prop · GQ031d22 · 2003-01-01 00:00:00 — a. farligt avfall och med att minska exporten av avfall till utvecklingsländerna. har bidragit med till utvecklingsländers medverkan i arbetsgruppsmöten och partsmöten för . Ett nytt EG-direktiv om förbränning av avfall som ersätter två tidigare direktiv har beslutats. Det nya direktivet är mer omfattande och syftar till att väsentligt skärpa utsläppsnivåerna samt att införa krav på teknik och mättillfällen. Direktivet skall vara genomfört i svensk lagstiftning . trädde förbudet mot att deponera utsorterat brännbart avfall i kraft. Förbudet utvidgas från till att gälla allt organiskt avfall. har fått i uppdrag att följa upp genomförandet av deponeringsförbuden och att redovisa hur verket följer och driver på aktörerna i utvecklingen mot ett ekologiskt omhändertagande av avfall. redovisade sitt regeringsuppdrag om ett ekologiskt hållbart omhändertagande av avfall. Rapporten innehåller en uppföljning och utvärdering av tidigare regleringar inom avfallsområdet, bl. a. skatt på avfall som deponeras och förbud att deponera vissa avfallsslag. I rapporten föreslås ytterligare åtgärder för att främja ett ekologiskt hållbart omhändertagande av avfall. Utredningen om översyn av producentansvaret redovisade sitt betänkande Resurs i retur (SOU 2001:102) till regeringen . Betänkandet innehåller förslag om förändringar i lagstiftningen och förslag till fortsatt arbete för att lösa de problem som funnits med insamling och återvinning av framför allt förpackningar. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Konsumenterna står i centrum i betänkandet. Idéer om framtida insatser för att vidga miljöarbetet i produkt- och avfallsled presenteras i betänkandet. Både konkreta förslag och visioner om framtidens varu- och avfallsflöden redovisas. Även har i sitt betänkande Effektiv användning av naturresurser (SOU 2001:2) behandlat frågan om producentansvar. () redovisade sin granskning av kärnkraftsindustrins kompletterade rapportering av program 98, för forskning, utveckling och demonstration för slutförvaring av använt kärnbränsle, som regeringen begärt in. I SKI:s redovisning ingick bl.a. Statens strålskyddsinstituts (SSI) yttrande. En viktig slutsats är att öppenhet och demokrati i beslutsprocessen för valet av plats är av stor vikt. Platsvalsprocessen har kommit till ett skede där platsundersökningar skall genomföras i två kommuner, och . SKI och SSI har tillsammans med berörda länsstyrelser genomfört särskilda informationsinsatser till allmänheten och regionala beslutsfattare med anledning av arbetet med att finna en plats där ett slutförvar för använt kärnbränsle kan byggas. Den svenska platsvalsprocessen har också rönt stort intresse internationellt och myndigheterna har deltagit i internationella seminarier och möten för att presentera den svenska modellen. Säkerheten och strålskyddet vid de kärntekniska anläggningarna upprätthölls enligt säkerhets- och strålskyddskrav som ställs av SKI och SSI. Kraven är jämförbara med de som är allmänt accepterade i jämförbara västländer. blev också det fjärde året i följd med sjunkande stråldoser vid de svenska kärnkraftverken. Med anledning av stängningen av och stängningen av , som bedömts kunna ske om villkor är uppfyllda, har speciella tillsyns- och granskningsinsatser gjorts vid . Som en följd av terrorattackerna i har en översyn genomförts av den dimensionerade hotbild som utgör grund för det fysiska skyddet vid de kärntekniska anläggningarna. Regeringen och ansvariga myndigheter arbetar även med att stärka kärnsäkerheten och strål- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Prioriterade frågor är kärnsäkerhet och avfallshantering samt ickespridningsfrågor i Öst- och . Under det svenska ordförandeskapet i EU ledde arbetet med att ta fram en gemensam utvärdering av kärnsäkerheten i kandidatländerna. SSI:s och SKI:s forskningsverksamhet utgör ett stöd för tillsynsarbetet och är viktig för att vidmakthålla och utveckla den nationella kompetensen inom de olika disciplinerna. SKI har i en särskild rapport redovisat sin forskningsstrategi som även beaktar utbildning och forskning vid universitet och högskolor. tillfördes Kärnavfallsfonden avgiftsinbetalningar på ca . Utbetalningarna uppgick till ca , varav huvuddelen av ersättningarna gick till reaktorinnehavarna. Fonden har satt som mål att för perioden 19962020 uppnå en genomsnittlig årlig real avkastning på lägst på det förvaltade beloppet. 2001 var avkastningen i genomsnitt realt. skall samordna bullerarbetet och har fått i uppdrag att utarbeta ett handlingsprogram för buller i samråd med övriga berörda myndigheter, i ett första steg vad avser ytterligare riktvärden för andra miljöer än de som finns uttryckta i dagens fastställda riktvärden. 3.5.1.2 Insatser utanför politikområdet Insatser beträffande samhällsplanering och byggande redovisas närmare under utgiftsområde 18 Bostadspolitik, beträffande kulturhistoriskt värdefull bebyggelse under utgiftsområde 17 Kulturpolitik, beträffande trafikbuller under utgiftsområde 22 Kommunikationer och beträffande hushållning med grundvatten och naturgrus under utgiftsområde 24 Näringspolitik. Insatser beträffande energifrågor behandlas också under utgiftsområde 21 Energipolitik. Här ges en översiktlig redovisning av viktigare insatser. Miljörelaterade skatter och subventioner Den gröna skatteväxlingen som påbörjades har fortsatt . Grunden för denna strategi är att höjda skatter på energi- och miljöområdet växlas mot sänkta skatter på arbete. tillsattes en utredning för att göra en utvärdering av hur avfallsskatten fungerar samt att utreda konsekvenserna av att införa en skatt på förbränning av avfall. Utredningen slutredovisade sitt betänkande Skatt på avfall och (SOU 2002:9) . Betänkandet har varit ute på remiss. I enlighet med utredningens förslag föreslår regeringen (vol. 1, kap. 8) en ändring i lagen (1999:673) om skatt på avfall avseende avfall för sluttäckning av deponier. Regeringen tillsatte (Fi 2001:08). Utredningen skall se över vägtrafikbeskattningens utformning, bl.a. från ett miljöperspektiv. Den skall redovisas . Regeringen tillsatte (Fi 2001:09) med uppgift att se över reglerna för nedsättning av energiskatten för vissa sektorer. Utredningen skall redovisas . tillsattes en utredning (Fi 2001:12) för översyn av skatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel som skall slutredovisas . Utredningen skall se över det befintliga skattesystemet och dess miljöeffekter och överväga om skatterna bör förändras så att de kan fungera som effektivare styrmedel på miljöområdet utan att kraven på kostnadseffektivitet eftersätts. Regeringen tillsatte utredningen (N 2000:10) Torvens roll i ett uthålligt energisystem. Utredningen skall redovisas . geologiska undersökning (SGU) har inlett projekten av grundvattenförekomster av vikt för vattenförsörjningen och Råd och riktlinjer för energi- och vattenborrning. Regeringen har beslutat att och samt vissa jordbruksområden i och skall anses som känsliga för kväveföroreningar enligt EG-direktivet 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket. EU:s gemensamma fiskeripolitik skall reformeras . Med anledning av det reformar- betet överlämnade regeringen till en skrivelse , Ansvarsfullt fiske - svenska prioriteringar för EU:s framtida fiskeripolitik (skr. 2001/02:152). I skrivelsen anger regeringen sitt övergripande mål för fiskeripolitiken inom EU och presenterar förslag till en svensk position. Målet är att gemenskapens fiskresurser skall förvaltas på ett långsiktigt hållbart sätt i enlighet med försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen. har fått i uppdrag att belysa effekterna av fiske med drivgarn och föreslå bifångstminskande åtgärder samt att utreda förutsättningarna och belysa de biologiska och ekonomiska konsekvenserna av ett dumpningsförbud ur såväl ett nationellt som ett EU-per- spektiv. I uppdraget ingår vidare att utreda betydelsen av bottentrålning för de ekosystemen inklusive skyddsvärda områden där bottentrålning bör förbjudas samt analysera effekterna av en ändrad trålgräns. , och har i uppdrag att följa och utvärdera miljöeffekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken. har fått i uppdrag att utarbeta en strategi för hur mängden småbiotoper i slättbygden skall kunna öka i syfte att bidra till att miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap kan uppnås. Uppdraget skall redovisas . Förutsättningarna för miljö- och naturvård i fjällen är starkt förknippade med rennäringens bedrivande liksom med fjällens nyttjande och skötsel i övrigt. har lämnat sitt betänkande En ny rennäringspolitik (SOU 2001:101). För att kunna följa upp renskötselns inverkan på landskapet utvecklas genom försorg på regeringens uppdrag en metod för renbetesinventering. har fått i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter till 2005 utarbeta strategier för att bevara, utveckla och bruka kulturarvet i kust- och skärgårdsområden samt i anslutning till sjöar och vattendrag. har också fått i uppdrag att verka för att odlingslandskap kan bevaras och brukas, att mängden kulturbärande landskapselement som vårdas ökar, ett fortsatt och utökat skydd av fjällens forn- och kulturlämningar samt av kulturmiljövärden i skogslandskapet och i våtmarker. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Länsstyrelserna i storstadsområdena har fått i uppdrag att ta fram program för hur de mest värdefulla tätortsnära områdena för friluftsliv och naturvård kan ges varaktigt skydd och förvaltning. Uppdraget skall redovisas . Förordningen om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning, EMAS-förordningen (761/2001/EG), har reviderats med ikraftträdande . Förordningen möjliggör nu att även andra organisationer än industrianläggningar EMAS-registreras. Antalet nyregistreringar enligt EMAS-förord- ningen har varit litet jämfört . Totalt var 208 företag rade . Antalet registrerade certifierade miljövarudeklarationer (EPD) har ökat och uppgick till till 34 stycken. AB påbörjade en långsiktig informationskampanj om den nya EMAS-förordningen. Arbetet med certifierade miljövarudeklarationer är under utveckling avseende såväl nya sektorer och produktgrupper som ett utökat internationellt samarbete. är drivande i den utvecklingen. En översyn av verksamhet och finansiering har genomförts . Den visar att rådet inte har förutsättningar att bli självfinansierat. Ett statligt stöd är nödvändigt för att kunna upprätthålla nuvarande verksamhet. Översynen visar också att det finns anledning att ta ställning till andra frågor än finansieringen. Bland annat är bolaget sårbart på grund av sin ringa storlek. Vidare pekar översynen på ett behov av ett forum för hållbar utveckling av näringslivet där kan utgöra en viktig del. Regeringen har övervägt de synpunkter och handlingsalternativ som framförts i översynen av . Regeringens bedömning är att det inte finns förutsättningar för att från statens sida tillföra bolaget ytterligare uppgifter, t.ex. i enlighet med förslaget i översynen, som skulle kunna förbättra bolagets finansiella situation. Regeringen anser vidare att ytterligare statliga aktieägartillskott inte är en tillfredställande lösning på bolagets finansiella situation. Regeringen avser därför vidare analysera hur verksamheten 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 på bästa sätt kan fortsätta i alternativa former och avser att återkomma med förslag om detta. erhöll ytterligare ett antal statliga myndigheter regeringens uppdrag att införa miljöledningssystem, vilket innebär att sammanlagt 230 myndigheter nu har detta uppdrag. har i uppdrag att ge utbildning och att sammanställa de årliga redovisningarna från myndigheterna. De statliga myndigheternas miljöledningsarbete utvecklas överlag väl och i stort ligger ambitionen på hög nivå. är åtta myndigheter certifierade. Även arbetar med att införa miljöledningssystem. skall utvärdera miljöledningsarbetet inom . Strategi för hållbar utveckling Regeringen presenterade en strategi för arbetet med hållbar utveckling , Nationell strategi för hållbar utveckling (skr. 2001/02:172, bet. 2001/02:MJU16, rskr. 2001/02:315). I skrivelsen behandlas de ekonomiska, sociala och ekologiska dimensionerna av hållbar utveckling. Kärnområden, mål, åtgärder och prioriterade verktyg identifieras. Strategin skall följas upp och revideras kontinuerligt i dialog med samhällets aktörer i en långsiktig process. Arbetet mot hållbar utveckling har därmed förtydligats och börjat förankras i samhället. Det långsiktiga syftet med strategin är att påskynda och effektivisera arbetet mot en hållbar utveckling. för och Ha- bitat (M 2000:02) har i huvudsak inriktat sitt arbete på att föra ut och diskutera det svenska arbetet med inför världstoppmötet om hållbar utveckling i . Som ett led i arbetet har regionala konferenser och seminarier arrangerats i samverkan med kommuner och regionala organ. De svenska erfarenheterna liksom vissa övergripande utmaningar för det fortsatta arbetet har redovisats i en nationalrapport vision till handling. Slutsatser och förslag från kommitténs arbete skall redovisas till regeringen . Den nationella strategin och handlingsprogrammet från världstoppmötet för hållbar utveckling i kommer att bli viktiga utgångspunkter i regeringens fortsatta arbete med att i olika internationella organ vidareutveckla strategier för hållbar utveckling, inom FN och den globala miljöfonden samt EU, , , Arktiska Rådet och Världstoppmötets beslut föranleder uppföljningsarbete på regional nivå. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté (M 2002:05) som skall se över plan- och bygglagstiftningen och bl. a. lämna förslag till samordning mellan bestämmelserna i och . Förslagen skall tillgodose kraven på att främja en långsiktigt hållbar utveckling. Kommittén skall också behandla frågor om byggkontroll och tillsyn samt frågan om hur genomförandet av det nya EG-direktivet om bedömningar av vissa planers och programs miljöpåverkan (01/42/EG) kan genomföras i svensk lagstiftning. har på grundval av proposition Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317) beslutat om inriktning av energipolitiken. I propositionen betonas vikten av en effektiv energianvändning inom olika samhällssektorer. Skilda verksamheter pågår för att bidra till en minskning av energianvändning i byggnader, såsom att utveckla nyckeltal. För att komma till rätta med vissa problem i inomhusmiljön lämnas statligt bidrag till åtgärder mot radon samt fukt- och mögelskador. Enligt förslag i inomhusmiljöpropositionen (prop. 2001/02:128, bet. 2001/02:BoU14, rskr. 2001/02:291) har åtgärder vidtagits för att effektivisera och förbättra hanteringen av statliga bidrag för att avhjälpa radonproblem. har fått i uppdrag att analysera konsekvenserna av ett eventuellt förbud mot direktverkande elvärme i nya byggnader . Vidare skall verket analysera konsekvenserna av att begränsa möjligheterna till sådan värme i nya fritidshus. Uppdraget skall redovisas . Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2002:93) med uppgift bl.a. att redovisa och göra en analys av ändamål och utformning av en obligatorisk eller frivillig byggnadsdeklaration som innehåller uppgifter om radon, ventilation och energianvändning. Utredningen skall belysa utformning och uppbyggnad av ett nationellt register, med byggnadsanknutna uppgifter som ger underlag för uppföljning av relevanta delmål till de nationella miljökvalitetsmålen. Vad gäller nya byggnader utreds bl.a. motsvarande uppgifter inom ramen för översynen av plan- och bygglagstiftningen. Verksamheten i Rådet för byggkvalitet (BQR) och Samverkansforum för byggherrar, beställare och förvaltare börjar ta form. BQR och Samverkansforum har bildats på initiativ av regeringen. Syftet med verksamheten är att intensifiera arbetet med bl.a. kvalitetsfrågor och kompetensutveckling. Den pågående Bygga-Bo- dialogen mellan och näringslivet fortsätter. har genomfört informationsinsatser kring legionella. Inom området samhällsplanering pågår bl.a. Habitatarbetet, projektet miljömål (SAMS) och utveckling av geografiska informationssystem. Länsstyrelserna har fått i uppdrag att i samråd med bistå kommunerna i arbetet med att utveckla program och strategier för frågor om miljöanpassade transporter, natur- och kulturvärden och miljöanpassad energiförsörjning som skall fungera som underlag och utgångspunkter för fysisk planering och samhällsbyggande . har regeringen genomfört en särskild satsning på industrisamhällets kulturarv. Vidare avslutade och de tre storstadslänen 2001 det gemensamma projektet och kulturmiljö. Regeringen beslutade att ge 44 myndigheter i uppdrag att delta i i syfta att öka efterfrågan på och förståelsen för god arkitektur. Dessutom inbjöds över 500 andra myndigheter, institutioner och organisationer att vara med i detta arbete. respektive Statskontoret har redovisat var sin utvärdering av Arkitekturåret. har fått i uppdrag att tillsammans med berörda myndigheter ta fram ett program för hur lantbrukets kulturhistoriskt värdefulla byggnader kan tas till vara. En lägesrapport skall redovisas . har fått i uppdrag att tillsammans med berörda myndigheter utarbeta en strategi för hur arbetet för att bevara, utveckla och bruka den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen bör bedrivas och följas upp. En första strategi skall redovisas och ett program för skydd av särskilt värdefulla bebyggelsemiljöer skall finnas 2010. geologiska undersökning (SGU) arbetar tillsammans med berörda intressenter och 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 sektorsmyndigheter med att utveckla frivilliga överenskommelser om att minska uttaget av naturgrus och att öka andelen återanvänt material. Arbetet har omfattat informationsinsatser, dialog med länsstyrelserna och inledande kontakter med branschen. Vidare arbetar SGU med att utveckla kravspecifikationer och metoder för att avgöra vilka hushållnings- och miljöaspekter som bör gälla för användningen av naturgrus och alternativa material. Ett flertal projekt som syftar till genomförandet av materialinventeringar pågår. Andra projekt som inletts berör avgränsning och kvantifiering av återanvänt material. () har fått i uppdrag att se över och lämna förslag till uppdaterade etappmål för transportpolitikens delmål om en god miljö, bl.a. med utgångspunkt i de miljöpolitiska delmålen. 3.5.2Verksamhetsområde 2 Bevara och restaurera natur och miljö Målet för verksamhetsområdet är att effektivt genomföra insatser för att bevara, skydda och vårda miljö samt restaurera och återställa skadad miljö för att nå miljökvalitetsmålen. 3.5.2.1 Insatser inom politikområdet Efterbehandling av förorenade områden har länsstyrelserna fått särskilda medel för administration av efterbehandlingsarbetet, vilket förbättrat förutsättningarna att driva fram nya och fullfölja ingångsatta åtgärdsprojekt. har anordnat utbildningsseminarier och givit löpande stöd till länsstyrelser och kommuner i efterbehandlingsarbetet. geologiska undersökning (SGU) har i samarbete med och länsstyrelserna redovisat en nationell kartläggning av områden som förorenats av eller misstänks vara förorenade till följd av statlig verksamhet och där den statliga organisationen eller verksamheten inte längre finns kvar. Fyra särskilt prioriterade områden identifierades tillsammans med ett stort antal områden som förorenats av statlig verksamhet, men där oklara ansvarsförhållanden råder. har fått i uppdrag att utarbeta förslag till nya delmål för sanering och efterbehandling till 2010 för att 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 miljökvalitetsmålet Giftfri miljö skall uppnås. I uppdraget, som skall redovisas , ingår att ge förslag till nya eller förändrade styrmedel som kan behövas för att delmålen skall nås. Regeringen presenterade skrivelsen En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173) för . Skrivelsen presenterar regeringens samlade naturvårdspolitik och regeringens prioriteringar i naturvårdsarbetet. Viktiga byggstenar är medborgarnas, brukarnas (främst inom de areella näringarna men även inom andra näringar, t.ex. turistnäringen) och kommunernas engagemang och deltagande i naturvårdsarbetet. Naturvårdsarbetet behöver breddas till att omfatta alla berörda sektorer, eftersom naturvård inte kan bedrivas isolerat. Skrivelsen betonar vikten av att naturvården integreras i all form av planering, t.ex. regional utveckling och fysisk planering, bl.a. för att bevara och utveckla tätortsnära natur, samt behovet av ytterligare samverkan mellan naturvård och kulturmiljövård och vikten av friluftslivsfrågor. Inom ramen för de lokala investeringsprogrammen för ekologisk hållbarhet har kommunerna kunnat söka bidrag till program som främjar en ekologiskt hållbar utveckling genom åtgärder som bl.a. bidrar till att bevara och förstärka den biologiska mångfalden samt tillvarata kulturmiljövärden eller till att förbättra cirkulationen av växtnäringsämnen i ett kretslopp. Flera kommuner har utnyttjat möjligheten att ansöka om bidrag från de lokala investeringsprogrammen för att anlägga eller restaurera våtmarker, bl.a. med syftet att bygga upp de naturliga systemens självrenande kapacitet. Kommuner har även fått statligt stöd för att anlägga småskaliga reningsverk. Till bidraget skall även läggas de berörda kommunernas egna insatser, liksom andra aktörers. Omfattande statliga insatser görs för att skapa förutsättningar för gott friluftsliv och naturturism genom att värna om de riksintressanta områdena för naturvård och friluftsliv samt stränderna. Staten verkar genom och länsstyrelserna för att garantera särskilt värdefulla naturområden ett varaktigt skydd genom inrättande av naturreservat och nationalparker. har länsstyrelserna fortsatt att prioritera arbete med att skydda värdefulla skogsom- råden i form av naturreservat. I detta arbete eftersträvas synergieffekter mellan skyddet av biologisk mångfald med bevarandevärdena för friluftslivets intressen, tätortsnära miljö och skogens kulturmiljövärden. invigdes 28:e nationalpark som ytterligare stärker skyddet av fjällmiljöer. har fått kraftigt ökade resurser för skydd av värdefulla naturmiljöer och biologisk mångfald. Antal skyddade områden och kostnader redovisas under respektive miljökvalitetsmål i avsnitt 3.6 Re- sultatbedömning. Arbetet med att komplettera tidigare lämnade förslag för att säkerställa den svenska representationen av naturtyper och inhemska arter i den alpina, boreala och kontinentala biogeografiska regionen av det europeiska 2000 enligt rådets direktiv /EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (Habitatdirektivet) har fortsatt . och länstyrelserna samverkar i arbetet med naturvård och artskydd i odlingslandskapet samt kring den nationella bevarandeplanen för odlingslandskapet som arbetat fram. har tagit fram en generell vägledning till länsstyrelserna för arbetet med Habitatdirektivet. Artspecifika åtgärdsprogram för hotade arter och naturtyper är ett viktigt medel för att stärka bevarandet av den biologiska mångfalden. De statliga insatserna har inriktats på planering och genomförande av åtgärder för ett 40-tal arter och biotoper. har fått i uppdrag att i samverkan med Artdatabanken till 2004 ha upprättat och inlett åtgärdsprogram för hotade arter som är i behov av riktade åtgärder i enlighet med vad som anges i de olika delmålen under miljökvalitetsmålen. utreder hur existerande regelverk och riskbedömningssystem runt främmande arter kan utvecklas och förbättras. svarar för det statliga ledsystemet i fjällen och för . En samlad redovisning och utvärdering av lokalt och regionalt arbete med regleringen av färdsel med fordon i terrängen i de svenska fjällen har lämnats av till regeringen. Av redovisningen framgår bl.a. att fyra kommuner har utnyttjat sina befogenheter att reglera terrängkörningen i fjällen. har fördelat till kalkning och andra åtgärder för att återställa försurade sjöar och vattendrag. Målet med kalkningen är att återställa och bibehålla biologisk mångfald som påverkas av försurningen. Av årets kalkningsmedel fördelades mest till , , följt av , och .