prop · GQ031d31 · 2003-01-01 00:00:00 — Det beror på att sjukfrånvarande, enligt arbetskraftsundersökningen, redan inkluderas i begreppet sysselsatta. Sett på lite möjliggör dock en minskning av antalet sjukfrånvarande en högre sysselsättningstillväxt, eftersom övergången till förtidspensionering dämpas. Krav för att nå målet För att nå regeringens sysselsättningsmål krävs att den reguljära sysselsättningen i åldersgruppen ökar med ytterligare drygt 100 000 personer jämfört med nuvarande prognos (se vidare avsnitt 13.3). Givet den marginellt lägre produktivitetstillväxten och marginellt högre medelarbetstidsutvecklingen som antas i högtillväxtalternativet jämfört med basalternativet behövs en BNP-tillväxt på i genomsnitt . Det under förutsättning att tillväxten blir . Om medelarbetstiden stiger snabbare än väntat , t.ex. på grund av kraftigt minskad sjukfrånvaro, behöver BNP stiga ännu mer för att målet skall nås. Genomsnittlig årlig procentuell förändring Befolkning, 1664 år Sysselsatta, 1664 år Anm.: BP står för budgetproposition och efterföljande årtal syftar på det år som budgetpropositionen avser. T.ex. betyder BP 1999 "Budgetpropositionen ". Källor: och . 2002/03:1 BILAGA 2 var utvecklingen på arbetsmarknaden dämpad. Sysselsättningstillväxten var under loppet av året låg och medelarbetstiden fortsatte att minska. utvecklades produktiviteten svagt. Trots den dämpade aktiviteten i ekonomin var löneökningstakten hög. Enligt preliminär statistik från ökade timlönerna . Löneökningar vid sidan av centralt fastställda löneökningar uppskattades till ca 1,6 %.9 I kommun- och byggsektorerna ökade lönerna med . I näringslivets tjänstesektorer steg lönerna med . Industrikonjunkturen var mycket dämpad, vilket sannolikt bidrog till att löneökningstakten i industrin avtog och att löneökningarna var lägre än de genomsnittliga i hela ekonomin. Lönerna i industrin ökade . En möjlig förklaring till den höga löneökningstakten är att med hög sysselsättningstillväxt med viss fördröjning påverkade lönebildningen. Det svaga konjunkturläget kan då, på motsvarande sätt, förväntas inverka dämpande på årets löneökningar. tycks också löneökningarna ha stannat av något jämfört med . har timlöneökningarna uppgått till , enligt preliminär statistik. Löneökningstakten har avtagit i de flesta sektorer, förutom i industrin där lönerna ökar något mer än . Utfallet kommer sannolikt att korrigeras uppåt för retroaktiva löneutbetalningar när de lokala löneförhandlingarna blir klara. Då den uppmätta inflationstakten minskat bedöms också inflationsförväntningarna fortsätta sjunka framöver, vilket kan bidra till att hålla nere löneökningarna. Un- der de kommande två åren prognoseras inflationen ligga nära mål om (se avsnitt 8). En stor del av arbetsmarknaden omfattas av redan slutna avtal och . som innehåller centralt fastställda löneökningar uppgår de avtalade löneökningarna till i genomsnitt . De avtalade löneökningarna framöver är därmed något lägre än . Avtalens uppbyggnad, med inriktning mot mer lokal lönebildning och färre centralt fastställda löneökningar, gör dock att löneutvecklingen framöver är svårbedömd. förutsätts löneökningarna i hela ekonomin begränsas till och till . Källor: och . 9 Skillnaden mellan uppmätt löneökning och avtalad löneökning har vanligtvis benämnts löneglidning. Decentraliseringen i avtalsförhandlingarna gör det emellertid svårare att skilja på avtal och löneglidning. Lokalt avtalade löneökningar, som blir allt fler, hänförs till löneglidning. Begreppet löneglidning avviker därmed delvis ifrån sin ursprungliga betydelse. redovisar därför samtliga löneökningar vid sidan av de centralt fastställda i en restpost. Inflationen steg kraftigt . Ökningen berodde till stor del på utbudsstörningar och andra tillfälliga förhållanden, men bidraget till inflationen från mer allmänna prishöjningar på inhemska varor och tjänster ökade också. Sedan de tillfälliga effekterna nu har fallit bort har inflationen sjunkit till . Den väntade minskningen av importpriserna och den antagna dämpningen av löneutvecklingen bidrar till att hålla tillbaka den prognoserade inflationen. Det successivt förstärkta efterfrågeläget och ökande handelsmarginaler förutses verka i motsatt riktning. Sammantaget bedöms konsumentpriserna även framöver öka i linje med inflationsmål. Tabell 8.1 Konsumentprisernas utveckling HIKP, EU, årsgenomsnitt Källor: och . Tillfälliga effekter har fallit bort skedde kraftiga prishöjningar på kött, frukt, grönsaker, olja, bensin, elektricitet och teletjänster som i stor utsträckning hade att göra med olika tillfälliga utbudsstörningar snarare än med ett allmänt inflationstryck i den svenska ekonomin. Prisökningarna på dessa varu- och tjänstegrupper höjde inflationen med drygt en procentenhet.10 Den fortsatta prisutvecklingen gjorde att dessa komponenters sammanlagda bidrag till den totala inflationen avtog successivt (se diagram 8.1). 10 En mer detaljerad diskussion av dessa effekter återfinns i bilaga 1 till ekonomiska vårproposition. 2002/03:1 BILAGA 2 effekterna av förra vårens kraftiga prisökningar ur tolvmånaderstalen varvid inflationen sjönk kraftigt. Inflationen ligger därmed . Diagram 8.1 Bidrag till KPI-inflationen från vissa tillfälliga effekter och från vissa andra komponenter Inflation, procent, och bidrag till inflation, procentenheter Inflation (KPI) Bidrag från komponenter med tillfälliga störningar 2001¹ Bidrag från egnahemsräntor och fastighetsskatt Bidrag från övriga komponenter -0,5 -1,0 ¹ Kött, frukt, grönsaker, olja, bensin, el och tele. Källor: och . Även priserna på inhemska tjänster har dragit upp inflationen Även efter att de tillfälliga effekterna nu har fallit bort är dock inflationen högre än den var före de stora prishöjningarna i början av . Som framgår av diagram 8.1 ökade bidraget till den totala KPI- inflationen även från andra komponenter än dem som nämnts i föregående stycke. Ökningen hade att göra med både inhemska och importerade varor och tjänster. Bidraget från inhemska tjänster (exklusive boende och teletjänster) har fortsatt att öka (se diagram 8.2), och inflationsuppgången för dessa tjänster har varit relativt bred. Diagram 8.2 Bidrag till KPI-inflationen från huvudsakligen inhemskt producerade varor och tjänster Bidrag från inhemska tjänster exkl. boende Bidrag från inh. tjänster exkl. boende o. tele 1,0 Bidrag från inhemska varor Bidrag från inh. varor exkl. grönsaker, frukt, kött Källor: och . 2002/03:1 BILAGA 2 logitjänster har bidragit med sammanlagt till inflationen. Även transporttjänster, bilreparationer och försäkringar, liksom ett antal andra tjänstekomponenter som var och en har liten vikt, har uppvisat höga tolvmånaderstal och har tillsammans höjt inflationen. har det inhemska bidraget till den totala KPI-inflationen emellertid minskat något. Importpriserna väntas dämpa inflationen Prisutvecklingen i importledet påverkar de svenska konsumentpriserna dels direkt, genom att en stor del av konsumtionsvarorna importeras, dels indirekt, genom att priserna på importerade insatsvaror som används i den inhemska produktionen i varierande grad slår igenom i konsumentpriserna. Importpriserna bestäms i stor utsträckning av hur kronans värde förändras gentemot våra viktigaste handelsländers valutor. och i inledningen av 2002 stärktes den svenska kronan hastigt och importpriserna, som ökat stadigt , började vända ner. Kronan bedöms dock fortsätta att stärkas och importpriserna väntas därmed fortsätta att sjunka. Importprisnedgången motverkas emellertid i viss mån av att det internationella exportpriset väntas stiga i takt med att den internationella konjunkturen återhämtar sig. Priset på olja har svängt kraftigt och därmed påverkat den totala importprisutvecklingen. Prognosen för oljeprisutvecklingen utgör, liksom tidigare, en källa till osäkerhet beträffande inflationsprognosen. Efter prisfallet i samband med det efterfrågebortfall som följde efter händelserna i steg oljepriset relativt snabbt . Bortsett från perioden däremellan samt ett par korta avbrott har oljepriset allt sedan inledningen av 2001 hållit sig relativt väl inom det intervall som OPEC har satt som mål. OPEC bedöms även framöver ha goda förutsättningar att lyckas hålla de produktionskvoter som krävs för att organisationens prismål skall upprätthållas. Se avsnitt 2.6. Importprisernas genomslag i konsumentledet är alltjämt svårbedömt. Trots att importpriserna steg kraftigt och därefter har legat på en hög nivå har konsumentprisutvecklingen för importerade varor varit dämpad. Konsekvenserna för bedömningen av handelns marginaler kommenteras närmare längre fram i detta avsnitt. Ökande boendekostnader bidrar till inflationen Priserna på boende har stigit och har bidragit till inflationen med . förklarades detta till stor del av de fortsatt höga elpriserna, men har hyreshöjningar och ökade räntekostnader stått för mer betydande inflationseffekter. Fastighetsskattesänkningen, som registreras i KPI , har å andra sidan hållit nere inflationen med . antas hyrorna öka med . Ökade räntekostnader för egna hem beräknas också höja inflationen både och . Sammantaget väntas boendekostnaderna, exklusive skatteeffekter, bidra positivt till inflationen under loppet av 2002 med och under loppet av 2003 med . Hushållens inflationsförväntningar mäts i de månatliga undersökningarna av hushållens inköpsplaner (HIP). Nivån på denna indikator är inte jämförbar över tiden på grund av metodomläggningar, men utvecklingen tyder ändå på att förväntningarna anpassades gradvis till förra årets inflationsuppgång för att sedan falla tillbaka snabbt då den faktiska inflationen sjönk. Hushållens inflationsförväntningar på tolv månaders sikt har fallit till . Företaget gör undersökningar av inflationsförväntningarna hos bl.a. arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer på uppdrag. Även dessa undersökningar visade att inflationsförväntningarna justerades upp då den faktiska inflationen ökade. I årets majundersökning var inflationsförväntningarna på både ett och fortfarande i genomsnitt . hade förväntningarna i genomsnitt sjunkit till . Den kraftiga minskning av inflationen som har skett har bekräftat den till stor del tillfälliga karaktären hos förra årets inflationsstegring och väntas leda till fortsatt sjunkande inflationsförväntningar framöver. Förbättrat resursläge väntas dämpa den inhemska inflationen Som nämnts tidigare i detta avsnitt har den högre inflationen och första hälften av 2002 inte bara berott på de utbudsstörningar som drabbade vissa varu- och tjänstegrupper . Även en ökad prisstegringstakt för andra komponenter, framför allt på tjänstesidan, har haft betydelse. Dessa prisökningar bedöms till viss del ha hängt samman med de relativt kraftiga löneökningar som har registrerats i flera tjänstebranscher med nära anknytning till konsumentpriserna. Dessa löneökningar förklaras i sin tur av den snabba ökning av sysselsättningen som skedde i dessa branscher . Genomslaget i konsumentpriserna förefaller ha skett med viss fördröjning. Expansionstakten i tjänstesektorn har dock dämpats betydligt . Hushållens konsumtion, som växte kraftigt , utvecklades mycket svagt . Även om en starkare konsumtionsutveckling har registrerats , och en god konsumtionstillväxt förutses , växer konsumtionen i betydligt lägre takt än 1999 och 2000. Enligt (KI:s) barometer är indikatorerna på personalbrist i handeln låga, och behovet av personalökningar bedöms vara litet. Sysselsättningen i tjänstesektorn väntas utvecklas svagt för att växa något starkare . Dessa faktorer, och de fördröjningar i genomslaget i konsumentpriserna som nämnts ovan, talar sammantaget för att det inhemska inflationstrycket blir dämpat . Som redovisats tidigare i detta avsnitt tyder de allra senaste månadernas inflationsstatistik också på att bidraget till KPI-inflationen från inhemska tjänster har börjat sjunka något. Löneökningarna antas begränsas till och . väntas produktivitetsutvecklingen i tjänstesektorn stärkas, och arbetskraftskostnaden per producerad enhet bedöms som årsgenomsnitt växa i betydligt lägre takt än den gjorde 2001. Det finns emellertid en risk för att den emotsedda starkare sysselsättningsutvecklingen under senare delen av prognosperioden skulle kunna leda till att det inhemska inflationstrycket åter ökar. 2002/03:1 BILAGA 2 Vinstmarginalerna i handeln har pressats ned av ökande importpriser. har även lönekostnader och andra omkostnader bidragit till försämrade marginaler. Efterfrågeläget förutses stärkas successivt. Detta ökar handelns möjligheter att förstärka marginalerna även utöver det utrymme som ges av den prognoserade importprisminskningen. Under både 2002 och 2003 väntas således ökade handelsmarginaler bidra till att höja inflationen. Inflation i linje med mål De tillfälliga effekterna av förra vårens prishöjningar har fallit ur inflationsmåtten och inflationen har avtagit. Vissa tillfälliga effekter kan höja inflationen något. Ett förstärkt efterfrågeläge, stigande boendekostnader och handelns behov av att öka sina marginaler väntas bidra till att höja inflationen, medan sjunkande importpriser och en lugnare löneutveckling antas dämpa inflationstrycket. Sammantaget bedöms inflationen i stort utvecklas i linje med inflationsmål. Penningpolitiken antas anpassas så att inflationen även utvecklas i linje med inflationsmålet. Se diagram 8.3 och tabell 8.1. Den förutsedda ränteutvecklingen och ändrade skatter gör att inflationen bedöms bli något högre enligt KPI än enligt UND1X. Förändringar av indirekta skatter 2003 beräknas höja KPI-inflationen med och UND1X-inflationen med . Diagram 8.3 Konsumentprisernas utveckling -0,5 -1,0 Källor: och . 2002/03:1 BILAGA 2 9Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter Hushållens inkomster väntas öka kraftigt till följd av skattesänkningar och utgiftsreformer. väntas inkomstökningen bli måttlig. Hushållens konsumtionsutgifter bedöms stimuleras av höga disponibla inkomster, en stark real förmögenhetsställning och låg arbetslöshet. Konsumtionen bedöms öka och . Hushållens sparande, som uppvisade negativa tal, var åter positivt. Sparkvoten väntas stiga kraftigt , men därefter falla tillbaka något. En stark sysselsättningsutveckling, skattesänkningar och reformer bidrog till att hushållens reala disponibla inkomster utvecklades gynnsamt . Trots en dämpad sysselsättningstillväxt väntas utvecklingen bli än mer positiv . Reformer och skattesänkningar bidrar till att hushållens realinkomster prognoseras öka med . En så kraftig ökning har endast uppmätts ett fåtal gånger . väntas hushållens inkomster utvecklas i en mer måttlig takt. Förra årets löneökningar bidrog till en god inkomstökning steg hushållens reala disponibla inkomster . Relativt höga löneökningar inom flera sektorer samt en stark sysselsättningstillväxt gjorde att hushållens löneinkomster steg kraftigt. Realt ökade löneinkomsterna och gav ett bidrag till den reala inkomstökningen före skatt. Offentliga transfereringar steg realt och gav ett bidrag till realinkomstökningen . Barnbidragen och det nya studiemedelssystemet bidrog till den goda inkomstutvecklingen. Även stigande offentliga utgifter inom ohälsoområdet bidrog till att hushållens transfereringsinkomster ökade. föll arbetslösheten vilket gjorde att utbetalningarna från a-kassan minskade. Trots att inkomstskatterna sänktes med ca steg hushållens skatteinbetalningar i fasta priser . Detta beror framför allt på att hushållen betalade in skatter höga reavinster. Tabell 9.1 Hushållens reala disponibla inkomster och konsumtionsutgifter Mdkr och procentuell volymförändring 1 Hushållens sparande i förhållande till disponibel inkomst. Exklusive sparande i avtalspensioner. Anm.: Variablerna är deflaterade med implicitprisindex (IPI) för hushållens konsumtionsutgifter. Källor: och . Kraftiga inkomstökningar för hushållen , därefter väntas en långsammare utveckling väntas hushållens reala inkomster stiga med . Trots den, jämfört med , svagare sysselsättningsutvecklingen stiger inkomsterna kraftigt. Bakom utvecklingen ligger, förutom skattesänkningar och reformer, bl.a. effekter på skatterna av periodiseringar och reavinster, se avsnittet om den underliggande utvecklingen nedan. Den dämpade sysselsättningsutvecklingen samt lägre löneökningar bidrar till att hushållens löneinkomster stiger långsammare än . De reala löneinkomsterna väntas stiga och ge ett bidrag till den reala inomstökningen före skatt. Inkomsterna från offentliga transfereringar väntas stiga relativt kraftigt , realt med , vilket ger ett bidrag till realinkomstökningen . Fortsatta kostnadsökningar för ohälsan leder till ökade transfereringsinkomster för hushållen. Det nya studiemedelssystemet som infördes ger en positiv halvårseffekt på inkomstutvecklingen även . Ytterligare reformer som påverkar hushållens transfereringsinkomster är bl.a. reformer inom arbetsskadeförsäkringen, höjt garantibelopp inom föräldraförsäkringen och höjda ersättningsnivåer i a-kassan. Införandet av maxtaxan i barnomsorgen bidrar till ökningen av de reala disponibla inkomsterna genom lägre avgifter. Tabell 9.2 Bidrag till ökningen av hushållens reala disponibla inkomster Real disponibel inkomst, Nominell disponibel inkomst, 1 Implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. Årlig procentuell förändring. Anm.: Real disponibel inkomst är deflaterad med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. Källor: och . Hushållens skatteinbetalningar bedöms falla kraftigt . De direkta skatterna sänks med drygt 20 miljarder och omfattar det tredje steget i kompensationen för de allmänna pensionsavgifterna, skattelättnader för pensionärer, skattereduktion för fackföreningsavgifter och höjda fribelopp i förmögenhetsbeskattningen. Den kraftiga nedgången i hushållens skatter förklaras inte bara av skattesänkningar utan även av att skatterna i redovisningen inte är fullständigt periodiserade till rätt inkomstår. väntas åter sysselsättningen, mätt som antal arbetade timmar, stiga och löneökningarna antas uppgå till . Hushållens reala löneinkomster väntas stiga med och ger ett bidrag med till disponibelinkomstökningen. Ett antal reformer ger relativt starkt ökande inkomster från offentliga transfereringar, vilka stiger realt med och ger ett bidrag till inkomstökningen. Reformerna omfattar bl.a. höjda tak i sjuk- och föräldraförsäkringen, höjda pensioner samt höjd ersättningsnivå vid arbetslöshet. De offentliga transfereringarna stiger även till följd av att det särskilda grundavdraget för pensionärer ersätts med en beskattad garantipension. Nettoeffekten på inkomsterna är emellertid noll eftersom en motsvarande ökning sker av hushållens skatter. 2002/03:1 BILAGA 2 En grön skatteväxling föreslås, som innebär att inkomstskatten sänks för vissa inkomstgrupper. höjs energiskatterna med motsvarande belopp, och hushållens reala inkomster som helhet påverkas ej. Sammantaget beräknas realinkomsterna öka med . väntas de reala inkomsterna utvecklas i en mer måttlig takt, . Utvecklingen av disponibelinkomsten påverkas av ett antal faktorer. Förutom ökade löneinkomster, skattesänkningar och andra reformer, påverkar även variationer i hushållens skatter på reavinster och periodisering av skattebetalningar den redovisade utvecklingen. Tabell 9.3 Den underliggande realinkomstutvecklingen Sysselsättning, arbetade timmar Källor: och . I nationalräkenskaperna är skatterna inte fullständigt periodiserade till rätt inkomstår. Skillnaden mellan periodiserade skatter och skatter i nationalräkenskaperna beror främst på att reavinsterna varierar mellan åren. Skatten på reavinster bokförs i nationalräkenskaperna först året efter det att skattskyldigheten uppkommer. Genom att ersätta nationalräkenskapernas skatter med periodiserade skatter erhålls skatternas effekt på disponibelinkomsterna det år skattskyldigheten faktiskt uppstår. dämpade periodiseringseffekten den redovisade utvecklingen av hushållens disponibla inkomster. är effekten den motsatta. Reavinster i sig ingår inte i hushållens inkomster i nationalräkenskapernas redovisning. Skatter på reavinster reducerar däremot hushållens inkomster. Om skatterna på reavinster är oförändrade i nivå mellan åren kommer inte utvecklingen av disponibelinkomsterna att 2002/03:1 BILAGA 2 När reavinsterna varierar kan de ge en märkbar effekt på hushållens inkomstutveckling. Hushållens reavinster väntas, i periodiserade termer, falla från ca 130 till ca , vilket innebär att skatter på reavinster minskar med ca 20 miljarder. bedöms reavinsterna vara ungefär oförändrade. Sammantaget ger det en positiv effekt på utvecklingen av hushållens inkomster och en neutral effekt 2002. Diagram 9.1 Utvecklingen av hushållens underliggande reala disponibla inkomster -0,2 -0,4 -0,6 Källor: och . Ett stort antal utgiftsreformer och skattesänkningar har genomförts och föreslås . Dessa regeländringar påverkar hushållens inkomster. Av tabell 9.3 och diagram 9.1framgår att om man rensar för effekterna ovan så följer den underliggande utvecklingen av hushållens inkomster ungefär samma mönster som sysselsättningsutvecklingen, mätt som antal arbetade timmar. Den underliggande utvecklingen är t.ex. svag 2002 då sysselsättningen, mätt som antal arbetade timmar, faller. Hushållens konsumtion bedöms stimuleras av höga disponibla inkomster, en stark real förmögenhetsställning och en fortsatt låg arbetslöshet. Den grundläggande synen på konsumtionsutvecklingen framöver överensstämmer med den bild som skisserades i den ekonomiska vårpropositionen . Na- tionalräkenskapernas (NR:s) utfall för visar att återhämtningen från fjolårets dämpade utveckling har blivit något starkare än väntat. Detta föranleder att progno- sen för konsumtionstillväxten revideras upp . Å andra sidan väntas den senaste tidens synnerligen svaga utveckling på aktiemarknaden dämpa konsumtionsökningen framöver. Detta antas framför allt påverka konsumtionstillväxten , som revideras ned något jämfört med vårpropositionen. Sammantaget prognoseras hushållens konsumtionstillväxt till och till . Under beräknas hushållens disponibla inkomster utvecklas något lugnare och konsumtionstillväxten avta till . Diagram 9.2 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter Miljarder kronor, fasta priser referensår 2001 Anm.: Uppgifterna avser hushållssektorn exklusive . Källor: och . var hushållens konsumtionsutgifter i stort sett oförändrade jämfört med året innan. Fjolårets svaga konsumtionsutveckling är delvis svår att förklara. Förutsättningarna för en hög konsumtionstillväxt var gynnsamma. De reala disponibla inkomsterna ökade och hushållens reala förmögenhet fortsatte att stiga. En möjlig förklaring till den svaga konsumtionsutvecklingen är att hushållens förväntningar om framtiden försämrades påtagligt parallellt med att börskurserna föll. Hushållen valde därför att öka sitt sparande, som var exceptionellt lågt under de närmast föregående åren. Tack vare det ökade sparandet, framför allt i bank- och försäkringstillgångar, minskade värdet av hushållens finansiella tillgångar endast med , trots den svaga börsutvecklingen. har konsumtionen återigen börjat stiga. Enligt nationalräkenskaperna ökade hushållens konsumtionsutgifter jämfört med . till utvecklingen var det framför allt konsumtionen av bilar och sällanköpsvaror som ökade starkt. Tjänstekonsumtionen, exklusive boende, utvecklades dock sämre än . Svenska hushålls konsumtion i utlandet var låg , vilket delvis förklaras av att direktimporten av bilar avtagit markant. fortsatte utländska hushåll att konsumera förhållandevis mycket i Sverige.11 Den relativt svaga kronkursen kan ha bidragit till denna utveckling. Indikatorer tyder på en fortsatt god konsumtionsutveckling framöver Statistiken över inregistreringar av bilar indikerar en fortsatt ökad bilkonsumtion . steg hushållens inregistreringar, exklusive direktimport, med i årstakt.12 (SCB:s) säljindex visar alltjämt på en god utveckling i detaljhandeln, framför allt inom sällanköpsvaruhandeln.