prop · GQ031d19 · 2003-01-01 00:00:00 — är det viktigt att understryka att ersättningssystemen inte är behovsprövat. Av- görande är istället det faktiska antalet verk som finns inköpta. Ersättningsformer kan följaktligen slå olika mellan olika konstnärsgrupper. Arkiven är en viktig del av vårt kulturarv och en betydelsefull källa till kunskap och information om vårt samhälle och dess utveckling samt människors villkor genom tiderna. Tillgång till arkivmaterialet är viktig såväl från demokratisk utgångspunkt som för ökat engagemang för kulturarvet. Regeringen bedömer att de statliga insatserna på hela arkivområdet har gett goda resultat i förhållande till de uppställda målen. Genom insatserna förbättras medborgarnas möjligheter att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial och därmed också möjligheterna till insyn och till ökad kunskap på olika områden. Det arkivmaterial som förvaras hos och landsarkiven (arkivmyndigheterna) är omfattande. Det rör sig bl.a. om pappershandlingar från i första hand statliga myndigheter. Den årliga tillväxten är stor, levererades pappershandlingar och ca 92 000 kartor och ritningar, vilket innebär ett kontinuerligt behov av utökade arkivlokaler. har bl.a. omstruktureringar inom statlig förvaltning inneburit en ökning av leveranser av material som är aktuellt och som i förhållandevis stor utsträckning efterfrågas av såväl förvaltningen som forskningen (jfr det ökade antalet besvarade, skriftliga förfrågningar, tabell 4.2). Arkivmyndigheterna gör omfattande insatser för att öka tillgängligheten till och överblicken över arkivmaterialet, inte minst genom att ta till vara de möjligheter som den nya tekniken ger. Genom exempelvis referensdatabaser samt digitaliserade register och förteckningar skapas ökad sökbarhet och därmed förbättrade insynsmöjligheter. Digitalisering och mikrofilmning av material samt användning av Internet och multimediaproduktioner innebär att man kan nå nya grupper av användare som risken för slitage på originalhandlingar minskar. Hemsidorna utvecklas fortlöpande. Inriktningen är i första hand att ge forskarinformation, exempelvis i form av guider till olika arkivbestånd, men hemsidorna används också för att förmedla information till olika arkivbildare, bl.a. om gällande regler och standardarbete. ökade antalet besökare på arkivmyndigheternas hemsidor i förhållande till föregående år. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 som den nya tekniken innebär att möjligheterna att bl.a. tillgängliggöra arkivmaterial ökar, medför den också nya villkor för att bevara, vårda och tillhandahålla material. Detta förutsätter kontinuerliga forsknings- och utvecklingsinsatser kring dessa frågor samt ny och ökad kompetens hos dem som hanterar arkiven. Arkivmyndigheterna tar i sitt arbete med att bygga upp och sprida kunskap om arkivhanteringen bl.a. sin utgångspunkt i de förändrade förutsättningar som den tekniska utvecklingen innebär. deltar också aktivt i det internationella samarbetet i dessa frågor. Sammantaget bidrar det arbete som arkivmyndigheterna bedriver för att förbättra hanteringen av arkivmaterial traditionella likaväl som elektroniska handlingar till en höjd kvalitet på arkivhanteringen och bättre strukturerade arkiv hos bl.a. arkivbildande myndigheter. Härigenom skapas förutsättningar för att offentlighetsprincipen skall fungera på ett tillfredsställande sätt, vilket är av grundläggande betydelse från demokratisk utgångspunkt. bidrar insatserna till att kulturarvet kan bevaras för framtiden. Det är dock viktigt att det arbete som arkivmyndigheterna driver kring de frågeställningar som den nya tekniken ger upphov till fortsätter. Arkivmyndigheterna har genomfört ett stort antal utställningar, föreläsningar, konferenser och andra arrangemang runt om i landet samt olika forskningsprojekt, där exempelvis aktuella händelser och historiska skeenden har lyfts fram och belysts ur olika perspektiv med utgångspunkt i arkiven. Insatserna har gjorts i samverkan med andra myndigheter, folkrörelse- och företagsarkiv, museer samt olika lokala och regionala organisationer. driver projekt med anknytning till regionala förhållanden. Särskilda satsningar görs för att sprida kännedom om hur arkivmaterial kan användas i skolarbetet och hur olika samarbetsformer mellan arkiv och skola kan utvecklas. Den utåtriktade verksamheten bidrar till att tydliggöra arkivens värde när det gäller att bygga upp och sprida kunskap samt till att lyfta fram den betydelse som arkiven har för såväl utbildningsrelaterad forskning som hembygds- och släktforskning. Det allmänna intresset och förståelsen för arkiven som informationskälla ökar. Detta innebär ständigt ökade krav och förväntningar på insatser från arkivmyndigheternas sida, inte minst när det gäller tillgänglighet till arkivmaterialet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.2 Redovisning av vissa mätbara prestationer Sammantaget svarar och landsarkiven för en omfattande verksamhet som har gett goda resultat. Genom verksamheten skapas förutsättningar för insyn i den offentliga förvaltningen samt för att tillgodose behovet av information för rättsskipningen och förvaltningen samt forskningens behov. Arkivens betydelse för samhället och som del av kulturarvet stärks. verksamhet tydliggör arkivens värde för den regionala utvecklingen och identiteten. Det enskilda arkivmaterial som förvaras på exempelvis folkrörelse-, förenings- och näringslivsarkiv runt om i landet har ett stort kulturhistoriskt värde och speglar bl.a. lokalsamhällets och regionens utveckling och folkrörelse- och föreningshistoria. Materialet har betydelse inom forskningen, bl.a. historisk och samhällsvetenskaplig forskning samt hembygds- och släktforskning, och för den regionala identiteten. fördelar bidrag till enskilda arkivinstitutioner i hela landet. Härigenom främjas bevarandet och tillgängliggörandet av arkivmaterial hos bl.a. regionala folkrörelsearkiv samt olika förenings- och näringslivsarkiv. () Antalet besökare i och bibliotek har fortsatt att minska jämfört . Det beror på att en förskjutning har skett mot allmänhetens och forskarsamhällets användning av Internet och egen sökning i digitala register. Internet används i hög utsträckning för att nå ut till nya grupper. Registerna upplevs som användarvänliga av den som besöker dem. Vid i , och är en stor del av registren utlagda på Internet. En ökad del av samlingarna kan bevaras mer tillförlitligt i ett längre perspektiv genom att de förs över till nytt medium. Publikationen Svenskt biografiskt lexikon utgör ett betydande hjälpmedel för bl.a. forskare och den är ett viktigt bidrag till den vetenskapliga kunskapsuppbyggnaden. En stor användarkategori är person- och släktforskare. Tillgängligheten till lexikonet har ökat genom att delar av material givits ut på CD-rom- skiva. En ökad förståelse för kulturmiljön har uppnåtts inom olika samhällsområden och kulturarvsaspekter integreras alltmer, bl.a. inom miljö- och jordbrukspolitiken. () och länsstyrelserna gör omfattande insatser för att uppnå målen för verksamheten inom kulturmiljöområdet. Det utökade samarbetet med centrala myndigheter som , , , och m.fl. har gett positiva effekter för kulturmiljövården, t.ex. integrering av miljöfrågor i genomförandet av strukturfondsprogram och tillväxtavtal, insatser för att undvika skador på kulturmiljön i skogen och projektsamarbete inom planering och byggande. Inom energiområdet har RAÄ i samarbete med länsstyrelsernas kulturmiljöavdelningar genomfört en analys av kulturlandskapet för att kartlägga förutsättningar för storskalig utbyggnad av vindkraftsanläggningar i havs- och fjällområden. Regeringens stöd till kulturmiljövård möjliggör att vård och informationsinsatser samt kunskapsuppbyggnad inom byggnadsvård, kulturlandskapsvård och fornvård kan garanteras och komma hela landet till del. Stödet är ofta en förutsättning för övrig finansiering av olika projekt och goda effekter har uppnåtts när det gäller att öka förståelsen och tillgängligheten till landets kulturmiljöer. Särskilda satsningar på industrisamhällets kulturarv i form av förbättrade kunskapsöversikter har gjort mer information och nya miljöer tillgängliga för allmänheten. Projektet och kulturmiljö har (19992001) bidragit till positiv uppmärksamhet och ett ökat intresse för det moderna kulturarvet. I de tre storstadslänen och bland de aktörer som har deltagit har kontakter etablerats och projekt genomförts i samarbete med lokala utvecklingsavtal inom ramen för storstadssatsningen. Regeringen ser positivt på utvecklingen av kulturmiljöarbetet med det moderna kulturarvet och fokuseringen på olika gruppers kulturarv. Samhällstendenser som bedöms vara av särskild betydelse för kulturmiljöområdet är t.ex. kulturmiljöns integrering i miljöpolitiken, i arbetet med en långsiktigt hållbar utveckling och i kulturarvsarbetets förhållande till ett gränslösare, mångkulturellt samhälle med ett ökat behov av kunskap om det egna kulturarvet. Viktigare resultat med anknytning till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö redovisas även under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Genom ökad direkt samverkan med regionala instanser som länsstyrelser och länsmuseer har RAÄ arbetat med att stärka dessa och andra aktörers kompetens och kapacitet. Sektorsforskningen har utvecklats och förutom den forskning som finansieras av forsknings- och utvecklingsinsatser (FoU) inom kulturmiljöområdet pågår också kunskapsuppbyggande projekt. Fullständiga FoU-program och beskrivningar av pågående projekt ger både sektorns företrädare, olika samhällsplanerare och allmänheten möjlighet att snabbt få del av resultat och information om pågående arbeten. En ökad tillgänglighet och kunskapsspridning nås genom digitala media som kulturmiljövårdens bebyggelseregister på Internet. Vidare har RAÄ samarbetat med universitetsforskningen och även deltagit i ett 40-tal forskningsprojekt inom framför allt det kulturhistoriska och det antikva- risk-tekniska området. Inom ramen för samarbetsprojektet kulturarv har länsstyrelserna, länsmuseerna och RAÄ genomfört seminarier, olika aktiviteter för skolor och andra aktiviteter för ägare, brukare och massmedia. En stor efterfrågan på utbildningar och informationsmaterial gällande kulturmiljövård och pedagogik visar att kulturmiljön ses som en resurs och att kulturmiljöfrågornas ställning stärkts. Allmänhetens intresse för att besöka de fastigheter som RAÄ förvaltar är fortsatt stort och genom denna verksamhet är myndigheten en viktig aktör inom kulturturismen. Dock visar besöksmålen sjunkande siffror jämfört med och för är nedgången dramatisk då besökssiffrorna halverats. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.3 Entrélagda besök vid RAÄ:s fastigheter RAÄ:s avdelning för arkeologiska undersökningar (UV) visar en uppgång i antalet fältarbetstimmar och avdelningen har ökat sina intäkter sedan föregående år. UV redovisar ett ekonomiskt överskott på ca , verksamheten är dock fortsatt känslig för svängningar mellan olika år när det gäller omfattningen av offentliga infrastrukturinvesteringar. De samrådsgrupper för samverkan mellan kulturmiljösektorn och som har inrättats på central och regional nivå innebär en fördjupad dialog och ökad kunskap om och förståelse för olika aspekter i frågor som rör de kyrkliga kulturvärdena. Regeringens bedömning är att de statliga insatserna på kulturmiljöområdet har betydelse för att uppnå ökad förståelse för kulturarvets värde inom olika samhällsområden och möjliggör att vård- och informationsinsatser för kulturarvet når ut i hela landet. hade de centrala museerna ca 5 miljoner besök, vilket är en minskning med knappt 150 000 jämfört med . Även om besöksantalet totalt sett har minskat, har dock vissa museer ökat sina besökssiffror (se tabell 4.4). De centrala museerna har fortsatt arbetet med att öka tillgängligheten till och långsiktigt bevarande av samlingarna samt att nå nya grupper av besökare. Arbetet med samlingarnas långsiktiga bevarande är vid de centrala museerna mycket omfattande, särskilt när det gäller föremålssamlingarna. Stora eftersläpningar förekommer dock fortfarande, och digitaliseringstakten är förhållandevis låg, även om den skiljer sig museerna emellan. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har efter det att museibyggnaden på stängde utvecklat sin verksamhet i flera olika riktningar. Projekt pågår i den tillfälliga lokalen på som verksamhet bedrivs på andra platser i och i övriga delar av landet. Ett exempel på utställningsverksamhet utanför de gängse museiinstitutionerna är Riksutställningars verksamhet. I många fall placeras utställningarna t.ex. i , skolor eller på sjukhus. har under ett par års tid arbetat med elever i med att undersöka närmiljöns arkitektur bl.a. med fokus på tunnelbanans utformning. En hemsida under samlingsrubriken har byggts upp där museets unga webbsatsningar presenteras. När det gäller museernas uppdrag att belysa olika gruppers situation i samhället, har till exempel ställt ett antal kritiska frågor om klass och utsatta gruppers boende i . har genomfört utställningsprojektet i mörkret, som behandlade synskadades situation i samhället. Arbetets museum har i , makt och systerskap visat den svenska kvinnorörelsens historia. Jämte satsningen på ökad säkerhet har med fortsatt att bedriva en uppskattad verksamhet med bredd, mångfald och konstnärlig kvalitet. har genomgått en restaurering och återinvigdes med en utställning tillägnad konstnären . Flera centrala museer har arbetat vidare med att utnyttja informationsteknik för att bl.a. öka tillgängligheten till samlingarna. har förnyat sitt virtuella museum där dagens förbättrade möjligheter till virtual reality och 3D- bild på Internet utnyttjas. Både och har haft en mycket positiv besöksutveckling, vilket bl.a. beror på en utvecklad program- och utställnings verksamhet. För att ge en försmak av det nya som öppnar i har en tillfällig utställningslokal öppnats i anslutning till byggarbetsplatsen. På pågår ett omfattande förnyelsearbete av både lokaler och verksamhet. Hur olika tekniska lösningar och uppfinningar kan få sin tillämpning i vardagslivet kommer till uttryck i Tekniska museets utställningar och pedagogiska verksamhet. Det internationella samarbetet, och särskilt i , märks i många centrala museers verksamhet. Både och driver större projekt där östersjösamarbetet är centralt. De centrala museerna bedriver alla någon form av forsknings- eller utvecklingsverksamhet. Som exempel kan nämnas , ett gemensamt initiativ taget av och med som huvudfinansiär. Ett antal museianställda runt om i landet får i och med inrättandet av forskarskolan möjlighet att forska vidare och disputera i sitt respektive kärnämne, som man arbetar kvar på sin institution på deltid. öppnade den nya verksamheten Byggnadsvård. Verksamheten består av såväl utställningar som seminarieverksamhet och rådgivning i byggnadsvårdsfrågor. har med hjälp av en extern konsultgrupp genomfört en oberoende utvärdering av museets publika verksamhet. Gruppens rapport luppen ligger till grund för en kvalitetshöjande omorganisation av den publika verksamheten. De regionala museerna bedriver en omfattande publik verksamhet och bidrar därigenom till att sprida kunskap om bl.a. regionens kulturarv och samhällsutveckling. I samband med infrastrukturplanering, samhällsplanering samt vård och underhåll av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse är museernas kunskap och kompetens viktig. Ett flertal av de regionala museerna har dessutom genom den särskilda museipedagogiska satsningen kunnat starta nyskapande projekt. Livrustkammaren, och har ytterligare utvecklat sin uppskattade barn- och ungdomsverksamhet samt i ett flertal utställningar belyst det mångkulturella perspektivet i den svenska historien. Livrustkammarens projekt med Borgskolan i med utgångspunkt från från Österland kan nämnas som ett lyckat exempel på hur man kan arbeta med barn- och ungdomsgrupper där många har en annan bakgrund än svensk. Förutom centrala och regionala museer ger staten även stöd till ett antal mindre museiinstitutioner som är stiftelser. omfattande dokumentations-, utställnings- och programverksamhet inom sina respektive områden och bidrar därigenom till att bevara och sprida kunskap om olika delar av vårt kulturarv. har genom anslaget Stöd till ickestatliga kulturlokaler fördelat medel till ett antal angelägna projekt där flera regionala och lokala museer är projektägare. Regeringens bedömning är att de statliga insatserna inom museiområdet har bidragit till att bevara vårt kulturarv. Museerna har genom sin verksamhet förmedlat kunskap om och upplevelser av kulturarvet. Enligt regeringens bedömning har museerna därigenom kunnat bidra till att ge perspektiv på samhällsutvecklingen. Tabell 4.4 Antal besökare vid centrala museerna 1999 2001 Den religiösa mångfalden i vårt samhälle liksom intresset för etiska och existentiella frågor innebär ett ökat intresse av och förväntningar på in- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 satser från trossamfunden. Den verksamhet som trossamfunden driver bidrar till att framför allt fylla de religiösa behoven och till att ge den enskilde en grundläggande identitet samt social och kulturell gemenskap. har trossamfundens insatser i krissituationer uppmärksammats i allt större utsträckning i olika sammanhang. Trossamfunden kan genom sin verksamhet bidra till att öka förståelsen och respekten för olika trosriktningar och är därmed av stor betydelse i integrationsprocessen. Detta understryker vikten av kontakter och samverkan mellan olika trossamfund och också av trossamfundens medverkan inom olika samhällsområden. till trossamfund medverkar i ökad omfattning i olika sammanhang i frågor som rör trossamfund och har fortlöpande kontakter med såväl trossamfunden som andra myndigheter och olika organisationer. Statens stöd till trossamfund bidrar till att skapa förutsättningar för olika samfund att behålla och utveckla ett eget samfundsliv och därmed främjas den religiösa mångfalden. Genom organisationsbidraget, som fördelats till totalt ca 1 100 församlingar runt om i landet, ges de bidragsberättigade samfunden förutsättningar för att kunna bedriva en aktiv verksamhet. Bidragsgivningen till andlig vård inom sjukvården bidrar till att möjliggöra för personer som tillhör andra trossamfund än att få tillgång till andlig vård i samband med exempelvis en sjukhusvistelse. Förutom bidrag till sjukhuskyrkoverksamheten, pågår ett projekt som innebär att bidrag lämnas till imamers besök hos muslimska trosbekännare vid sjukhus. Genom etableringsbidraget stöds bl.a. etablering av samfund och församlingar som huvudsakligen betjänar invandrade trosbekännare på nya platser i landet. Tillgängligheten till gudstjänstlokaler har ökat genom bidrag till bl.a. handikappanpassning. Det antal personer som betjänas av de statsbidragsberättigade samfunden uppgick vid ingången av 2001 till ca 860 000. Flera av myndigheterna som bedriver sektorsforskning ansvarar för långsiktiga forskningsprojekt där frågor om demokrati, värderingar och förhållningssätt i samhället lyfts fram. Dessa övergripande frågor kräver i hög grad ett samar- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 bete mellan universitetsforskning och sektorsforskning. De myndigheter som erhåller bidrag för forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet har alla i olika omfattning ett etablerat nationellt och internationellt samarbete med universitet, högskolor och andra myndigheter. EU:s femte ramprogram har även medfört ökade nationella och internationella kontakter. De myndigheter som får sektorsforskningsmedel har ansvar för att det forsknings- och utvecklingsarbete som behövs för den egna verksamhetens kunskapsförsörjning kommer till genomförande. Myndigheterna har även ett ansvar för att förmedla ny kunskap både till verksamma inom kultursektorn och till allmänheten. bedriver endast i mycket begränsad omfattning en egen forskningsverksamhet. Däremot fördelar rådet bidrag till eller är beställare av kulturpolitiskt relevant forskning. fördelar även medel för forskning och utveckling vid ansvarsmuseerna. har utgångspunkten för forskningsinsatserna bl.a. varit frågeställningar kring insamlandet. fördelning av medel grundar sig på förslag från ansvarsmuseernas forskningsnämnd. genomför ofta sina forskningsprojekt i samverkan med andra myndigheter, universitet och högskolor. har även fortsatt arbetet med att utveckla ämnet arkivkunskap på universitetsnivå. initierar och genomför forskningsverksamhet såväl inom organisationen som genom externt stöd. Tyngdpunkten i forskning ligger dels på att förbättra kulturmiljövårdens kunskapsuppbyggnad inom det kulturhistoriska fältet och dels på det antikvarisk-tekniska området. har samverkat med andra myndigheter och institutioner i en rad olika forskningsprojekt, bl.a. i projekten med kulturvärde och i Kulturarvet som resurs för regional utveckling. bedriver forskningsverksamhet i en rad olika projekt inom bl.a. dialekt-, ortnamns- och personnamnsområden. Institutet samarbetar i första hand med universitet och högskolor, men även med andra typer av institutioner, också internationellt. har samverkan skett med t.ex. . har en särställning bland museerna genom sin omfattande forsk- Museet bedriver grundforskning och tillämpad forskning inom zoologi, botanik, paleontologi och geologi samt i studier av interaktionen mellan människan och naturen/miljön. Verksamheten håller generellt en hög kvalitet och museet kan redovisa ett stort antal publicerade vetenskapliga manuskript m.m. Museet medverkar även i ett stort antal olika vetenskapliga samarbetsprojekt, även internationellt, med universitet och högskolor, andra museer och övriga institutioner. För att ta tillvara kunnande och idéer från hela landet och för att bidra till utveckling och förnyelse inom olika delar av kulturområdet inrättade regeringen sex tidsbegränsade nationella uppdrag. Antalet har sedan utökats till åtta nationella uppdrag inom områdena barn- och ungdomsteater, regional filmverksamhet, ungdomskultur, musik, samtidskonst, museiverksamhet, formgivning och design samt inom barnkulturforskning. Innehavarna av de nationella uppdragen har till övervägande del fullgjort sina uppdrag och regeringen bedömer att de nationella uppdragen på ett betydelsefullt sätt medverkar till att de nationella kulturpolitiska målen uppfylls. I sammanhanget är det dock viktigt att betona att institutioner eller verksamheter som får nationella uppdrag förutsätts, genom det medelstillskott som följer uppdraget, få ökade möjligheter att bidra till utveckling och förnyelse inom sitt område och att avsikten inte är att det nationella uppdraget och medelstillskottet skall avse den ordinarie verksamheten. Behovet av att inrätta ett nationellt uppdrag inom området samtida dans tydliggjordes under den hearing som genomförde om den professionella dansen i hela landet. Regeringen har även tidigare av uppmärksammats på detta behov och föreslår i denna budgetproposition att ett nytt tidsbegränsat nationellt uppdrag inom området samtida dans skall inrättas . Länskonstnärernas arbete består i att sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur. har bidrag utgått till 31 länskonstnärer. Systemet med länskonstnärer infördes och har redan utvecklats till en omfattande, strategisk, struktur- och nätverksbyggande verksamhet. Regeringen bedömer att verksamheten fyller sitt syfte. Särskilt kan nämnas den tillgång länskonstnärerna är för skolans och respektive konstområdes aktörer för att skapa fler möjligheter för barn och ungdomar att möta ett professionellt kulturliv och utveckla sitt eget skapande. Regeringen ser positivt på det samarbete mellan och Stiftelsen som startat där gränsöverskridande möten ägt rum för kompetensutveckling och erfarenhetsutbyte mellan film-, konst- och danskonsulenterna.