prop · GQ03100 · 2003-04-15 00:00:00 — En utredning har genomförts och lämnat förslag om balanskravet. Frågan bereds inom . I syfte att stödja särskilt utsatta kommuner har regeringen slutit överenskommelser med 36 Anm.: I fördes anställda i kyrkan över från kommunala myndigheter till näringslivets tjänstesektor först . Till följd av detta är antalet sysselsatta i offentlig sektor överskattat med ca 22 000 personer 2000. 2Reguljärt sysselsatta i åldern i procent av befolkningen i den åldersgruppen. 3I procent av arbetskraften. 4Årlig procentuell förändring. Källor: , , och . Tabell 1.5 Sysselsättning och arbetslöshet uppdelat på kön Anm.: I fördes anställda i kyrkan över från kommunala myndigheter till näringslivets tjänstesektor först . Till följd av detta är antalet sysselsatta i offentlig sektor överskattat med ca 22 000 personer 2000. 2I procent av arbetskraften. kommuner och fyra landsting om ekonomisk hjälp i syfte att åstadkomma en omstrukturering av verksamheten och uppnå en ekonomi i balans. Dessa åtgärder har visat sig vara mycket verkningsfulla. På lång sikt är låg arbetslöshet och hög sysselsättning avgörande för kommunernas och landstingens förutsättningar att långsiktigt klara välfärden. ökade sysselsättningen med ca 320 000 personer. Merparten av ökningen tillkom i den privata sektorn där antalet sysselsatta ökade med ca 260 000 personer. Den öppna arbetslösheten har legat . Den förhållandevis svaga tillväxten och får negativa konsekvenser för arbetsmarknaden. beräknas den öppna arbetslösheten öka till som årsgenomsnitt. bedöms dock arbetslös- heten minska i takt med att sysselsättningen återigen ökar. Den reguljära sysselsättnings- graden för personer i åldern bedöms 2004 uppgå till . Utvecklingen på medellång sikt efter 2004 är det svårt att förutsäga konjunktursvängningar. Därför görs ingen konjunkturbedömning. Däremot presenteras en kalkyl. Beräkningarna bygger på ett antagande om att det finns outnyttjade resurser som kan tas i anspråk utan att det uppstår inflationsdrivande flaskhalsar i den svenska BNP-tillväxten är därmed något högre än den långsiktiga tillväxten . Sysselsättningen utvecklas väl och den öppna arbetslösheten minskar till 2006. Befolkningen i åldern ökar. Men inom den gruppen är det främst åldersgrupper med relativt lågt arbetskraftsdeltagande och låg sysselsättningsgrad som ökar. Det bidrar till att den reguljära sysselsättningsgraden i åldern inte ändras markant till 2006. Tabell 1.6 Kalkyl på medellång sikt 1 Andel reguljärt sysselsatta i åldern i procent. Finanspolitiken inriktas mot att upprätthålla överskott i de offentliga finanserna. Det finns en rad skäl för detta. -Andelen äldre kommer att öka kraftigt . Därmed ökar utgifterna för pensioner, vård och omsorg, som inkomsterna ökar långsammare eftersom andelen av befolkningen som förvärvs- arbetar kan förväntas minska. För att förbereda för detta bör skuldsättningen minska. -De som är beroende av välfärden måste kunna lita på att den fungerar, också i sämre Tabell 1.7 Offentliga finanser Källor: och . tider när den behövs som mest. Utan starka offentliga finanser riskerar varje låg- konjunktur att framtvinga stora nedskärningar som minskar förtroendet och viljan att i goda tider betala för välfärden. -För att kunna bedriva en aktiv stabiliseringspolitik utan att underskotten blir för stora behövs en säkerhetsmarginal så att finanspolitiken kan bidra till att dämpa konjunktursvängningarna. Det finns två övergripande budgetpolitiska mål: överskottsmålet för de offentliga finanserna och utgiftstaken. 1.3.1Överskottsmål för sunda offentliga finanser Överskottsmålet innebär att de offentliga finanserna skall uppvisa ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Det innebär att överskottet i en lågkonjunktur kan tillåtas bli lägre än för att därigenom bidra till att hålla uppe den privata sektorns inkomster och mildra konjunktursvackan. Det omvända gäller i en högkonjunktur. Ett större överskott dämpar aktiviteten i ekonomin och minskar risken för överhettning. Överskottet anpassas med hänsyn till konjunkturläge och resursutnyttjande i svensk ekonomi. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att ett överskott på av BNP var förenligt med överskottsmålet mot bakgrund av konjunktur- läget och resursutnyttjandet i ekonomin. Om konjunkturen utvecklades sämre än väntat, skulle dock ett lägre överskott accepteras. Jämfört med prognosen i budgetpropositionen har tillväxten reviderats ned med . Sedan målet om 2 procents överskott över en konjunkturcykel började gälla 2000 har det årliga överskottet i de offentliga finanserna varit i genomsnitt av BNP. Överskottet 2003 beräknas till av BNP. Efter de åtgärder som föreslås i denna proposition beräknas det genomsnittliga överskottet bli . Därmed ligger det offentliga sparandet i linje med det övergripande målet om ett överskott på över en konjunkturcykel. har i ett internationellt perspektiv starka offentliga finanser. hade ett av de största överskotten i de offentliga finanserna inom EU, medan däremot ett antal stora EU-länder uppvisade betydande under- skott. kommer även 2003 och 2004 att ha fortsatta överskott medan EU-länderna som helhet uppvisar underskott. Tabell 1.8 Offentligt finansiellt sparande i och andra länder Källor: Economic Outlook 72, , och . Budgetpolitiken styrs med hjälp av utgiftstaken. Dessa bestäms i förväg. De statliga utgifterna får sedan inte överskrida taken. Utgiftstaken förhindrar att tillfälligt högre inkomster används för att bekosta varaktigt högre utgifter. Systemet har på det hela taget fungerat väl och har bidragit till en balanserad utgiftsutveckling under de goda åren, och att därmed har mött den internationella lågkonjunkturen med starka offentliga finanser. En arbetsgrupp med företrädare från samarbetspartierna följer upp budgetlagen. Sedan utgiftstaken infördes har de klarats . Regeringens bedömning är att utgiftstaket och riskerar att överskridas om inga åtgärder vidtas. Regeringen föreslår därför ett antal åtgärder för att bromsa utgifts- utvecklingen och klara utgiftstaken . En central del är de åtgärder som föreslås för att vända utvecklingen med allt fler sjukskrivna. Därtill senareläggs vissa tidigare aviserade reformer till den senare delen av mandatperioden. Vidare avser regeringen att införa begränsningar av utgifterna för vissa anslag. Regeringen följer löpande utgifts- utvecklingen och kommer att vidta ytterligare åtgärder om utgiftstaken skulle hotas. Tabell 1.9 Samlad utgiftseffekt av anslagsminskningar och begränsningsbelopp Sjukpenning skall motsvara a-kassa Uppskjuten takhöjning i sjukförsäkring Ny SGI -beräkning Uppskjuten takhöjning i föräldraförsäkring Höjd högsta avgift inom maxtaxan Utgifter för bl.a. försvarsmateriel senareläggs. En del av biståndsökningen flyttas . Från ändras reglerna för sjukpenning för arbetslösa så att ersättningen vid sjukdom kommer att motsvara den från arbetslöshetsförsäkringen. En arbetslös som sjukskrivs får därmed inte längre högre ersättning som sjuk än som frisk. Höjning av taket i sjuk- och föräldra- försäkringen skjuts upp. Kontaktdagarna inom den tillfälliga föräldrapenningen tas bort. Den tidigare presenterade propositionen om förbättringar i sjukskrivningsprocessen (prop. 2002/03:89), förslagen i denna proposition om förändrad SGI-beräkning, förlängd sjuklöne- period, enhetligare tillämpning av reglerna om övergång från sjukpenning till sjukersättning, förslag om enhetlig tillämpning av reglerna om karensdag och kommande förslag till system för ekonomiska drivkrafter för arbetsgivarna bedöms leda till lägre antal sjukskrivna vilket innebär minskade utgifter. Reglerna för arbetslöshetsersättning för deltidsarbetslöshet kommer att tillämpas mer enhetligt. Effektiviseringar genomförs i arbetsmarknadspolitiken i syfte att nå en snabbare övergång från arbetslöshet till arbete. Det högre studiebidraget för vuxenstudier avskaffas för de som redan har en fullständig treårig gymnasieutbildning. Kommunernas ramar för rekrytering till vuxenstudier med hjälp av rekryteringsbidraget minskar. Taket för maxtaxan inom barnomsorgen höjs 2004. Taket på högst av inkomsten ligger dock kvar. Införandet av fri entré på museer senareläggs. Satsningar på infrastrukturområdet skjuts fram. EU-budgetens överskott kommer enligt regeringens bedömning att innebära att EU-avgift sänks med ca . En högre omslutning i det kommunala utjämningssystemet medför därtill en justering av utgiftstaket på 2003. Mot bakgrund av den korta beredningstiden mellan riksdagsvalet och budgetpropositionen lade regeringen inget förslag för utgiftstak . Regeringen uttalade att den i stället skulle återkomma i vårpropositionen med en bedömning av utgiftstaken och 2006. Utgiftstaket har satts på nivåer som innebär att utgiftstaket i stort sett är oförändrat som procent av BNP vid en trendmässig tillväxt på . Att utgiftstaket ökar något jämfört med i procent av BNP beror på den förhållandevis låga tillväxten . bedöms tillväxten öka till , vilket medför att utgiftstaket minskar något som procent av BNP. Beräkningar av den offentliga sektorns utgifter visar att den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning riskerar att leda till en växande utgiftskvot. Att undvika underskott och omfattande besparingar i takt med att de äldre blir allt fler är ett viktigt skäl till att hålla tillbaka utgiftsökningar och driva en politik för en ökad sysselsättning som stärker inkomsterna. Om utgiftstaken rent beräkningstekniskt är oförändrade som andel av BNP och tillväxten ligger på en trendmässig nivå skulle utgiftstaket bli och för . Regeringen avser att i budgetpropositionen återkomma med förslag om utgiftstak . Diagram 1.1 Utgiftstaken i kronor Anm.: För att skapa jämförbarhet över tiden har korrigeringar av utgiftstaken gjorts för tidigare beslutade och föreslagna tekniska justeringar av utgiftstaken. Diagram 1.2 Utgiftstaken i procent av BNP Anm.: För att skapa jämförbarhet över tiden har korrigeringar av utgiftstaken gjorts för tidigare beslutade och föreslagna tekniska justeringar av utgiftstaken. Stabila priser är en grundläggande förutsättning för en framgångsrik ekonomisk politik. En hög och svårförutsägbar inflation har negativa fördelningseffekter. Dessutom försämrar en hög inflation förutsättningarna för en uthålligt hög tillväxt och därmed också för stabilt hög sysselsättning och välfärd. Den av fastlagda övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet. bedriver penningpolitiken själv- ständigt. har definierat prisstabilitet som att ökningen av konsumentprisindex skall begränsas till med en tolerans på uppåt och nedåt. Regeringen stöder penningpolitikens inriktning och står bakom inflationsmålet. Inflationen beräknas vara tillfälligt hög , bland annat på grund av höjda olje- och elpriser. Ett lägre inhemskt inflations- tryck och en svagare importprisutveckling bidrar till att inflationen successivt minskar till , dvs. nära mål, i mitten av innevarande år. bedöms inflationen fortsatt ligga i linje med målet. har penningpolitiken baserats på en bedömning av UND1X . UND1X är ett inflationsmått där de direkta effekterna av förändrade räntor, skatter och subventioner har exkluderats från konsumentprisindex. beräknas inflationen mätt med UND1X uppgå till som årsgenomsnitt. väntas UND1X- inflationen minska till i genomsnitt . De internationella räntorna har fortsatt att sjunka. Det osäkra ekonomiska läget har medfört att nedgången på världens aktie- marknader har fortsatt. Konjunkturuppgången har fördröjts och företagens vinstutsikter har försvagats. Flera centralbanker har fortsatt att sänka räntan och i syfte att understödja en konjunkturåterhämtning. och under inledningen av 2003 har räntenedgången varit särskilt kraftig i . har sänkt räntan till . En förstärkning av kronan har skett . Förstärkningen har framför allt skett gentemot den amerikanska dollarn. Diagram 1.3 Styrräntor i , euroområdet och Källa: EcoWin. Diagram 1.4 Differensen mellan 10-årig statsobligationsränta i och -0,5 Källa: EcoWin. Diagram 1.5 Kronans utveckling mot TCW-index Källa: EcoWin. Införandet av sedlar och mynt i euro var ett historiskt och betydelsefullt steg i den europeiska integrationen. Euron är verklighet i stora delar av . har valt att inte delta i valutaunionen från starten. fattade dock 1997 beslut om att bör hålla dörren öppen för ett senare inträde och etablera en beredskap inför ett eventuellt svenskt deltagande i valutaunionen. har fattat beslut om att en folkomröstning om införandet av euron som valuta i skall hållas . Alla partier har förklarat sig beredda att respektera utfallet av folkomröstningen. Det är inte aktuellt att delta i det europeiska växelkurssamarbetet ERM2. En väl fungerande lönebildning är av avgörande betydelse för en fortsatt god samhällsekonomisk utveckling. Löneökningar inom de samhälls- ekonomiska ramarna möjliggör lägre arbetslöshet, högre sysselsättning och högre produktion. Måttliga nominella löneökningar är en förutsättning för att regeringens mål om 80 procents reguljär sysselsättning i befolkningen skall uppnås. har reallönerna i genomsnitt ökat . Det kan jämföras med då de endast uppgick till . har den nominella löneökningstakten under den senare delen av endast varit ungefär hälften så stor som . De senaste årens utveckling visar att måttliga nominella löneökningar och ett ökat ansvars- tagande av arbetsmarknadens parter skapar goda förutsättningar för låg arbetslöshet och god reallöneutveckling. steg dock nominallönerna snabbare än åren tidigare, trots en mer dämpad konjunktur- och sysselsättnings- utveckling. uppgick löneökningstakten till i hela ekonomin. Det är högre än i euroområdet och . De totala löneökningarna bedöms ha dämpats något , till . Löneökningarna var något högre i offentlig sektor än i näringslivet. Arbetskraftkostnadsutvecklingen i svenskt näringsliv har överstigit den i EU med , mätt i nationell valuta. Den svenska konkurrenskraften har trots det förstärkts genom en god produktivitetsutveckling och fallande krona. Regeringen utgår från att de senaste årens höga nominella löneökningstakt framöver anpassas nedåt så att svensk konkurrenskraft inte försämras. Det är avgörande för en fortsatt god samhällsekonomisk utveckling och för att uppnå regeringens sysselsättningsmål. Det är även angeläget att lönebildningsprocessen möjliggör relativlöneförändringar inom ramen för den samlade löneökningstakt som ekonomin tål. och ansvarstagande från arbets- marknadens parter i kommande avtals- förhandlingar är av avgörande betydelse för sysselsättningen och välfärden. Den könsrelaterade lönediskrimineringen måste brytas. Kvinnors lön utgör av männens löner. Om man korrigerar för ålder, utbildning, arbetstid och sektor, minskar skillnaden till . Orsakerna till dessa skillnader är komplexa. Det handlar om hur olika arbeten värderas, effekter av den segregerade arbetsmarknaden, men även om direkt lönediskriminering. Den nya jämställdhetslagen är ett redskap för att utjämna osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. Lönebildningen är en fråga för parterna och osakliga löneskillnader som beror på kön strider mot lagen. Regeringen följer detta arbete via JämO och . Utfallet av parternas arbete på detta område kommer att vara vägledande för behovet av ytterligare åtgärder, bland annat skärpt lagstiftning. Regeringen avser att lägga fram en handlingsplan för ökad jämställdhet. I handlings- planen skall förslag läggas för hur de strukturella löneskillnaderna mellan kvinnor och män skall minska. 1.5Jobb och tillväxt - för välfärd och rättvisa har regeringen fört en långsiktig politik för att stärka tillväxt- förutsättningar. Grunden är en makro- ekonomisk politik för stabilitet och sunda offentliga finanser. En rad reformer har genomförts bland annat för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och öka konkurrensen i ekonomin. De genomsnittliga marginaleffekterna på arbetsinkomster har sänkts . Stora investeringar görs i utbildning, forskning och infrastruktur. Politiken ger resultat. har BNP-tillväxten i varit i genomsnitt . Det kan jämföras med den årliga tillväxten bland EU-länderna på i genomsnitt . Regeringens politik syftar till att fortsätta stärka ställning. Förutsättningarna är bättre . I satte EU upp målet att till 2010 bli världens mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt, med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sker en uppföljning av medlemsländernas olika insatser för att nå målen genom jämförelser av ett 40-tal olika indikatorer som sysselsättning, tillväxt, inflation, pris- utveckling m.m. Den europeiska kommissionens senaste uppföljning visar att är det land som har flest topplaceringar i de olika jämförelserna. lyfts fram som ett föredöme. framhålls av kommissionen som ett föregångs- land när det gäller ekonomiska reformer, sysselsättning, miljö samt forskning och innovation. Diagram 1.6 Topplaceringar inom Lissabonstrategin Antal strukturindikatorer med placering 1-3 bland EU-länderna Källa: Europeiska kommissionens årliga syntesrapport . En viktig förutsättning för hög tillväxt är att öka samförståndet och dialogen mellan olika delar i samhället. Det är i samverkan som tillväxtens förutsättningar bäst skapas. Förutsättningarna för tillväxt och förnyelse i skall ytterligare förstärkas . Samverkan mellan näringsliv, högskola och samhälle skall utvecklas på nationell och regional nivå. Entreprenörskap skall underlättas. Företagandets villkor skall förbättras. Flödet av kunskap från forskning och utbildning till näringslivet skall underlättas. styrkor inom forskning och profilområden skall bibehållas och utvecklas. Allt detta förutsätter en nära samverkan mellan många politikområden. Full sysselsättning står överst på regeringens dagordning. Hög sysselsättning och låg arbetslöshet är grunden för välfärden. Med hög tillväxt, allt fler som jobbar och allt färre som är arbetslösa stärks rättvisan och jämställdheten. Då ökar resurserna och välfärden kan steg för steg byggas ut. satte regering och riksdag upp delmålet att andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen i åldern skulle öka från år 2004. har både BNP-tillväxten och antalet sysselsatta utvecklats gynnsammare än vad som antogs när sysselsättningsmålet sattes. Regeringen bedömde 1998 att det behövdes en årlig tillväxt på , och att antalet reguljärt sysselsatta i åldern behövde öka för att målet om 80 procents reguljär sysselsättning skulle nås. Den utvecklingen har överträffats. BNP-tillväxten har varit i genomsnitt och den reguljära sysselsättningen i åldersgruppen har ökat med i genomsnitt . Diagram 1.7 Reguljärt sysselsatta i åldern Källa: (). Trots denna gynnsamma utveckling har möjligheterna att nå sysselsättningsmålet 2004 minskat. Den reguljära sysselsättningen bedöms bli 2004. En viktig förklaring är den försvagade internationella ekonomins åter- verkningar i . Andra förklaringar är att antalet studerande och nettoimmigranter ökat sedan målet fastställdes. Arbetet med att nå sysselsättningsmålet fortsätter. Regeringen föreslår nu en rad insatser för ökad sysselsättning och för att öka alla gruppers möjligheter på arbetsmarknaden. Insatserna fokuseras på följande grupper: Ungdomar: var av ungdomarna i åldern sysselsatta. är motsvarande siffra . Till stor del beror detta på att fler läser vidare, men ungas vilja att arbeta och att kombinera arbete och studier måste också tas till vara bättre. -Öka kunskapen om högskoleutbildningens resultat och effekter Effektanalyser ger blivande studenter kunskap om vilken betydelse olika högskoleutbildningar har för anställnings- barheten. Regeringen avser att ge i uppdrag att genomföra effektstudier och följa upp och analysera individernas etablering på arbetsmarknaden. -Se över möjligheterna att tillgodoräkna sig tidigare kurser på högskolenivå har ratificerat Lissabon- konventionen vilket innebär att rätten att tillgodoräkna sig kurser gäller om det inte finns väsentliga skillnader mellan utbildningarna. Regeringen avser att ge i uppdrag att se över hur tidigare studier tillgodoräknas och föreslå åtgärder som underlättar ett tillgodo- räknande. -Snabbare övergång från gymnasieskolan till högskolan Ur ett arbetsmarknadsperspektiv är det önskvärt att fler unga snabbare kommer ut på arbetsmarknaden, under förutsättning att kompetensen inte försämras. De som söker sig till högskolan bör så snabbt som möjligt erbjudas och genomföra en utbildning. Regeringen har tillsatt en utredare som bland annat skall se över hur urvalsreglerna till högskolan kan ändras för att minska incitamenten till konkurrens- komplettering inom den kommunala vuxenutbildningen. De framtida tillträdesreglerna bör utformas så att onödig komplettering av redan godkända gymnasiebetyg undviks. En utgångspunkt för utredarens arbete skall vara att öka direktövergångarna från gymnasieskola till högskola. Regeringen avser att återkomma med förslag i syfte att öka utbildningssystemets effektivitet. -Möjligheten till repetitionsstudier på gymnasienivå med högre studiebidrag tas bort För vuxna som studerar på grundskole- och gymnasienivå finns det två grupper som kan få det högre bidraget på i studiemedelssystemet: studerande som saknar slutbetyg från grundskola eller treårigt gymnasium samt studerande som repeterar eller kompletterar ämnen på grundskole- eller gymnasienivå. Regeringen föreslår att studerande med fullständig treårig gymnasieutbildning inte längre skall kunna erhålla det högre bidraget för repetitions- och kompletteringsstudier på gymnasial nivå. Invandrare: Invandrare utgör en stor potential som bättre måste ta tillvara. Sysselsättningsgraden för invandrare har ökat snabbare än för infödda svenskar . Klyftan i sysselsättning mellan invandrade och infödda svenskar är emellertid alltjämnt stor. För personer i åldersgruppen födda utanför var syssel- sättningsgraden 2002, vilket skall jämföras med för infödda svenskar. -Bättre värdering av kompetens Ett kvitto på tidigare förvärvade kunskaper, såväl formella som informella, leder till ökad anställningsbarhet och bättre matchning på arbetsmarknaden. Ett förbättrat system för validering är viktigt inte minst för att underlätta invandrares inträde på arbetsmarknaden. Regeringen avser återkomma med förslag till en tidsbegränsad statlig satsning för att stimulera utvecklingen av effektiva och ändamålsenliga system för validering. -Arbetsplatspraktik för att underlätta språkinlärningen Möjligheterna för nyanlända invandrare att behärska svenska och att få anställning ökar om språkundervisningen integreras i arbetslivet. Praktikmöjligheter skapar kontakter i arbetslivet, ger arbetsträning och ökar anställningsbarheten. Regeringen avser att 2004 föreslå åtgärder i syfte att bättre integrera språkinlärning och arbetsplatspraktik. Kunskaper i det svenska språket är viktigt för utlandsföddas etablering på arbets- marknaden och deltagande i samhället. Det finns en betydande variation mellan utbildningsanordnare när det gäller kvaliteten och genomströmningen i utbildningen. Regeringen avser att föreslå en reformering av svensk- undervisningen för invandrare. Svensk- undervisning skall regelmässigt kopplas samman med studier inom Komvux eller högskola, praktik, arbete eller annan verksamhet. Arbetslösa: De senaste årens framgångsrika politik har hållit arbetslösheten kvar kring trots internationell lågkonjunktur. Ändå var fortfarande 41 000 personer långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen . Huvuddelen av dessa deltar i aktivitetsgarantin. -Prioritera personer längst från arbetsmarknaden Anställningsstöd är ett effektivt verktyg för att etablera personer på arbetsmarknaden. riskerar de att tränga undan andra arbetssökande. Effektiviteten och legitimiteten påverkas av antalet personer med anställningsstöd och genom att stödet riktas till grupper som står längst från arbetsmarknaden.