prop · GQ03100d3 · 2003-04-15 00:00:00 — Fler barn tar del av förskolan, men det ökade antalet barn har inte påverkat barngruppernas storlek eller barnens vistelsetid. Inte heller har personaltätheten påverkats negativt. infördes allmän förskola för fyra- och femåringar. Alla barn har därmed rätt till avgiftsfri förskola . Som en del av de besparingar som aviseras i denna proposition föreslår regeringen att taket i maxtaxan inom barnomsorgen höjs 2004. Förlängningen av föräldraförsäkringen med en månad får genomslag . har den lägsta dagpenningen i föräldraförsäkringen höjts till per dag och en ytterligare höjning till per dag planeras till 2004. När det ekonomiska läget så medger avser regeringen att gå vidare och stärka föräldraförsäkringen ytterligare genom att höja inkomsttaket i försäkringen. Studiebidraget har utökats från 9 . Det innebär mer för familjer med en tonåring på gymnasiet. Tabell 1.11 Satsningar på förskolan och skolan Barn till arbetssökande eller föräldraledigas rätt till förskola Allmän förskola för 4- och 5- De äldre har rätt att åldras i trygghet. Ett välfärdssamhälle som skall kännetecknas av solidaritet mellan kvinnor och män, individer, grupper och generationer. Under föregående mandatperiod genomfördes en rad viktiga reformer. Pensionerna och bostadstilläggen höjdes i flera omgångar som pensionärerna fick sänkt skatt. Maxtaxa och förbehållsbelopp infördes i äldreomsorgen, och ett nytt och bättre högkostnadsskydd infördes i tandvården för de äldre. Arbetet med att stärka solidariteten mellan generationerna och öka tryggheten för de äldre har tagit ytterligare steg . Pensionerna har höjts med för dem med de lägsta pensionerna. Ytterligare satsas som ett led i det förbättrade tandvårdsstödet för de äldre. Ett nytt äldreförsörjningsstöd har införts som garanterar alla i som fyllt en skälig levnadsnivå. Detta minskar behovet av socialbidrag bland äldre. 1.6.3Kvaliteten skall värnas i vården och omsorgen Vården, skolan och omsorgen är välfärdens kärna. Behoven skall styra tillgången, inte privatekonomin eller var i landet man bor. Vården, skolan och omsorgen skall därför vara generell, omfatta hela befolkningen och hålla hög kvalitet. Kommuner och landsting har en period bakom sig med god inkomstutveckling. Ökande sysselsättning och höjda statsbidrag har givit ökade inkomster. är läget ett annat. Den svaga internationella konjunkturen och det osäkra läget får genomslag i svensk ekonomi och påverkar kommunerna genom en svagare utveckling av inkomsterna. För att kunna utveckla välfärden och klara åtagandena även krävs att sysselsättningen ökar. För att stärka kommunerna och landstingen på kort sikt har det tillfälliga sysselsättningsstödet förlängts även till 2003. Regeringen föreslår nu en förstärkning av sysselsättningsstödet samt att ett sysselsättningsstöd skall utgå även . Det fasta belopp om som alla inkomsttagare betalar i statlig inkomstskatt tillfaller kommuner och landsting. Regeringen föreslår att denna så kallade 200- krona även 2004 skall tillfalla kommuner och landsting. Dessa förändringar innebär en förstärkning för kommuner och landsting på sammanlagt 2003 och 2004. Den särskilda vårdsatsning som tidigare beslutat om innebär ett extra tillskott på . Resurserna har i huvudsak frigjorts genom den förändrade inriktningen av totalförsvaret. satsas därtill för att minska väntetiderna i vården. Tabell 1.12 Satsningar på vården Kunskap är ett kraftfullt verktyg för tillväxt och rättvisa. Utbildning är nödvändigt för jämlikhet och utveckling. Stora satsningar genomförs därför i såväl , gymnasieskolan, vuxenutbildning som på universitet och högskolor. Skolan och fritidshemmen tillförs . Det innebär en nivåhöjning med . Resurserna skall användas till att anställa mer personal i skolorna; lärare, skolsköterskor, speciallärare, skolbibliotekarier och andra specialister. En särskild satsning görs också på universitet och högskolor. Regeringens långsiktiga mål är att hälften av en årskull skall ha påbörjat studier vid universitet eller högskola . Medel har tillförts motsvarande en utbyggnad med närmare 100 000 platser . infördes ett riktat statsbidrag till vuxenutbildningen. har också ett särskilt vuxenstudiestöd, rekryteringsbidraget, införts, med vilket kommunerna skall rekrytera personer som är , har en kort tidigare utbildning och som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som har något funktionshinder. För att stärka universitetens och högskolornas möjligheter att bedriva både bred och specialiserad forskning höjs de statliga anslagen till forskning och forskarutbildning med ca . Som ett led i den gröna skatteväxlingen har pengar avsatts för individuell kompetensutveckling. Ärendet bereds i . Regeringen avser att återkomma med förslag om kompetensutveckling. 1.6.5Bra bostäder för alla Målet för bostadspolitiken är en bra bostad för alla till rimligt pris. Boendet är en del av välfärden. Den svenska bostadsmarknaden är tudelad. I många kommuner minskar befolkningen. En stor andel bostäder är vakanta, främst inom de kommunala bostadsföretagen. Regeringen inrättade i syfte att hjälpa kommuner och kommunala bostadsföretag att omstrukturera sitt fastighetsbestånd. I tillväxtregionerna är situationen den omvända. Befolkningsökningen skapar ökad efterfrågan som bostadsbyggandet varit lågt. infördes ett särskilt investeringsbidrag i syfte att främja nyproduktionen av små och medelstora hyreslägenheter i tillväxtregioner. Regeringen har föreslagit ytterligare stimulanser för att öka produktionen av mindre hyresrätter och studentbostäder (prop. 2002/03:98). Nya bostäder måste byggas till rimliga kostnader. För att uppnå detta måste även konkurrensen inom byggsektorn förbättras. Fortsatta insatser krävs för att skapa en god inomhusmiljö. Det vidträckta behöver en väl utbyggd infrastruktur. Skatteutjämningen skall utvecklas. Tillväxtförutsättningar skapas bäst genom samverkan. Regionala tillväxtprogram skall tas 1.6.6De socialpolitiska utmaningarna fram och genomföras i samförstånd och dialog På det sociala området återstår mycket att göra, och i en del avseenden går utvecklingen fortfarande åt fel håll. Det gäller t.ex. narkotikamissbruket och alkoholkonsumtionen. Missbruk är ofta nyckeln till andra sociala problem, t.ex. brottslighet, hemlöshet och prostitution. För den alkoholpolitiska handlingsplanen har avsatts för att bland annat förbättra och bygga ut det lokala förebyggande arbetet och bedriva en bred informationsverksamhet. Syftet är att minska alkoholmissbruket, skjuta upp alkoholdebuten och få ner totalkonsumtionen. Den narkotikapolitiska handlingsplanen innebär bland annat satsningar på att minska nyrekryteringen till missbruk, få fler att sluta med sitt missbruk och minska tillgången på narkotika. Av dessa har avsatts till kriminalvården för att förebygga och bekämpa narkotikamissbruk på anstalterna och erbjuda fler intagna hjälp att komma ur sitt missbruk. I denna proposition aviseras ytterligare medel till kriminalvården, vilket också kommer att få betydelse för arbetet mot droger. Regeringen avser att fortsätta att ta initiativ för att förbättra det förebyggande arbetet när det gäller alkohol och narkotika, stärka missbrukarvården och minska hemlösheten. Polisens anslag och framöver skall förstärkas för att öka antalet poliser och utveckla verksamheten. Regeringen återkommer om nivåerna i budgetpropositionen . Samhällsutvecklingen skall inriktas på att tillvarata och utveckla hela landets resurser. Alla delar av landet skall kunna bidra till tillväxt. måste hållas samman såväl mellan människor som mellan och inom regioner. mellan olika delar i samhället. Skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden. Skatterna skall stimulera till arbete och investeringar, till en uthållig utveckling och minskade ekonomiska och sociala klyftor. Regeringen kan aldrig acceptera att de redan välbeställda i samhället får stora skattesänkningar på bekostnad av kvaliteten i vård, skola och omsorg. Med denna inriktning kommer regeringen att prioritera ytterligare förbättringar för löntagarna och småföretagen. Det finns inte något utrymme för ofinansierade skattesänkningar. Under det närmaste året kommer det skattepolitiska arbetet att inriktas på fyra områden. 1.7.1Globaliseringen och den svenska skattestrukturen Den fortsatta globaliseringen ställer det svenska skattesystemet inför utmaningar. överlämnade sitt slutbetänkande. Utredningen är nu föremål för en bred remissbehandling fram Ett huvudbudskap från är att ett bibehållet skatteuttag på dagens nivå är möjligt men att detta kräver att skattesystemet och skattebaserna värnas. För länder med stora offentliga utgifter krävs breda skattebaser och en begränsning av olika former av särregler. Detta är en förutsättning för att hålla nere marginalskatterna på olika strategiska områden. Regeringen strävar efter att skapa skatteregler för olika former av småföretag och dess ägare som så långt möjligt är likformiga och enkla. Sådana underlättar exempelvis de övergångar mellan olika företagsformer som ofta är ett naturligt inslag i företags utveckling av verksamheten. överlämnade 3:12-utredningen sitt betänkande Beskattning av småföretagare (2002:52). Utredningen föreslår förändringar i de grundläggande regler som styr beskattningen av inkomster från mindre aktiebolag, men också lättnader genom att mildra arvsbeskattningen vid generationsskiften och gåvor. Betänkandet har remissbehandlats och förslagen bereds inom . Regeringen vill förändra 3:12-reglerna så att de blir mer gynnsamma för företagarna. presenterade sitt slutbetänkande med ett förslag till reformerade skatteregler för handelsbolag. Betänkandet har remissbehandlats och regeringen kommer att ta ställning till utredningens förslag i anslutning till det fortsatta arbetet med småföretagens skatteregler. Skattefusk snedvrider konkurrensen i ekonomin, skadar legitimiteten i skattesystemet och är i förlängningen ett hot mot välfärden. Regeringen fortsätter att prioritera kampen mot skattefusk och ekonomisk brottslighet. tillfördes sammanlagt till förstärkt skattekontroll. Det har lett till att allt fler brottsutredningar slutförs och att fler anmälningar om skattebrott görs till åklagarmyndigheterna. Även hos pågår ett arbete med att effektivisera skattekontrollen. Regeringen har överlämnat en proposition med förslag till reformering och effektivisering av skatteförvaltningens organisation. Den nuvarande organisationen föreslås ersättas av en riksövergripande myndighet, . Utöver organisatoriska förändringar och kontrollåtgärder krävs förändringar i skattelagstiftningen för att förhindra skattefusk och skatteundandraganden. föreslår t.ex. i sitt betänkande Skärpning gubbar (SOU 2002:115) inrättande av särskilda entreprenadkonton och omvänd momsskyldighet för huvudentreprenörer som åtgärder för att bekämpa svartarbete inom byggsektorn. Förslagen bereds inom och kommer att utvärderas efter remissbehandling. Regeringen kommer att ta ställning till det förslag om schablonbeskattning i vissa branscher som finns i en principskiss (RSV Rapport 2002:3). Regeringen avser vidare att tillkalla en utredare för att se över om skattebrottsenheterna har tillräckligt effektiva verktyg och befogenheter. Ett system med typgodkända kassaregister vid kontanthandel övervägs också. Regeringen arbetar med dessa frågor och avser att återkomma med konkreta förslag . ekonomiska vårproposition angav regeringen att det samlade utrymmet för grön skatteväxling är . Utifrån denna bedömning presenterade regeringen i budgetpropositionen en strategi för grön skatteväxling och ett första steg togs genom förändringar i bl.a. energi- och koldioxidskatterna och genom förändringar i skatterna på arbete genom höjda grundavdrag och genom sänkta arbetsgivaravgifter. Ytterligare steg med en likartad inriktning togs genom förslag i de två därpå följande budgetpropositionerna. har en skatteväxling om genomförts. Under återstoden av mandatperioden planeras skatteväxling på . En ökad miljörelatering av skattesystemen förutsätter rationella energiskatter. Regeringen eftersträvar långsiktigt hållbara energiskatter som också skall svara mot de krav som EG- rätten ställer. förslag skall nu remissbehandlas tillsammans med ett kommande betänkande från utredningen om tillämpningen av Kyotoprotokollets flexibla mekanismer. Regeringen avser därefter att ta ställning till förslagen och utarbeta ett förslag till som skall åstadkomma långsiktigt hållbara energiskatter som kan utgöra en grund i den framtida skatteväxlingen som de svarar mot de krav som EG-rätten ställer. Inför och parallellt med den fortsatta skatteväxlingen finns anledning att fördjupa analysen av hur strategin påverkar inkomstfördelningen mellan individerna men också i regionalt hänseende. Det är angeläget att den fortsatta skatteväxlingen resulterar i goda effekter på miljön, ger ett tillfredsställande fördelningspolitiskt utfall och säkerställer det svenska näringslivets konkurrenskraft. skall fortsätta att vara ett föregångsland i omställningen till hållbar utveckling i alla dess dimensioner ekonomisk, social och ekologisk. Detta kräver insatser som förenar miljöpolitiken med ekonomisk tillväxt, sysselsättning och social välfärd. Sambanden mellan tillväxt och miljö är komplexa. Ekonomisk tillväxt har inneburit både att effektivare och mer miljövänlig teknik kunnat utvecklas, men också att användningen av naturresurser ökat. har råvaruförbrukningen per producerad enhet i stort sett halverats i , som produktionsvolymen i näringslivet mer än tredubblats. Den dominerande orsaken är en förändrad sammansättning i näringslivets produktion mot en mer kunskapsintensiv produktion. Utsläppen av koldioxid i är nu ungefär sju gånger så stora som . I genomsnitt motsvarar detta en ökningstakt på , dvs. ungefär samma ökningstakt som för BNP. Någon jämn utveckling handlar det dock inte om. ökade utsläppen mycket snabbt, och efter 1975 följde en snabb nedgång. tycks utsläppen ha stabiliserats. Syftet med klimatinvesteringsprogrammen är att bidra till en positiv utveckling. Situationen när det gäller många miljöpåverkande utsläpp har förbättrats även om den för vissa utsläpp fortsatt att försämras globalt. Insatserna på miljöområdet har framför allt varit framgångsrika i att minska utsläppen från de stora punktkällorna, förbättra städernas luftkvalitet och bromsa övergödningen av sjöar och vattendrag. Nya miljöproblem, bl.a. från små diffusa utsläppskällor och kemikalieanvändning är dock problem. tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av sambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöpåverkan samt att utreda behovet av mål och åtgärder för en effektivare användning av naturresurser i syfte att nå en hållbar utveckling. Utredningen antog namnet och överlämnade betänkandet Effektiv användning av naturresurser (SOU 2001:2). I betänkandet påpekas bland annat att om inga motverkande åtgärder vidtas är det sannolikt att råvaruanvändning, energianvändning och miljöpåverkande utsläpp kommer att öka under . Även om energi- och råvaruanvändningen fortsätter att effektiviseras kommer detta inte vara tillräckligt för att motverka volymeffekten av ökad produktion och konsumtion. För att åstadkomma en fortsatt minskning av utsläppen av koldioxid och kväveoxider krävs fortsatta ambitionshöjningar i klimat- och miljöpolitiken. Samarbete med andra länder och vårt eget agerande i är avgörande. har lämnat ett värdefullt underlag vid utformningen av en politik inriktad mot en effektiv resursanvändning och hållbar utveckling. Regeringens övergripande miljökvalitetsmål är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. En central uppgift för miljöpolitiken är att åstadkomma ett system där den som förorsakar miljöpåverkan också får bära den samhällsekonomiska kostnaden. Den gröna skatteväxlingen är en del i en sådan politik. antog 15 nationella miljökvalitetsmål. Dessa är formulerade utifrån dagens kunskap om den miljöpåverkan naturen tål och definierar det tillstånd för miljön som skall nås inom en generation. Ett miljömålsråd har inrättats med ansvar för att göra en samlad uppföljning av miljömålen och de delmål som ställts upp. Enligt miljömålsrådets första rapport kommer de flesta delmålen sannolikt att nås men fler åtgärder kommer att behöva vidtas. För flera av målen är det internationella arbetet dessutom avgörande för om de skall nås. Naturvårdsfrågorna kommer att vara fortsatt prioriterade. En naturvårdssatsning genomförs för att stimulera lokal och naturvård som på så sätt kan komplettera de statliga insatser som syftar till att nå de naturvårdsanknutna miljökvalitets- och delmålen. Några nyckelbegrepp är lokala projekt, partnerskap, koppling till friluftsliv och folkhälsa, tätortsnära natur och tillgänglighet till denna. Som ett led i regeringens höga ambitioner på miljöområdet redovisas gröna nyckeltal som ett komplement till de ekonomiska nyckeltalen. Syftet med gröna nyckeltal är att spegla den nationella utvecklingen för viktiga miljöproblem. Gröna nyckeltal utgör därmed ett instrument som kan ge en indikation om utvecklingen mot det övergripande miljökvalitetsmålet att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Energianvändningen har ökat , men över tiden har det skett en successiv energieffektivisering uttryckt i termer av energianvändning relaterad till BNP. Variationer i energianvändningen mellan enstaka år beror främst på konjunktursvängningar, temperaturskillnader och andra väderleksvariationer. Till skillnad mot i många andra länder minskade utsläppen av koldioxid kraftigt i . Framför allt var detta ett resultat av den energipolitik som bedrevs med syftet att minska oljeberoendet. Omkring 1990 bröts den nedåtgående trenden och utsläppen har stabiliserat sig kring nivå. Enligt senast tillgängliga statistik låg utsläppen inklusive bunkring, dvs. utsläpp som kan hänföras till internationell luft- och sjöfart, strax nivå. Tabell 1.13 Gröna nyckeltal Energianvändning (TWh respektive Wh/kr) Utsläpp till luft (tusentals ton)3 Belastning på haven (tusentals ton) Påverkan på luftkvalitet (mikrogram per kubikmeter) 4,3-10,4 2,4-6,2 1,9-5,1 1,4-3,5 1,5-7,2 1Total energianvändning exklusive energiomvandlingsförluster i kärnkraftverk. 2Energintensiteten mäts som total energianvändning i relation till BNP. BNP är från reviderade Nationalräkenskaper, priser. 3Inkluderar bunkring för internationell luft- och sjöfart. skiljer sig därför i förhållande till redovisningen inom ramen för den internationella klimatkonventionen och konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. 4Bensenhalt i luften, vinterhalvårsmedelvärden i olika tätorter (11, 24, 25, 31 respektive 35 orter). Källor: , , och . ligger dock utsläppen års nivå. Variationerna i utsläpp av koldioxid mellan åren är betydande. Till stor del beror variationerna i utsläppen mellan enstaka år på konjunktursvängningar, tillgången på vattenkraft och vädret. har de svenska utsläppen av svaveldioxid minskat kraftigt och under 1990- talet nästan halverats. Framför allt beror detta på ökad användning av olja med låg svavelhalt och ny reningsteknik. De svenska utsläppen av kväveoxider har också minskat, men inte i samma omfattning. Förbättrade förbrännings- och reningstekniker är främsta orsaken till utsläppsminskningen av kväveoxider. minskade belastningen på haven av fosfor och kväve. Därefter har den totala belastningen ökat, framför allt av kväve, även om utsläppen från punktkällor har fortsatt att minska. Några nya uppgifter för belastningen på haven av fosfor och kväve finns inte att tillgå då statistiken inte tas fram . har luftkvaliteten i tätorter förbättrats markant. Tack vare katalytisk avgasrening och minskad bensenhalt i bensin har stadsluftens genomsnittliga bensenhalt sjunkit . ligger den dock fortfarande över lågrisknivån i alla tätorter där mätningar genomförs. Förberedelserna inför försöket med trängselavgifter i går vidare. Stockholmsberedningen kommer att lägga förslag till hur lagstiftningen om trängselavgifter skall utformas. Planeringen av den praktiska utformningen av försöket pågår i medan planerar för förstärkta kollektivtrafikåtgärder. Regeringen följer utvecklingen och är beredd att stödja försöket såväl avseende lagstiftning som övriga förberedelser. Beslut om den exakta utformningen av statens medverkan bland annat avseende garantier och investeringskostnader för försöket kommer att fattas så snart Stockholmsberedningens förslag har beretts inom men också tillsammans med och . Den ekonomiska politiken skall bidra till att öka tillväxten och minska klyftorna i samhället. Men tillväxt är i sig ingen garant för minskade klyftor. Förutom en tillväxtfrämjande ekonomisk politik krävs därför en aktiv rättvisepolitik. Tillgången till jobb och utveckling är inte lika för alla. Många människor har små ekonomiska marginaler och har svårt att få vardagen att gå ihop. Arbetslösa, ensamstående föräldrar, långtidssjukskrivna och invandrare är speciellt utsatta grupper. Trots dessa problem är ett av de länder i världen som har den minsta inkomstspridningen, den lägsta andelen fattigdom och den lägsta andelen barnfattigdom. Det svenska välfärdssystemet med skatter, bidrag och offentliga tjänster ökar jämlikheten genom en betydande omfördelning. Reformer för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män är en annan central del av regeringens rättvisepolitik. Därför analyseras regeringens beslut ur ett jämställdhetsperspektiv. Regeringen förbereder en särskild jämställdhetsbilaga till budgetpropositionen . Individens möjligheter i samhället får inte begränsas av olika former av diskriminering. Skyddet mot diskriminering förstärks därför genom ny lagstiftning. Insatser sker också för att bryta segregationen i storstadsområdenas olika stadsdelar. Storstadssatsningen ges ytterligare medel 2003. Full sysselsättning står överst på regeringens dagordning. Regeringen har därför satt upp som delmål att öka den reguljära sysselsättningen i åldersgruppen till 2004 och halvera socialbidragsbehovet . nåddes målet om halverad öppen arbetslöshet till . Att stå utanför arbetsmarknaden och att vara i behov av socialbidrag skapar utanförskap och resignation, gör människor mer ofria och ökar klyftorna i samhället. Ökad sysselsättning och minskat socialbidragsbehov är inte bara en viktig rättvisefråga för de människor som är drabbade, utan också en fråga om att klara finansieringen av framtidens skola, äldreomsorg och sjukvård. Den internationella lågkonjunkturen påverkar och gör det svårare att nå uppsatta mål. Regeringen är dock fast besluten att nå målen, även om det krävs mer insatser och tar än beräknat. I diagram 1.11 visas fördelningseffekterna av 80 procents sysselsättning och ett halverat socialbidragsbehov. Staplarna visar hur inkomsterna förändras i olika inkomstgrupper när sysselsättningen stiger, behovet av socialbidrag halveras, som arbetslösheten ligger kvar på en nivå kring . I grupp 1 finns de med lägst inkomst. I grupp 10 finns de med högst inkomst. I diagrammet visas att det är de med de lägsta inkomsterna som tjänar mest på att sysselsättningen stiger och behovet av socialbidrag minskar. Diagram 1.11 Årlig procentuell inkomstförändring som en effekt av öppen arbetslöshet, sysselsättning och en halvering av socialbidragsbehovet Källa: beräkningar. För att nå de båda uppsatta målen krävs insatser för att underlätta övergång från passivitet och bidragsberoende till aktivt deltagande på arbetsmarknaden. Det gäller för den som jobbar oönskad deltid, är arbetslös, sjuk eller av andra skäl står utanför arbetslivet. ökade sysselsättningen med ca 320 000 personer, från till av befolkningen . För att nå målet om 80 procents sysselsättning behöver ytterligare ca 100 000 personer komma i arbete. Behovet av socialbidrag beräknas ha minskat motsvarande 29 000 personer, och har därmed reducerats till ca 86 000 helårspersoner.