prop · GQ031d26 · 2003-01-01 00:00:00 — har och medverkat till främjandesatsningar på strategiska marknader och områden, bl.a. IT, bioteknik, miljöteknik, förnybar energi, en främjandeinsats med inriktning på La- tinamerika samt en särskild Kina-satsning med anledning av inträde i WTO för att utveckla de svensk-kinesiska relationerna inom handel och näringsliv. I samarbete mellan offentliga och privata aktörer har ett stort antal främjandeaktiviteter genomförts för att internationellt marknadsföra särskilda branscher, framför allt IT och bioteknik. Svenska ambassader och konsulat med samarbetspartners har exempelvis och genomfört nära 150 näringslivsfrämjande aktiviteter i ett 50-tal länder. Regeringen fäster stor vikt vid att ett långsiktigt importfrämjande kommer till stånd. har insatser som syftar till att bygga upp ett aktivt importfrämjande initierats. Regeringen fattade beslut om bidrag till särskilda importfrämjande insatser via i samverkan med Sida, , handelskamrar och andra handelsfrämjande organisationer och projekt. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 I enlighet med ekonomiska vårproposition inrättades anslaget Näringslivsutveckling i , den s.k. Östersjömiljarden 2. Anslagets användning följer rekommendationerna från Östersjöberedningen som tillkallades med uppgift att lämna förslag till prioriteringar, riktlinjer och beredningsordning. Verksamheten avser de baltiska länderna, och nordvästra inklusive . Den samordnas med och kompletterar utvecklingssamarbetet med . Vissa av anslagets program har utvidgats till att gälla även Moskva-området och . Särskild tonvikt har lagts vid små och medelstora företags deltagande i näringsliv. Strävan är att delegera beslut om enskilda insatser till statliga myndigheter eller andra statsstödda organ. Till och med har regeringen fattat beslut om insatser motsvarande . Besluten har innefattat stöd till demonstrations- och pilotinsatser på miljö- och energiområdet (DemoÖst), internationella kurser, IT-sats- ningar, investeringsfrämjande insatser, åtgärder inom ramen för de regionala tillväxtavtalen och till programmet Marknadsplats genom . Medel har även avsatts för satsningar på riskkapital i genom delfinansiering av ett kapitaltillskott till det statliga riskkapitalbolaget . Vidare avsätts medel för insatser i samband med S:t . Multilaterala insatser har främjats genom stöd till Nordiska Investeringsbanken, Nordiska projektexportfonden (Nopef) och (). Medel ur anslaget har dessutom gått till projekt i och . De inledda stödinsatserna för Aktiv Projektutveckling och arbetet inom Den nordliga dimensionen har fortsatt. Medel har avsatts för Northern Dimension Environmental Partnership (NDEP), ett partnerskap på miljöområdet mellan fyra internationella finansieringsinstitutioner (, , , NIB) och Europeiska kommissionen. Sammanlagt har utbetalats från anslaget per . har en studie genomförts om fortsatta särskilda statliga 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 insatser för att främja näringslivsutveckling i . Inom export- och investeringsfrämjandet är ett flertal såväl statliga och kommunala som privata aktörer verksamma. , Ex- portrådet och eftersträvar ett bredare samarbete med dessa inom sina respektive verksamhetsfält. Inrättandet av de tre nya statliga myndigheterna för företagsutveckling, FoU och omvärldsanalys (Verket för Näringslivsutveckling , Verket för innovationssystem resp. ITPS) medför behov av samverkan med berörda myndigheter och organisationer inom export- och investeringsfrämjandet. i utlandet (NSU) är ett forum för informationsutbyte, samordning och gemensamt agerande mellan de statliga och halvstatliga organisationerna inom Sverigefrämjandet. NSU tar initiativ till Sverigefrämjande projekt. Målet för politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande är en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, ett förstärkt multilateralt handelssystem inom WTO, ökad svensk export och ökade utländska direktinvesteringar i . Inre marknaden och handelspolitiken På inremarknadsområdet har viktiga steg tagits inom bl.a. finansiella tjänster och bolagsrätt. Frågan om gemenskapspatent har dock inte fått någon lösning även om vissa framsteg gjorts. Då patentsystemets utformning är mycket viktigt för industrins konkurrenskraft kommer denna fråga att även fortsättningsvis ha hög prioritet från svensk sida. har också åstadkommit ett tydligt mål när de gäller genomförandet av direktiv. Till 2002 skall medlemsstaterna ha genomfört 98,5 procent av alla direktiv. Detta är ett viktigt led i säkerställandet av den inre marknaden och moderniseringen av , vid sidan av de viktiga beslut som fattats om ekonomiska reformer och den av fastställda strategin för den inre marknaden. När det gäller parallellimporten har starkt markerat att ett borttagande av förbud mot parallellimport från länder utanför EES leder till lägre priser för konsumenterna och att producenter dessutom blir mer konkurrenskraftiga i det långa loppet. I denna fråga finns det dock många skilda åsikter inom EU, inte minst från olika intressegrupper. har inom ramen för EU:s gemensamma externa handelspolitik aktivt verkat för och bidragit till att EU:s mål är fortsatta liberaliseringar och regelförstärkningar inom WTO. och EU:s arbete kröntes med framgång i och med lanserandet av nya förhandlingar på många områden vid i , den s.k. Doha-dagordningen för utveckling. Förhandlingarna syftar till nya handelsöppningar på global nivå vilket kan ge ett viktigt bidrag till tillväxt och sysselsättning i och EU. De redan inledda förhandlingarna om jordbruksvaror och tjänster omfattas också av dagordningen och dess slutdatum som beslutades i , och kan därmed avancera. Nya förhandlingar har startat avseende tullar för industrivaror och anti-dumpningsregler. Arbetet skall främja hållbar utveckling på global nivå. Förhållandet mellan handelsregelverket och miljökonventioner skall klargöras. Miljövaror och -tjänster skall bli föremål för särskilda förhandlingar. fäster även vikt vid de förhandlingar om att undanröja krångliga handelsprocedurer och om insyn i offentlig upphandling, som jämte förhandlingar om investeringar och konkurrens, skall starta efter WTO:s femte ministermöte, som äger rum i . och EU:s förslag om hur WTO skulle engageras för att främja mänskliga rättigheter i arbetslivet vann inte utvecklingsländernas gehör. Diskussionen i WTO bidrog dock sannolikt till att kunde upprätta en särskild kommission för att analysera den sociala dimensionen av globaliseringen. WTO deltar i kommissionens arbete, som fäster stor vikt vid. Miljöhänsynen har hamnat högre på den handelspolitiska dagordningen genom att detta om- råde blir föremål för klargörande i WTO-för- handlingar. Utvecklingsländernas särskilda problem att implementera tidigare avtal kommer att hanteras inom ramen för Doha-dagordningen. Framsteg har också gjorts vad gäller WTO:s externa öppenhet även om många WTO-länder är skeptiska till att ge andra än regeringsföreträdare insyn i WTO-arbetet. Ett annat viktigt framsteg vid ministermötet i var en deklaration om handelsrelaterade immaterialrättsfrågor (TRIPS, Trade Related Aspects of Intellectual Property Rights) och hälsa för att visa att inte står i vägen för att ge t.ex. HIV-AIDS-sjuka i fattiga länder tillgång till läkemedel. har bidragit till att svenska intressen tas tillvara i det handelspolitiska arbetet, bl.a. genom sin utredningsverksamhet och arbetet med att granska den handelshindrande effekten av nya regler samt bistå företag och enskilda när det gäller handelshinder och problem på den inre marknaden. Genom ett aktivt deltagande i arbetet inom olika internationella fora har kollegiet också medverkat till mer effektiva internationella handelsprocedurer. I samarbete med samarbetspartners i andra länder har SWEDAC varit pådrivande för att stärka och utveckla samordningen av marknadskontrollen såväl nationellt som på EU-nivå samt bidragit till en mer överblickbar och enhetlig internationell lagstiftning avseende kontrollordningar. Myndigheten har vidareutvecklat och expanderat sin twinning - och projektverksamhet avseende östeuropeiska länder som kandiderar för medlemskap i unionen. Dessa projekt är en viktig del av insatserna för att hjälpa kandidatländerna att snabbt få till stånd den lagstiftning och infrastruktur avseende bl.a. ackrediterings- och standardiseringsprogram samt den marknadskontroll som kommer att krävas av dem innan de kan bli medlemmar i . har SWEDAC för räkning blivit medlem i den internationella överenskommelsen för ömsesidigt erkännande av IT- certifikat, Common Criteria, som är en ISO- standard för säkerhetsvalidering av IT-utrust- ning. fick den internationella konjunkturnedgången effekt på svensk export. varuexport sjönk 2001 med och 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Handelsöverskottet är i stort sett oförändrat runt . Exporten gick främst till EU-län- derna (). Nedgången skedde främst på huvudmarknader i , medan exporten till länder utanför regionen ökade något. Nedgången inträffade framför allt inom IT- och telekomsektorn medan övriga varuområden ökade. Utsikterna för den svenska exporten 2002 är osäkra och beror på konjunkturutvecklingen på våra viktigaste marknader. har och hjälpt ett stort antal företag i olika skeden av exportprocessen. Inom exportinformationen, som i huvudsak finansieras med statliga medel, besvarades mer än 75 000 affärsförfrågningar, varav cirka 50 000 vid egna kontor och genom representanter i totalt 40 länder. Detta innebar en minskning med jämfört med beroende på den kraftigt ökade trenden att söka svar på enklare frågor via webbplatser. ligger på detta område i den absoluta frontlinjen jämfört med motsvarande organisationer i andra länder. Den avgiftsfria rådgivningen har blivit alltmer kvalificerad. Undersökningar visar att många förfrågningar leder till nya exportaffärer. Ett stort antal avgiftsfria konsultationer för besökande svenska företag har utförts vid utlandskontoren. har genomfört småföretagsprogram och projekt med 1 000 företag, i många fall med särskild statlig finansiering, såsom programmen Marknadsplats , Informationsteknik, Marknadsplats och Swedish Bioscience Programme. Motsvarande siffra var cirka 1 200. Därutöver har programmet Svensk Miljöteknikexport med statlig finansiering genomförts och ett nätverk med nära 600 företag har aktiverats. har med särskild finansiering inlett eller projekterat satsningar på bl.a. export av förnybar energi, marknadsintroduktion för småföretag och utbildning av exportsäljare för . Inom konsultverksamhet, som är kundfinansierad, har uppdrag för mer än 1 000 företag utförts på , vilket var en betydande minskning jämfört med . fortsatte affärsläget att uppvisa stor tröghet i orderingången. Arbetet i för exportkrediter och inom är av betydelse för att 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 undvika handelssnedvridning mellan exporterande länder. beslöt 26 av de 28 som deltar i arbetet med exportfinansiering att införa nya regler för miljögranskning vid exportfinansiering i enlighet med ett OECD-förslag. har ett nytt avtal om fartygsexportkrediter slutits inom , vilket ersätter ett föråldrat avtal . EKN har även i enlighet med OECD-beslut fastställt riktlinjer för garantigivning till skuldsatta fattiga länder. Verksamheten med statsstödda exportkreditgarantier har fortsatt att öka genom nya garantiutfästelser till ett värde av . Per hade EKN utestående garantier och bundna utfästelser på och ramutnyttjandet, vilket även inkluderar utfästelser, var . Ramutnyttjandet beräknas genom att garantier och bundna utfästelser räknades till , obundna utfästelser till och förhandsbesked till . Regeringen medger att EKN:s avräkningsprocent för obundna utfästelser inom systemet för exportkredit- och investeringsgarantier ändras från , eftersom av garantiutfästelserna blir förbindelser. Det nya avräkningsförfarandet gäller . Detta innebär att ramutnyttjandet ökar med . EKN:s vinst på innebär att det ackumulerade resultatet åter är positivt (+ ). Inom investeringsområdet har den internationella utvecklingen varit mycket dynamisk och direktinvesteringarna har vuxit snabbare än både utrikeshandeln och BNP. skedde dock en minskning . På global nivå uppgick de utländska direktinvesteringarna 2001 till 735 miljarder USD, en minskning med jämfört med . Större delen av flödena sker mellan i-länder. I uppgick inflödet av utländska direktinvesteringar till , jämfört med och 1999. Inflödet var cirka fem gånger så stort som för . var inflödet av utländska direktinvesteringar större än utflödet. Utflödet av direktinvesteringar uppgick till , jämfört med och 1999. Dessa siffror illustrerar att både ut- och inflödena av direktinvesteringar kan variera mycket mellan enstaka år, främst till följd av stora förvärv. I en global jämförelse låg på en tolfteplats bland mottagare av utländska direktinvesteringar. medverkade i 173 nya etableringar, jämfört med 2000 och 1999. De fem viktigaste länderna och sektorerna var i ordningsföljd , , , och respektive IT, tjänster, skog/trä, bank/finans samt hälso- /sjukvård. Dessa 173 etableringar ledde till cirka 1 840 nya arbetstillfällen i jämfört med 1 2000 och 1 1999. Cirka 900 arbetstillfällen bibehölls genom förvärv av utländska ägare jämfört med 2 2000. har medverkat i 624 nya etableringar vilket skapat cirka 7 800 nya arbetstillfällen. De utländska investeringarna bidrar förutom med arbetstillfällen med ny teknik och nya arbetsmetoder och medför också skärpt konkurrens på den svenska marknaden. /2002 hade en aktiv kundstock om 1 328 kvalificerade förfrågningar jämfört med 1 2000. har medverkat i 47 etableringar. De näringslivs- och Sverigefrämjande aktiviteter som svenska ambassader och generalkonsulat med samarbetspartners genomfört, har inneburit goda exponeringsmöjligheter på olika marknader och har rönt stort intresse hos målgrupperna. Genomslaget i utländsk press har i många fall varit mycket positivt. Verksamheten inom Östersjömiljard 2 startade i praktiken . Intresset från svenskt näringsliv, kommuner, länsstyrelser och samarbetsländerna är stort. Erfarenheterna av de insatser som genomförts har varit goda. har genom Marknadsplats besvarat närmare 16 000 förfrågningar inom området för affärs- och marknadsrådgivning. Drygt 450 företag har genom sitt deltagande i programmet givits möjlighet att besöka marknaderna i . Drygt 150 personer från samarbetsländerna har deltagit i de internationella kurserna och på så sätt lärt känna svensk affärskultur och svenska företag. Inom Demo- Öst har ett flertal demonstrations- och pilot- projekt genomförts och samtliga partnerländer har genom programmet tagit del av svensk teknik på miljö- och energiområdet. Flera svenska företag kan genom marknadsetableringar och dylikt dra nytta av sitt deltagande i något av de projekt som kunnat genomföras med stöd från Östersjömiljard 2. De medel som använts till stöd för svensk projektexport inom ramen för () uppdrag Aktiv projektutveckling bedöms kunna ge god utväxling. Detta gäller både kortsiktigt för att enskilda projekt skall kunna genomföras av svenska företag, liksom långsiktigt för att svenskt näringsliv skall kunna positionera sig på växande marknader präglade av en allt hårdare internationell konkurrens. Den snabba ökningen av projektförslag är ett mått på företagens stora intresse för uppdraget. Ett flertal aktiviteter som syftar till att utveckla näringslivssamarbete på områden av strategisk betydelse för utveckling har även genomförts inom ramen för uppdrag inom EU-initi- ativet Den nordliga dimensionen. Inre marknaden och handelspolitiken har och bidragit till utvecklingen av en bättre fungerande inre marknad inom EU och verkat för fortsatta handelsliberaliseringar såväl regionalt som multilateralt. Genom sina handelspolitiska utredningar och verksamheter på inre marknadsområdet har bidragit till att svenska intressen har tagits tillvara i det internationella och europeiska arbetet. Regeringen anser således att kollegiet har uppfyllt sitt uppdrag att verka för en väl fungerande inre marknad och ett öppet och starkt multilateralt handelssystem och fortsatt liberalisering av handeln. Den inre marknadens funktion beror till stora delar på hur frågor om fri varurörlighet hanteras, däribland bedömning av överensstämmelse med ställda säkerhetskrav. Det svenska systemet som administreras av SWEDAC har rönt internationell respekt. Regeringen anser att SWEDAC också gör viktiga analysinsatser för att bistå kandidatländerna med regeltekniska förutsättningar att ingå i EU:s inre marknad. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 dare bedömningen att SWEDAC:s verksamhet även bidragit till en förbättrad marknadskontroll. Utvecklingen för den svenska exporten innebär en utmaning för exportfrämjandet och ställer krav på långsiktighet och uthållighet. Regeringen anser att genomfört åtgärder för att främja svensk export på ett mycket positivt sätt. Genom verksamhet har små och medelstora företag fått tillgång till kvalificerad exportinformation, kompetensutveckling och rådgivning av stor betydelse för företagens exportansträngningar. Programmen Marknadsplats och Informationsteknik, som genomförts med statlig finansiering , liksom det särskilda uppdraget Marknadsplats är exempel på framgångsrika exportsatsningar. Det kan också konstateras att förhållandevis många företag snabbt kommit i gång med affärer liksom att värdefulla order tecknats i anslutning till specifika exportfrämjande aktiviteter. var det statliga exportfrämjandet genom exportråd föremål för särskild utredning. Betänkandet Expert på export (SOU 2000:109) överlämnades . Utredningen konstaterade att exportfrämjandet är viktigt för att ta tillvara potentialen i ekonomin och att det finns samhällsekonomiska skäl för staten att engagera sig på detta område. Ut- redningen ansåg att inriktning och arbetsmetoder i huvudsak var bra, men att det var önskvärt med vissa förändringar, t.ex. bättre styrning av det statliga uppdraget till samt ett närmare samarbete mellan och . Utredningen föreslog vidare att borde omvandlas till ett aktiebolag. Efter remissbehandling har huvuddelen av förslagen genomförts liksom vissa andra förändringar. Samarbetet mellan Ex- portrådet och utrikesförvaltningen har exempelvis förstärkts och vidare har styrningen och avrapporteringen av det statliga uppdraget förbättrats. Vad gäller förslaget att omvandla till aktiebolag har de båda huvudmännen, staten och , enats om att en förändring inte är aktuell. Satsningarna på projektexportfrämjande genom är främst insatser av strategiskt värde, där de konkreta resultaten ofta märks först på längre 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Klart är dock att svenska företags andelar av projekten inom flera multilaterala organ, bl.a. FN och av EU:s Tacis-program, ökat. Verksamheten med statsstödda exportkrediter har 2001 och utgjort ett viktigt bidrag för att stärka svensk industris internationella konkurrenskraft. Regeringen anser att det är viktigt att svenska företag har tillgång till statsstödda exportkrediter för att uppnå konkurrensneutralitet med utländska företag. Regeringen har sett över hur det svenska systemet med statsstödda exportkrediter kan utformas för att bli mer konkurrenskraftigt och har lämnat en proposition (2001/02:131) i detta syfte. Exportkreditgivning kommer härigenom ytterligare att öka svensk exportindustris konkurrenskraft. För att tillförsäkra svenska exportföretag likartade förutsättningar som andra länders exportföretag är det angeläget att bilda ett helstatligt bolag för viss exportkreditgivning för att anpassa det svenska systemet till våra konkurrentländers. Bolaget skall i nära samverkan med AB lämna sådana exportkrediter där förmånliga villkor i köparlandet kan erhållas om en helstatlig organisation är kreditgivare. Kreditvolymen kommer att bli begränsad. Regeringen bedömer att det egna kapitalet behöver uppgå till . har med sin garantigivning medverkat till att svenska exportföretag kan erbjuda med konkurrentländerna likvärdiga villkor i konkurrensen om exportkontrakt. Regeringen anser att EKN på ett framgångsrikt sätt har förenat målet om garantigivning för svensk exportindustri på gynnsamma villkor med målet att verksamheten skall vara självbärande . Insatserna med att komma tillrätta med problem med riskkoncentrationen i garantiportföljen har fungerat väl. Främjandet av utländska direktinvesteringar i är av stor betydelse för tillväxt och sysselsättning och fyller här en central funktion på ett mycket förtjänstfullt sätt. Regeringen bedömer att inte minst den aktiva bearbetningen av medier och det intresse som detta skapar för , har positiva effekter även utanför investeringsfrämjandet. Regeringen ser det som angeläget att också fortsättningsvis aktivt samverkar med nationella, regionala och lokala aktörer för att utveckla investeringsfrämjandet, bl.a. genom projektverksamhet, utbildningsverksamhet och samarbetsavtal. Som ett led i regeringens styrning och uppföljning av genomfördes en tidigare planerad utvärdering av ISA:s verksamhet. Utvärderingen resulterade i betänkandet Statens roll för att främja viktiga utländska investeringar i (SOU 2001:109). Utredningen bedömde att verksamheten haft positiva samhällsekonomiska konsekvenser och att ISA:s verksamhet på det hela taget fungerade väl men att vissa förändringar var önskvärda, t.ex. ett ökat samarbete mellan och myndigheter liksom mellan och utrikesförvaltningen. ISA-ut- redningens överväganden och slutsatser har i allt väsentligt bekräftats under den remissbehandling som skett. Flertalet av utredningens förslag är genomförda eller genomförs successivt i samråd med och andra berörda aktörer. Erfarenheterna från fokuserade satsningar för att främja svenska högteknologiska områden och nya branscher internationellt är mycket goda. Aktiviteterna har bidragit till att förstärka bilden av som ledande högteknologiskt land och har tjänat som plattform för affärsinriktade satsningar som givit nya kontaktnät för svenska företag och regioner. Samordningen har stärkts när det gäller den internationella marknadsföringen av särskilda branscher, t.ex. IT och bioteknik. är en av världens snabbast växande regioner. och svenskt företagande har en nyckelroll i denna dynamiska process. Regeringen ser Östersjömiljarden 2 som ett viktigt instrument för att förstärka svenska företags position i och att förbättra förutsättningarna för svenska företags deltagande i utvecklingen av regionens näringsliv. Erfarenheterna av beslutade insatser för näringslivsutvecklingen i har varit goda. Anslaget avrapporteras till . Det kommer att utvärderas i sin helhet i anslutning till att samtliga insatser är genomförda. () har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för avseende myndigheterna inom politikområdet. 4.8.139:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet 1 Motsvarar 19 207 tkr prisnivå. Anslaget finansierar Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) verksamhet. SWEDAC är central förvaltningsmyndighet för teknisk kontroll och nationellt ackrediteringsorgan för laboratorier och för certifierings-, provnings- och besiktningsorgan. Myndighetsverksamheten omfattar ansvar för den totala marknadskontrollen i (ett 20-tal myndigheters tillsyn på marknaden av att produkter uppfyller väsentliga säkerhets-, miljö- och hälsokrav). Härutöver har SWEDAC ett sektorsansvar för legal mätteknik, att varor håller mått och vikt, samt ädelmetallkontrollen. Ackrediteringsverksamheten svarar för av SWEDAC:s omsättning. Som ackrediteringsorgan åligger det SWEDAC att i internt och externt arbete uppfylla högt ställda kvalitetskrav och genomgå internationella kvalitetsrevisioner. har SWEDAC:s tillsyn av miljöackrediteringsorgan varit föremål för effektivitetsrevision. Såvitt avser SWEDAC:s verksamhet var rapporten övervägande positiv, men dess slutsatser lämnade också utrymme för effektivisering inom ramen för SWEDAC:s tillämpning av standarden ISO 14001. SWEDAC kommer att beakta rapportens slutsatser i det fortsatta arbetet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24