiska åtgärder upphör -0,44 -0,38 -0,20 UO 24 Utfasning Östersjösatsning -0,20 UO 25 Delfinansiering av äldreförsörjningsstöd -0,30 UO 25 Särskilda insatser, finansiering av bl.a. vård -0,48 Besparing på anslag för förvaltnings- och investeringsändamål 0, -1,05 -1,86 -1,25 -8,97 -7,95 Utgiftsreformer inkl. finansiering m.m. Reformer inkl. finansiering m.m. Statsbudgetens saldo överensstämmer per definition med statens lånebehov. Ett budgetöverskott innebär följaktligen ett lika stort negativt lånebehov och att staten har möj- lighet att amortera på statsskulden. Diagram 4.1 Statsbudgetens saldo 19902006 91 92 93 94 var utfallet för stats- budgeten oavbrutet negativt. Budgetunderskot- tet var som störst 1993 då lånebehovet uppgick till . Konsolideringspro- grammet och den ekonomiska återhämtningen innebar att underskotten reducerades markant . uppvisade statsbudge- ten ett överskott och staten amorterade nära på statsskulden. Statsbud- getens saldo förbättrades ytterligare 1999 till , främst till följd av engångsef- fekter i form av överföringar från AP-fonden och inbetalningar av premiepensionsmedel. uppgick budgetöverskottet till . Det höga utfallet förklaras främst av överföringen av medel från AP-fonden samt försäljning av aktieinnehav. mins- kade överskottet till vilket bl.a var en följd av lägre positiva engångseffekter. minskade överskottet ytterligare, till . Det försämrade budget- saldot beror både på lägre inkomster och högre utgifter. prognostiseras ett underskott på ca . beräknas ett underskott på ca 27 respektive och be- räknas ett underskott på ca . Uppföljningen av sker i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2002 (skr. 2002/03:101). Denna redovisning visar sammanfattningsvis följande. Statsbudgetens saldo uppgick till , vilket är lägre än budgeterat. Utfallet på statsbudgeten påverkas av ett antal faktorer såsom den makro- ekonomiska utvecklingen, beteendeförändringar samt ekonomiska konsekvenser av fattade be- slut. Statsbudgetens utfall påverkas också av en- gångseffekter. De största var en extra utdelning från på och Sveaskog AB:s återbetalning av ett lån på (se tabell 4.16 i avsnitt 4.4.5. Statsbudgetens inkomster uppgick till 2002, vilket är mindre än beräknat i den ursprungliga statsbudgeten. Inkomsterna från försäljning av statlig egendom blev ca lägre än budgeterat medan skatteinkomsterna blev ca högre, främst på grund av högre skatter på löneinkomster än tidigare be- räknat. Tabell 4.10 Statsbudgetens utfall -2,3 -13,5 -17,7 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Med statsbudget avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av , dvs. 2Inklusive posten minskning av anslagsbehållningar. 3Inklusive kassamässig korrigering. Statsbudgetens utgifter m.m. uppgick till 2002, vilket är mer än budgeterat i den ursprungliga statsbudgeten. exklusive statsskuldsräntor m.m. blev ca 8 mil- jarder kronor högre än budgeterat. Avvikelsen förklaras bl.a. av ökade utgifter inom utgiftsom- råde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp (4,), högre utgifter för utjämningsbidraget till kommunerna, samt högre utgifter för arealersättning på grund av ti- digareläggning . Den kassamässiga korrigeringen blev 38 mil- jarder kronor mindre än beräknat och Riks- gäldskontorets nettoutlåning högre än beräknat i statsbudgeten. Det beror främst på förändringar i Riksgäldskonto- rets nettoutlåning som påverkats av att Kärn- avfallsfonden, och själva får placera i statsobligationer i stället för på konto i . Tabell 4.11 Statsbudgetens inkomster Differens mot budgetpropositionen i miljarder kronor -11,2 -10,5 -0,2 -8,3 -8,7 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Statsbudgetens totala inkomster består av skatter samt övriga inkomster. Av statsbudgetens in- komster utgör skatterna . De övriga inkomsterna består främst av inkomster av statens verksamhet, inkomster av försåld egendom, kalkylmässiga inkomster och bidrag från EU. Statsbudgetens skatteinkomster är kassamäs- siga, vilket innebär att de redovisas det år de be- talas, eller för vissa skatter när de debiteras. I den kassamässiga redovisningen finns därmed inslag av skatteinbetalningar som är hänförliga till tidi- gare inkomstår. Skatteinkomsterna beräknas öka med . Övriga inkomster beräknas minska med . Skatteinkomsterna i procent av BNP minskar med , där omkring hälften av nedgången förkla- ras av omläggningen av kommunkontosystemet. Även nivån på juridiska och fysiska personers inkomstskatt har inverkan genom nedreviderade skatter. är statens skatteinkomster i stort sett oförändrade som andel av BNP. Jämfört med beräkningen till budgetproposi- tionen har statsbudgetens inkomster reviderats upp med . De därpå följande åren har prognosen ju- sterats ned med . Av nedjusteringen 2003 svarar fysiska personers inkomstskatt för ca och juridiska personers inkomstskatt för ca . har prognosen för inkomsttitlarna Utjämningsavgift och kompensa- tion för mervärdesskatt och Betalningsdifferenser skattekonto justerats upp med . har prognosen justerats ned bero- ende på lägre inkomster från juridiska personers inkomstskatt med , som inkomsterna från skatt på varor och tjänster förväntas bli högre jämfört med beräkningen till bud- getpropositionen. Förslagen i denna proposition om att förlänga såväl det tillfälliga sysselsätt- ningsstödet som den s.k. 200-kronan till 2004 bidrar också till att statens inkomster är lägre 2004 jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. En utförlig redovisning av statsbudgetens och den offentliga sektorns inkomster redovisas i kapitel 5. Statsbudgetens utgiftssida indelas i 27 utgifts- områden, minskning av anslagsbehållningar11, myndigheters m.fl. in- och utlåning i Riksgälds- kontoret samt kassamässig korrigering (inklu- sive överföring från AP-fonden). Omläggningen av kommunkontosystemet innebär att utgifterna för utgiftsområde 25 All- männa bidrag till kommuner minskar med ca , som statsbudgetens inkomstsida minskar med mot- svarande belopp. Omläggningen av kommun- kontosystemet motiverade en teknisk justering av utgiftstaket och 2004 i budgetproposi- tionen . Till följd av denna tekniska för- ändring och andra förändringar som motiverat tekniska justeringar av utgiftstaket och 2003 har såväl de takbegränsade utgifterna som utgiftstaket justerats ned med i den redovisning av utgiftsut- vecklingen som pre- senteras i detta avsnitt. Därigenom erhålls en jämförbarhet av utgiftsutvecklingen över tiden. Tabell 4.12 Statsbudgetens utgifter 20022006 Miljarder kronor och procent av BNP vid sidan av statsbudgeten Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1För att få jämförbarhet mellan åren har såväl de takbegränsade utgifterna som utgiftstaket justerats ned med till följd av tekniska förändringar som motiverat justeringar av utgiftstaket. Utgiftstaket uppgick således till 2002. 2Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 3Statsbudgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor samt Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. 4Teknisk bedömning av utgiftstaket 20052006 (se avsnitt 4.1). 11 Skillnaden mellan förbrukade medel och anvisade medel återspeglas i det budgeterade beloppet för minskning av anslagsbehållningar. De primära utgifterna på statsbudgeten, dvs. ut- gifterna exklusive statsskuldsräntor, beräknas öka med ca under perioden 20022006.12 I relation till BNP minskar de pri- mära utgifterna , efter att de tekniska förändringarna beaktats. Ränteutgifterna beräknas minska med ca . Åren 20042006 väntas ränteutgifterna åter öka något. beräknas ränteut- gifterna dock minska med ca eller i relation till BNP. De totala utgifterna för statsbudgetens samt- liga 27 utgiftsområden beräknas därmed öka med ca . I relation till BNP beräknas statsbudgetens utgifter minska från 2006. De takbegränsade utgifterna består dels av stats- budgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor, dels av utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I tabell 4.12 redovisas även de takbegränsade utgifterna för perioden 20022006.13 Ålderspensionssystemets utgifter beräknas öka med ca . Tillsammans med ökningen av stats- budgetens primära utgifter () beräknas de takbegränsade utgifterna öka med 20022006, när tekniska förändringar som motiverat justeringar av ut- giftstaket beaktats. De takbegränsade utgifterna ökar därmed i genomsnitt med ca . Den årliga ökningen minskar från i början av perioden till 20052006. I tabell 4.13 redovisas en uppskattning av de huvudsakliga faktorerna bakom utgiftsutveck- lingen . 12Utgifterna 2005 och 2006 utgår från de konsekvensberäkningar som redovisas i avsnitt 6.2. 13För att få jämförbarhet mellan åren har såväl de takbegränsade utgifterna som utgiftstaket justerats ned med till följd av tekniska förändringar som motiverat justeringar av utgiftstaket. Pris- och löneomräkning av anslag för för- valtnings- och investeringsändamål ökar utgif- terna med ca . Makroekonomiska effekter på statsbudgetens utgifter, såsom högre prisbasbelopp, inkomst- index, timlön och bruttonationalinkomst ökar statsbudgetens utgifter med i genomsnitt ca 20022006. Den relativt stora utgiftsökningen till följd av makro- ekonomiska effekter beror bl.a. på att minsk- ningen av antalet personer i arbetsmarknadspo- litiska program avstannar . Beslutade och aviserade reformer ökar utgif- terna med ca . Besparingar och utfasning av tidsbe- gränsade program innebär en utgiftsminskning med ca 20032004. ger förändringarna till följd av nya beslut upphov till utgiftsökningar med netto ca . Åren därefter uppgår nettobidraget till de totala utgifterna till följd av beslut till . De enskilda re- formernas och besparingarnas budgeteffekter redovisas i avsnitt 4.3. Förändringen av utgifterna till följd av föränd- rade volymer och övriga faktorer är särskilt stor 2004. Detta beror bl.a. på tidigareläggningar av utgifter för arealersättning och avgiften till EU . Dessa tidigareläggningar medför att utgifterna blir lägre än normalt för dessa anslag och bidrar därför till en särskilt stor ökning av utgifterna . Vid sidan av utgiftsförändringar till följd av vo- lymförändringar i olika regelstyda transfere- ringssystem består övrigtposten 2003 av den överföring av bosättningsbaserade pensioner om från ålderspensionssystemet till statsbudgeten som görs . består övrigtposten av en relativt stor beräknad ökning av förbrukning av anslagsbehållningar på förvalt- nings- och investeringsanslag. Utgifterna för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten ökar med ca 20022006. Justerat för ovan nämnda överföring av de bosättningsbaserade folkpen- sionerna uppgår ökningen till ca . Denna utgiftsökning kan till största delen förklaras av den indexering som görs av pensionerna och till resterande del av att pensionärernas genomsnittliga ATP-poäng ökar som antalet individer med inkomst- grundad ålderspension ökar. Vidare följsam- hetsindexeras tilläggspensionerna för individer . Följsamhetsindexering innebär att pensionernas reala värde följer den genomsnitt- liga realinkomstutvecklingen i samhället med av- drag om . Den relativt stora ökningen av utgifterna för ålderspensionssystemet 2006 beror på ett högre inkomstindex. Det högre in- komstindexet 2006 beror bl.a. på en högre för- väntad inflation 2005 jämfört med . Tabell 4.13 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Besparingar/utfasningar av program Volymer, förändring av anslagsbehållningar och övrigt Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1För att få jämförbarhet mellan åren har såväl de takbegränsade utgifterna som utgiftstaket justerats ned med till följd av tekniska förändringar som motiverat justeringar av utgiftstaket. Den faktiska förändringen av utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna uppgår således till . 2Förändringen följer av regeringens tekniska bedömning av utgiftstak , se avsnitt 4.1. 4.4.5Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskulden Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgif- ter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statsbudgeten visade ett överskott på 2002. beräknas stats- budgetens saldo visa ett underskott på ca vilket beror på både lägre in- komster och högre utgifter jämfört med (se vidare avsnitt 4.4.1). beräk- nas lånebehovet uppgå till ca 27 respektive . beräknas ett lånebe- hov på ca . Jämfört med beräk- ningarna i budgetpropositionen har budgetsaldot försämrats med 2003 och 2004. För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov redovisas även nettoutlåning och en kassa- mässig korrigering på statsbudgeten. () nettoutlåning utgörs av förändringen av kontorets ut- och inlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största delposterna utgörs av föränd- ringar av myndigheternas räntekontobehåll- ningar, in- och utbetalningar av premiepensions- medel samt Centrala () nettoupplåning för finansiering av stu- dielån. har medel för premiepensionen tillfälligt placerats i RGK. 2006 beräknas de årliga inbetalningarna succes- sivt öka . Inbetal- ningarna inklusive ränta överförs till Premiepen- sionsmyndigheten (PPM) med fördröjning. Utbetalningen avsåg dock premiepensionsmedel för åren 19951998. beräknas utbetalningar av premiepensionsmedel uppgå till ungefär samma nivå som de årliga inbetalningarna. RGK:s netto- utlåning till CSN beräknas uppgå till 2006. Finansiering av infrastruktursatsningar kom- mer under 20032004 att innebära en ökad utlå- ning till framför allt , och . Kassamässig korrigering och överföring från AP- fonden En kassamässig korrigering kan dels uppstå om betalningen respektive anslagsavräkningen sker olika budgetår, dels kan det förekomma transak- tioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar eller vice versa. Ett exempel på det senare är de överföringar från AP-fonden till statsbudgeten som gjordes 19992001 som en följd av pen- sionsreformen. Pensionsreformen har inneburit att statsfinan- serna har försvagats med ca . För att delvis motverka denna försvag- ning överfördes från AP-fonden till statsbudgeten . ägde ytterligare en över- föring rum bestående av stats- och bostadsobli- gationer till ett marknadsvärde av . Den del av överföringen som utgjordes av bostadsobligationer påverkar lånebehovet under hela beräkningsperioden, dels genom att de olika obligationslånen genererar ränteavkast- ning, dels genom att obligationerna förfaller till betalning vid olika tillfällen. Av tabell 4.14 fram- går att budgetsaldot förstärks med ca 13 miljar- der kronor 2003, ca 2004 och ca 2005 till följd av överfö- ringen av bostadsobligationer. Enligt pensions- överenskommelsen skall det slutliga överfö- ringsbeloppet fastställas vid en kontrollstation 2004 och den slutliga överföringen äga rum 2005. uppstod dessutom en större kas- samässig korrigeringspost på då Kärnavfallsfonden, Premiepensionsmyndig- heten och omvand- lade kontotillgångar hos till nyemitterade statsobligationer i enlighet med beslut. Omvandlingen har även medfört en belastning av anslaget 92:1 Räntor på statsskulden (utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.) med en omvärderingspost på . Dessa transaktioner har inte påverkat statens lånebehov. Tabell 4.14 Statsbudgetens saldo och statsskulden In-/utlåning från myndigheter (räntekonto)3 -1,3 -4,0 Inbetalning av premiepensionsmedel inkl. ränta -20,3 -20,5 -21,6 -22,8 -25,0 -26,0 -1,3 -34,4 -46,3 -6,1 -3,9 -1,9 -46,3 -8,7 -13,4 -3,9 -1,9 -20,9 -26,8 -8,5 -1,2 -85,0 -6,3 -19,9 -0,5 -0,4 Eliminering av statliga myndigheters innehav av statspapper9 Statsskuld vid årets slut7,10,11 -123,5 -44,0 -1,3 -0,2 Anm. Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2Avser hela utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Normalt görs inga prognoser på in/utlåning från myndigheter (räntekonto) utan här redovisas endast utfallet. 4Varav individuellt kompetenssparande -1,2001 och 2003, 2001 och 2002 samt 2002 avseende emission i statsobligationer då vissa myndigheter (, och Kärnavfallsfonden) i enlighet med beslut omvandlade kontotillgångar hos till statsobligationer. Eftersom nettoutlåningen påverkas men inte statens lånebehov innebär det en motsvarande post under kassamässig korrigering (se även not 5). 5Varav extra utdelning från på 2001. utgör den i not 4 nämnda omvandlingen av vissa myndigheters omvandling av kontotillgångar hos till statsobligationer. 6Utgörs normalt av orealiserad värdeförändringar på valutaskulden. var skulddispositionerna ovanligt stora. Statsskulden skrevs ner till följd av överföringen från AP-fonden och extraordinära utdelning till de delar som dessa bestod av statspapper. Skulden skrevs ner med obligationernas nominella belopp (68,8 resp. 18,6 mdkr). har nya obligationer emitterats motsvarande till följd av att vissa statliga myndigheter getts möjlighet att placera i statspapper som komplement till nuvarande inlåning i . Då ett skuldslag byts mot ett annat sker ingen kassamässig transaktion och lånebehovet påverkas således inte. 7Det nya statsskuldsmåttet träder i kraft . Se även vidare under rubriken i detta avsnitt angående statsskuldsbegreppen. 8I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. Som jämförelse visas 2001 och 2002 enligt det nya måttet. Statsskuld enligt tidigare mått motsvarar 2001 1 , 2002 1 . 9Posten Eliminering av statliga myndigheters innehav av statspapper ökade kraftigt till följd av att vissa myndigheter (, och Kärnavfallsfonden) givits möjlighet att aktivt placera i statspapper. 10Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknas bort. Statsskuld enligt tidigare mått motsvarar 2001 1 eller av BNP, 2002 1 eller av BNP. 11Avser statsskuldsförändring beräknat enligt det nya måttet. Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Statsbudgetens saldo omfattar alla transaktioner som påverkar statens lånebehov. Till skillnad från statsbudgetens saldo definieras det finansi- ella sparandet av ett internationellt regelverk för nationalräkenskaper och utgörs av nettot av transaktioner som påverkar en sektors finansiella förmögenhet. Den principiella skillnaden för svenska förhållanden mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande är att stats- budgetens saldo endast avspeglar lånebehovet, medan det finansiella sparandet tar hänsyn till förändringar av både finansiella tillgångar och skulder. Det innebär att förändringar av stats- budgetens saldo inte nödvändigtvis leder till en motsvarande förändring av statens finansiella sparande. Ett exempel på en transaktion som på- verkar statsbudgetens saldo, men inte statens finansiella sparande, är försäljning av statligt ak- tieinnehav. En sådan försäljning förbättrar stats- budgetens saldo, medan statens finansiella spa- rande förblir oförändrat eftersom statens förmö- genhet inte förändras av att en tillgång (värde- papper) byts mot en annan tillgång (likvida medel). I tabell 4.15 redovisas de viktigaste skillna- derna mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande. En permanent skillnad mel- lan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande utgörs av den årliga nettoutlåning som förmedlar till studerande via CSN. Denna utlåning belastar statsbudgetens saldo med ca medan statens finansiella sparande inte påverkas efter- som varje nytt lån motsvarar en lika stor fordran. Ytterligare en post som påverkar statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande olika, är räntor på statsskulden. De kassamässiga stats- skuldsräntorna påverkar statsbudgetens saldo medan de kostnadsmässiga statsskuldsräntorna påverkar statens finansiella sparande. Tabell 4.15 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande -0,6 -1,8 -0,9 -0,6 1 Överföringen som skedde 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden . Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet . Av tabell 4.15 framgår att statens finansiella spa- rande förväntas uppvisa un- derskott på 43, 23 respektive och 2006 ett överskott på . Överskottet i de offentliga finanserna upp- kommer i stället främst i ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (se tabell 4.19). Detta är en konsekvens av att ålderspensionsreformen omfördelar det offentliga sparandet från staten till ålderspensionssystemet. Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter Av tabell 4.16 framgår att det för större extra- ordinära inkomster och utgifter justerade budgetsaldot visade ett underskott på . beräk- nas det justerade budgetsaldot försvagas ytterli- gare för att därefter förbättras . Större engångseffekter 2006 som påverkar statsbudgetens saldo uppgår sammantaget till ca . Tabell 4.16 Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter -20,9 -26,8 -8,5 -1,2 -39,5 -53,3 -45,7 -25,4 -16,2 1 Överföringen som skedde 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden . Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet , vilket framgår av tabellen. 2Sveaskog AB lånade 12 mdkr i i för att köpa . har i betänkande tagit upp frågan angående väsentliga avvikelser från anvi- sade medel för anslaget 92:1 Räntor på statsskul- den (bet. 2002/03:FiU11). uppgår utgiftsramen för utgiftsom- råde 26 Statsskuldsräntor m.m. till varav anslaget 92:1 Räntor på statsskulden svarar för . beräknas utgifterna minska med jämfört med beräkningen i statsbudgeten. Den primära förklaringen till att utgifterna nu beräknas bli betydligt lägre är att nyemissioner kommer att ske i obligationslån med hög kupongränta tidigare än beräknat vilket innebär större överkurser. I redovisningen av räntor på statsskulden behandlas överkurser som en ränteintäkt vilket innebär att nettoutgifterna på anslaget minskar. Det finns dock en osäkerhet i prognosen då har aviserat att det kan finnas behov av att ge ut en ny obligation med längre löptid som kan innebära att ränteutbetalningarna ökar. För anslaget 92:1 Räntor på statsskulden finns ett bemyndigande att överskrida anslaget om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalning- såtagande. Regeringen avser att i samband med budgetpropositionen redovisa en ny bedömning av utgifterna för räntorna på stats- skulden . Statsskulden uppkommer genom statens upp- låning för att täcka underskott i den löpande verksamheten eller för att finansiera invester- ingar och kreditgivning. Statsskuldens utveck- ling bestäms framför allt av statsbudgetens saldo. Skulden påverkas emellertid också av valutakurs- förändringar eftersom ca en tredjedel av skulden inkl. skuldskötselåtgärder (derivatinstrument och swappar) är upptagen i utländsk valuta. Denna del av skulden värderas till aktuella valutakurser. Skuldskötselåtgärder ingår i statsskuldsbegreppet. Även andra faktorer som inte påverkar låne- behovet kan påverka statsskulden. Exempel på detta är extraordinära utdelning liksom överföringen från AP-fonden som minskade skulden med samman- lagt utan att påverka låne- behovet. 14 I redovisningen av statsskulden används en konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknas bort eller konsolideras. Historiskt har skillnaden mellan den av redovisade okonsoliderade statsskulden och den konsoliderade statsskulden som redovisas i statens balansräkning varit marginell.