prop · GQ031d19 · 2003-01-01 00:00:00 — För att rätt åtgärder skall kunna sättas in, har myndigheten bl.a. initierat ett särskilt forskningsprojekt. Regeringen följer utvecklingen. Det vetenskapliga arbetet, kunskapsuppbyggnaden, är grunden för Språk- och folkminnesinstitutets verksamhet. Merparten av arbetet sker i projektform där flera projekt är långsiktiga och resurskrävande. För att vidmakthålla kompetensen vid bearbetning och bevarande av den värdefulla dokumentationen i arkivens omfattande samlingar samt att möjliggöra tolkning och förmedling av innehållet föreslås att myndigheten engångsvis anvisas . Biblioteksersättning lämnas till upphovsmän av litterära verk författare, översättare, tecknare och fotografer för användningen av deras böcker genom landets alla folk- och skolbibliotek. Ersättningen utgår dels som individuella, statistiskt beräknade ersättningar, direkt till författare m.fl. för den utlåning som skett, dels i form av stipendier och bidrag. Ersättningarna, som fördelas av styrelsen för , har stor betydelse för många upphovsmäns försörjning under sammanhängande arbetsperioder. Regeringen godkände en överenskommelse med m.fl. om biblioteksersättningen . Enligt överenskommelsen skall grundbeloppet för hemlån av originalverk vara 2002 och 2003. Detta innebär en höjning med totalt jämfört med nivån . Medelsberäkningen utgår från den senaste slutgiltigt fastställda biblioteksstatistiken . Den totala biblioteksersättningen beräknas till . fick en engångsvis förstärkning med för att kunna uppfylla de krav som ställs på verksamheten. Regeringen bedömer att nämnden behöver en anslagsförstärkning för att verksamheten skall kunna upprätthållas på nuvarande nivå. Regeringen föreslår därför att an- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 slaget till nämnden höjs med . Samhällsutvecklingen medför att svenska språkets ställning förändras och därmed behoven av språkvårdsverksamhet. Engelskan har fått en allt starkare ställning, har blivit ett mångspråkigt samhälle och kraven på en god förmåga att använda språket i såväl tal som skrift har ökat, bl.a. på grund av IT-utvecklingen. Kraven på språkvården har därmed ökat och förändrats. En parlamentarisk kommitté har lämnat betänkandet Mål i mun. Förslag till handlingsprogram för svenska språket (SOU 2002:27). Betänkandet har remitterats och regeringen avser att återkomma till i frågan . För att möjliggöra visst utvecklingsarbete i form av fortbildning av personal m.m. föreslår regeringen att anslaget till förstärks med . har regeringen prioriterat utbyggnaden av länsteaternätet och medverkat till att regionala institutioner kunnat etableras i och , de sista länen utan fast regional teaterverksamhet. I har försöksverksamheten med länsteater pågått . Under den tiden har teatern lyckats förankra sin verksamhet i regionen väl. Teatern bör därför införlivas i det permanenta statliga stödsystemet för regionala kulturinstitutioner. För ändamålet beräknas ett årligt verksamhetsstöd på . är en unik 1700- talsteater som ger föreställningar av tidstrogen opera och balett i originalmiljö. Stiftelsen får ett årligt statsbidrag för föreställningsverksamheten men har därutöver tilldelats extra medel för att bl.a. möjliggöra satsningar på unga artister och samverkan med utländska musikinstitutioner. För att säkerställa fortsatta satsningar bör teatern tilldelas ett motsvarande stöd även . För ändamålet beräknas ett engångsbidrag på . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har det funnits planer på att återställa vid i till en fungerande teater med kontinuerlig verksamhet. är en viktig intressent i projektet. har Stiftelsen huvudmannaskapet för teatern. Regeringen har tidigare pekat på att det ligger ett starkt intresse i att egen teater åter blir en levande teatermiljö. befinner sig teatern i ett uppbyggnadsskede och för att utveckla verksamheten med teaterföreställningar, annan scenisk verksamhet och samverkan med museet beräknas ett engångsbelopp på . Teater i har haft stora framgångar , inte minst genom etablerandet av den nya sommarscenen BerättarLadan i . Genom ett regionalt uppdrag där stat, region och kommun står som gemensamma intressenter får teatern möjlighet att ytterligare utveckla sin teaterverksamhet . Det regionala uppdraget innebär att det statliga stödet till Teater utökas . är en central förvaltningsmyndighet inom kulturområdet. För att ge myndigheten möjlighet att ytterligare utveckla sin kompetens inom de verksamheter som hör till ansvarsområdet, föreslår regeringen en förstärkning av förvaltningsanslag med . För administrationen av litteraturpriset till minne föreslår regeringen att anvisas . Bodens kommun har lagt fram ett förslag till ett försvarshistoriskt museum med lokalisering på det avvecklade regementetsområdet A8 i . Projektet har utarbetats i samarbete med , , i , Försvarsmakten, , , Centrala omställningsgruppen samt turistråd. Museets uppbyggnad avses samfinansieras med insatser från i , Försvarsmakten, Bo- dens kommun samt genom . Det nya museet planeras att invigas /2004. För att möjliggöra drift av ett försvarshistoriskt museum i beräknar regeringen ett bidrag på till verksamheten , under förutsättning att projektet samfinansieras med övriga parter. Arkitektur, form och design Arkitektur, form och design är ett prioriterat område av regeringen. avser regeringen i en skrivelse till att redovisa arbetet inom dessa fält sedan mitten av 1990- talet. I skrivelsen utvecklas också inriktningen på politiken inom arkitektur, form och design. En viktig utgångspunkt kommer Framtidsformer; Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117) att vara. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgift att kartlägga hur gällande trygghetssystem inom bl.a. socialförsäkringsområdet förhåller sig till konstnärlig verksamhet (Ku 2001:04). Utredaren skall pröva om de nuvarande regelverken innebär särskilda problem för konstnärliga yrkesutövare särskilt egenföretagande och frilansande konstnärer. Vidare skall utredaren analysera hur konstnärspolitiska stipendier och bidrag påverkar konstnärliga yrkesutövares rätt till andra stödformer utanför det konstnärspolitiska området. Regeringen tillkallade 2001 en särskild utredare med uppgift att se över vissa arkivfrågor (Ku 2001:02). Ett av syftena var att föreslå åtgärder som underlättar för nya grupper i samhället att använda arkiven och som förbättrar arkivens tillgänglighet (dir. 2000:104). Utredaren skulle bl.a. överväga frågor som rör det statliga arkivväsendet, samverkan mellan statlig och arkivverksamhet, enskilda arkiv samt användandet av informationsteknik och digitalisering. Vidare skulle en översyn göras av lämpliga former för bevarande av dokument på minoritetsspråken. Utredaren redovisade sina förslag (SOU 2002:78). Regeringen avser att efter remissbehandling av utredarens förslag återkomma till i de aktuella frågorna. Samverkan mellan arkiv, bibliotek och museer har samverkan mellan arkiv, bibliotek och museer (ABM-samverkan) ökat. Det rör sig bl.a. om samverkan i övergripande frågor av principiell betydelse, i första hand på central nivå, samt samverkan genom konkreta projekt på framför allt regional och lokal nivå. , och Kungl. har på regeringens uppdrag gjort en kartläggning och utvärdering av vidtagna åtgärder på ABM-området. Rapporten är ute på en bred remiss till olika myndigheter, institutioner och organisationer runt om i landet. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att en filmvårdscentral för ickefiktiv film skall inrättas i och att Stiftelsen skall vara huvudman för denna. biföll delvis förslaget och menade att skulle vara huvudman , men bad regeringen att återkomma till frågan om det framtida permanenta huvudmannaskapet (bet. 2001/02:KrU1, rskr. 2001/02:72). Regeringen har analyserat huvudmannaskapsfrågan ytterligare och gör bedömningen att även fortsättningsvis är den lämpligaste huvudmannen för filmvårdscentralen. Skälen är att är den enda institution inom kulturområdet som innehar den baskunskap om filmmediet som är av avsevärd betydelse för att verksamheten vid filmvårdscentralen skall kunna bedrivas på ett adekvat sätt. I uppdrag ingår dock att komplettera denna sakkunskap med ämneskunskap i exempelvis kulturhistoria och etnologi genom nära samverkan med organisationer och institutioner som besitter dessa viktiga kunskaper. I sammanhanget bör det nämnas att arbetar vidare helt i linje med den rapport som lämnades av, och de kontakter som skapades inom ramen för, den organisationskommitté som hade i uppdrag att ta fram de närmare arbetsformerna för filmvårdscentralen. I organisationskommittén ingick bl.a. representanter för hembygdsrörelsen, museiområdet och arkivsektorn. Regeringen avser att låta även fortsättningsvis vara huvudman för filmvårdscentralen i . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen har beslutat att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över vissa frågor som rör bebyggelseskydd och skydd för lösöre (dir. 2002:96). Uppdraget skall såvitt gäller kyrkstäder redovisas och i övrigt . Utgångspunkten när det gäller den uppdragsarkeologiska verksamheten är att arkeologiska utredningar och undersökningar skall vara av vetenskapligt god kvalitet och genomföras till en kostnad som inte är högre än vad som är motiverat med hänsyn till omständigheterna. Av betydelse i det sammanhanget är bl.a. hur bestämmelserna i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. tillämpas, och länsstyrelsernas uppgifter på området samt uppföljningen av den uppdragsarkeologiska verksamheten. Dessa frågor omfattas av den interna översyn av uppdragsarkeologin som genomförs inom . Inom ramen för översynen uppmärksammas också de konsekvenser som de stora svängningarna när det gäller offentliga infrastruktursatsningar innebär för den avgiftsfinansierade uppdragsarkeologin, bl.a. för arkeologiska undersökningar (UV), samt konkurrenssituationen på området. Regeringen avser att återkomma till med anledning av den pågående översynen. Regeringen följer den granskning som revisorer genomför av myndigheter på marknaden och som bl.a. omfattar uppdragsarkeologi. Revisorerna kommer att presentera en delrapport om uppdragsarkeologi . Granskningsrapporten beräknas vara klar . Översyn av vissa musikgenrer I budgetpropositionen konstaterade regeringen att det fanns anledning att överväga vissa riktade insatser för bl.a. nutida konstmusik och jazz. Regeringen har gett i uppdrag att lämna förslag på hur situationen kan förbättras i svenskt musikliv för musikgenrer som har svårare än andra att hävda sin ställning i musiklivet och hos publiken. Särskild vikt skall läggas vid situationen för nutida konstmusik och jazz. I uppdraget ingår att undersöka hur regionala och lokala aktörers roll kan stärkas samt att se över stödet till arrangerande musikföreningar. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I strävandena att utveckla det lokala musiklivet är länsmusikorganisationerna och de professionella symfoni- och kammarorkestrarna en viktig resurs. Av en kartläggning som gjort framgår dock att utbudet av orkestermusik är geografiskt ojämnt fördelat över landet. Medan orkesterinstitutionerna på vissa håll ligger tätt, saknar stora delar av tillgång till professionell orkesterverksamhet. För många av orkestrarna saknas dessutom en stabil finansiering. Särskilda problem har de små och medelstora orkestrarna som på grund av avståndet till storstadsområdena har svårt att rekrytera musiker, i synnerhet till vikariat och deltidstjänster. Mot bakgrund av och tillkännagivande (bet. 2001/02:KrU16, rskr. 2001/02:209) avser regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda och analysera orkestrarnas situation i landet samt lämna förslag till åtgärder för den fortsatta orkesterverksamheten. Förslag till ändringar av bibliotekslagen (1996:1596) har övervägts (jfr bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Det har då visat sig finnas ett behov av en djupare analys för att undersöka om bibliotekslagen bör ändras på ett sätt som kan motverka de skillnader som finns mellan olika kommuner vad avser biblioteksverksamheten. Frågan om en ändring av bibliotekslagen kommer att beredas vidare i särskild ordning. Regeringen har i budgetpropositionen (volym 1, avsnitt 6.2.1) redovisat vissa generella åtgärder för att minska den statliga konsumtionen i syfte att klara utgiftstaket . Inom politikområde kulturpolitik har omprioriteringar gjorts så att pågående verksamhet så långt möjligt inte skall beröras av besparingskraven. Den sammanlagda minskningen som föreslås inom politikområdet uppgår till och berör främst kulturmiljövård samt forskning och utveckling. Teater, dans och musik De statliga insatserna syftar till att öka tillgängligheten till teater, dans och musik, såväl geografiskt som socialt, som förutsättningar ges för fortsatt hög kvalitet i det konstnärliga utövandet. En viktig del av de kulturpolitiska insatserna är den infrastruktur av konstnärliga institutioner som med statligt stöd byggts upp på nationell, regional och lokal nivå. Operan och har tillsammans med , Svenska rikskonserter och initierande, främjande och producerande uppgifter av nationell betydelse. Regionala och lokala teater- och orkesterinstitutioner ger tillgång till professionell scenkonst och musik av hög kvalitet över hela landet. Genom länsmusiken samverkar staten och landstingen om att göra musik av samtliga genrer tillgänglig för alla. Staten lämnar även ett betydande stöd till det fria teater-, dans- och musiklivet genom bidrag till bl.a. fria grupper, arrangörsföreningar och fonogramproduktion. Teater, dans och musik är det största insatsområdet inom den statliga kulturpolitiken. Insatserna uppgår 2002 totalt till . Härtill kommer konstnärspolitiska åtgärder med inriktning på musik eller scenkonst. Stor betydelse har, förutom de bidrag och ersättningar som fördelar, stödet till TeaterAlliansen på och den lagstadgade kassettersättningen som gav ca för vidare befordran till dramatiker, skådespelare, musiker m.fl. Vidare får teatern, dansen och musiken del av konstområdesövergripande insatser i betydande omfattning. Dit hör bl.a. stödet till de tre län som ingår i försöksverksamheten med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel, vissa nationella uppdrag, stödet till samisk kultur, stödet till centrumbildningar, stödet till centrala amatörorganisationer, verksamheten med länskonstnärer och insatserna på det mångkulturella området. har ca satsats på långsiktiga åtgärder inom teater-, dans- och musikområdet. Härtill kommer engångsinsatser på totalt ca . De förslag som lämnas i denna proposition innebär en förstärkning av området med ca . Reformverksamheten 2002 omfattar bl.a. följande åtgärder inom området. Dansen har tillförts medel för regional verksamhet samt för utökad verksamhet vid bl.a. Stödet till fria teater-, dans- och musikgrupper och bidragen till musiklivets arrangörsorganisationer har i det närmaste fördubblats. En ny regional musikteaterinstitution (Musik- och Dansteater), två dansinstitutioner (och Norrdans) samt tre musikinstitutioner (Göteborgsmusiken, Musica Vitae i och kammarorkester) har införlivats i det regionala stödsystemet. Särskilda stöd har beviljats för utveckling av länsteaterverksamhet i och . I anslutning till den anslagsjustering avseende länsmusiken som beslutade (prop. 1997/98:1 utg.omr. 17, bet. 1997/98:KrU1, rskr. 1997/98:97) har särskilda nivåhöjande insatser gjorts för ett antal länsmusikorganisationer med permanent orkester eller annan specialinriktad verksamhet. Ett förstärkt stöd har sålunda lämnats till Svenska i , Gotlandsmusiken, Musik i och Norrbottensmusiken. Särskilda insatser har gjorts för att förstärka folkmusikens och folkdansens ställning i landet. i , har tilldelats ett årligt verksamhetsstöd och Rikskonserter har fått möjlighet att inrätta en scen för folk- och världsmusik och dans i det s.k. Stallet på 11 i . avsattes en mindre del av de regionala institutionernas årliga verksamhetsstöd till riktade utvecklingsinsatser i syfte att öka tillgängligheten. har denna avsättning permanentats. får de regionala institutionerna också ett särskilt stöd för projektsamverkan med tonsättare. Tillfälliga stöd har lämnats till kulturinstitutioner med akuta ekonomiska problem, huvudsakligen regionala teaterinstitutioner. Särskilda insatser har vidare gjorts för vissa mindre teatrar eller liknande av natio- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 nellt intresse såsom , och Festspelsscen i . Teater-, dans- och musikinstitutioner som omfattas av det statliga pensionssystemet har haft starkt subventionerade . synliggörs statens verkliga kostnad för de anställdas pensioner genom att institutionerna tillförts i kompensation för höjda pensionspremier. Nationalscenerna har varit föremål för vissa insatser av såväl tillfällig som permanent karaktär. Både Operan och hyr ändamålsbyggnader som 2002 gick från marknadsbaserade hyror till kostnadsbaserade hyror. Operan har bland annat beretts möjlighet att förvärva som andrascen och har även fått en förstärkning av sitt allmänna driftsstöd. , som utökat sin verksamhet till , har också fått ett ökat driftsstöd samt vissa engångsmedel med anledning av bland annat ombyggnad. och Operan har även fått särskilt stöd för att nå publik utanför . Litteraturen, läsandet och språket Statens insatser på litteraturområdet koncentreras på att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur samt på att öka tillgången till och intresset för litteratur i hela landet. Folk- och skolbibliotek, förlag och bokhandel får därför del av statsbidrag i olika former. Till länsbibliotek utgår verksamhetsbidrag för att stödja folkbiblioteken med kompletterande medieförsörjning och utvecklingsverksamhet. Lånecentraler och depåbibliotek finansieras helt av staten. Kommuner har möjlighet att ansöka om statsbidrag för inköp av litteratur till barn och unga. För att främja tillgången till biblioteksservice vid folkbiblioteken för de vuxenstuderande finns även särskilda statliga medel avsatta . har regeringens uppdrag att stödja och stimulera arbetet med språkutveckling med inriktning på att förbättra läs- och skrivmiljöerna i skolan samt att förstärka och utveckla skolbibliotekens pedagogiska roll. träffade och en överenskommelse om ett långsiktigt samarbete i frågor som rör roll i utbildningen i syfte att bl.a. förbättra det lokala, regionala och nationella samarbetet mellan bibliotek och utbildning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Förlagen kan ansöka om utgivningsstöd för enskilda titlar och de böcker som fått stöd distribueras gratis till bibliotek och bokhandel. Till bokhandeln utgår vidare bidrag för att bl.a. bredda den enskilda bokhandelns sortiment. Särskilda medel för läsfrämjande insatser utgår till skolor, bibliotek och ideella organisationer. Produktions- och utvecklingsstöd utgår vidare till kulturtidskrifter. Ett betydande statligt stöd går till Talboks- och och , vilket innebär att funktionshindrade kan ta del av litteratur, tidskrifter och nyheter. och erhåller bidrag för framför allt språkvårdande verksamhet. Insatser för språket görs dock inom flera politikområden. uppgick insatserna på området till . Den totala ökningen av statens insatser inom verksamhetsområdet uppgår till sammanlagt . Till detta kommer insatser i form av verksamhetsbidrag till olika bibliotek och arkiv, bidrag till folkbibliotekens verksamhetsutveckling och övriga bidrag inom litteratur och biblioteksområdet som ryms under konstområdesövergripande verksamhet. De reformer som infördes omfattar framför allt en bibliotekslag, ett nytt stöd till kommuner för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek, ett permanent stöd till läsfrämjande verksamhet och ett utvecklat utgivningsstöd som innebär att den litteratur som får utgivningsstöd också distribueras till bibliotek och bokhandel. Vidare utökades stöden till bokhandeln, till En bok för alla AB, till Talboks- och och . beslutade dessutom om sänkt mervärdeskatt på böcker och tidskrifter m.m. fr.o.m. , från , (prop. 2001/02:45, bet. 2001/02:SkU12, rskr. 2001/02:122). Insatsen syftar till att öka läsandet i alla grupper. Om åtgärden skall bli kulturpolitiskt effektiv förutsätter den dock att förlag, bokhandel, bokklubbar, varuhus och andra aktörer på marknaden långsiktigt engagerar sig för att de prissänkande effekterna av en skattesänkning skall bli bestående. Regeringen har därför tillkallat en kommission med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen på böcker, tidskrifter m.m. efter , Kommissionen för bokprisfrågor (Ku 2002:01). I den ingår bl.a. företrädare för förlag, tidskrifter, bokhandel, bibliotek, författare och läsare. Kommissionen skall verka för att den sänkta mervärdesskatten får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker, tidskrifter m.m. Därutöver är det ett mål för kommissionens arbete att läsandet skall öka i alla grupper. Kommissionen skall slutligt redovisa sitt uppdrag . Under uppdragets löptid skall delrapporter regelbundet lämnas. En första delrapport redovisades . De statliga insatserna på bildkonstområdet är inriktade på att göra den samtida bild- och formkonsten tillgänglig för så många som möjligt, oavsett var man bor i landet, som förutsättningar ges för hög kvalitet i det konstnärliga arbetet. Omfattande statliga insatser för den offentliga konsten görs främst genom . Vidare omfattar insatserna på bild- och formområdet förutom de direkta insatserna för bild- och formkonstnärerna stöd till de statliga konstmuseerna, Riksutställningar, , länsmuseerna samt vissa andra museer och utställare i hela landet. Staten lämnar stöd till bl.a. konstfrämjande organisationer, för de fria konsterna samt till konsthantverkskooperativ och kollektivverkstäder. Tillfälliga bidrag lämnas även till olika konstprojekt. I arbetet för att öka intresset för bild- och formkonst i regionerna spelar dessutom konstkonsulenterna en viktig roll. Inom ramen för anslagen till , Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön och Bidrag till bild- och formområdet har staten fördelat ca . Detta innebär en ökning med ca . Härtill kommer reformer och engångssatsningar på konstmuseiområdet samt bidrag och ersättningar till bild- och formkonstnärer. I det följande beskrivs nya beslut och reformer på området . Ytterligare reformer med anknytning till bild- och formområdet redovisas under verksamhetsområdena Museer och utställningar, Arkitektur, form och design, Konstnärernas villkor samt Konstområdesövergripande verksamhet. har en ledande roll när det gäller den offentliga konsten i landet. har ett vidgat uppdrag att, utöver ansvaret att förvärva konst till statliga lokaler, även verka för att konst blir ett naturligt och framträdande inslag i hela samhällsmiljön. För sitt vidgade uppdrag har tillförts nya medel och disponerar 2002 totalt för konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. Förutom stöd till de konstfrämjande organisationerna fördelar även ett särskilt bidrag till vissa fristående utställningsarrangörer. Det nya stödet förstärktes och uppgår till ca . finns även ett nytt stöd om för utrustning till konstnärers kollektivverkstäder. För att bredda de konstnärliga uttrycksformerna och därtill höja kvaliteten i utställningarna har Folkrörelsernas konstfrämjande och vissa andra icke-statliga utställningsarrangörer fått möjlighet att fördela en statligt finansierad utställningsersättning till bild- och formkonstnärer i samband med utställningar. har ersättningen successivt förstärkts och uppgår 2002 till . Som ett komplement till utställningsersättningen infördes på försök även ett nytt stöd till arrangerande konstföreningar 2001. Arkitektur, form och design De statliga insatserna är inriktade på att främja en god utveckling inom svensk arkitektur, form och design. Utgångspunkten för det statliga engagemanget på området är den proposition med ett handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design som regeringen beslutade (prop. 1997/98:117). I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken (prop.