prop · GQ03101 · 2003-04-03 00:00:00 — Regeringens skrivelse2002/03:101Årsredovisning för staten 2002Regeringens skrivelse2002/03:101Årsredovisning för staten 2002Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.Stockholm den 3 april 2003Göran PerssonBosse ()Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet istaten . Skrivelsen omfattar uppföljning av de budgetpolitiskamålen, resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutligautfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag . Vidare lämnas en redogörelse för statliga garantier, avgifter till och bidrag från EU, denstatliga sektorns tillgångar, skulder och kapital samt utvecklingen av statligproduktion. iakttagelser i rapporter fråneffektivitetsrevisionen redovisas och kommenteras i skrivelsen.Myndigheter som har fått revisionsberättelse med invändning omnämns och skälenför invändningarna anges. Vidare lämnas en redogörelse för den Europeiskarevisionsrättens granskning av EU-medel.Innehållsförteckning1 Sammanfattning 151.1 Skrivelsens innehåll 151.2 Sammanfattning av det ekonomiska utfallet m.m. 151.3 Kvalitetsbedömning av årsredovisningen för staten 182 Uppföljning av de budgetpolitiska målen 232.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande 232.2 Utgiftstaket för staten 243 resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys 293.1 Omfattning och avgränsning 293.2 Konsoliderad resultaträkning 303.2.1 Intäkter 313.2.2 Kostnader 313.3 Konsoliderad balansräkning 323.3.1 Nettoförmögenheten 343.3.2 Statsskuldens förändring 343.3.3 Övriga förändringar i balansräkningen 353.4 Finansieringsanalys 353.4.1 Statens verksamhet 363.4.2 Investeringar 363.4.3 Utlåning 373.4.4 Finansiella aktiviteter 373.4.5 Statens upplåning 373.5 Femårsöversikt 373.5.1 Sammanställning av vissa nyckeluppgifter 373.5.2 Transfereringar 423.6 Statsskulden 483.6.1 Lånebehovet och statsskuldens utveckling 483.6.2 Statsskuldens sammansättning 493.6.3 Statsskuldens kostnader 504 Statsbudgetens utfall 554.1 Statsbudgetens saldo 2002 554.2 Statsbudgetens inkomster 574.2.1 Makroekonomisk utveckling 604.2.2 Redovisning av skatter 614.2.3 Övriga inkomster 684.3 Statsbudgetens utgifter 734.3.1 Utgiftsområde 1 814.3.2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 824.3.3 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 824.3.4 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet 834.3.5 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 834.3.6 Utgiftsområde 6 Totalförsvar 834.3.7 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 844.3.8 Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar 864.3.9 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 864.3.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom ochhandikapp 874.3.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 874.3.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 884.3.13 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad 884.3.14 Utgiftsområde 14 Arbetsliv 894.3.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd 894.3.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 894.3.17 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 904.3.18 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande904.3.19 Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling 914.3.20 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 914.3.21 Utgiftsområde 21 Energi 924.3.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 924.3.23 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar 934.3.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv 934.3.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 944.3.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 944.3.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 964.3.28 Minskning av anslagsbehållningar 964.3.29 nettoutlåning 974.3.30 Kassamässig korrigering 984.3.31 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 1005 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten 1035.1 Olika avgränsningar av staten 1035.2 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten 1035.3 Härledning av statsbudgetens saldo från resultaträkningen 1056 Statliga garantier 1116.1 Statens garantiportfölj 1116.2 Avgifter, statliga subventioner, infrianden och återvinningar 1156.3 Kontobehållningar och regressfordringar 1166.4 Portföljens riskprofil 1167 Avgifter till och bidrag från EU 1217.1 Systemet för egna medel och avgift till EU:s budget 1217.2 Avgiften till och återflöde från EU-budgeten 1227.3 Anslag finansierade med EU-medel 1248 Sammanställning av den statliga sektorn 1298.1 Den statliga sektorns förmögenhet 1298.2 AP-fonderna och 1318.3 Statliga bolag, banker och finansinstitut Utveckling av statlig produktion 1379.1 Den statliga produktionen 1379.2 Produktionens delar 1389.3 Utvecklingen inom olika verksamhetsområden 13910 iakttagelser 14710.1 Effektivitetsrevisionens iakttagelser 14710.2 Revisionsberättelser med invändning 15811 Revision av EU-medel 16311.1 Revisionsrätten 16311.2 Utgångspunkter för agerande avseende revisionsrättensiakttagelser 16411.3 Revisionsrättens iakttagelser 164Bilagor:Bilaga 1 OrdlistaBilaga 2 Redovisningsprinciper för de konsoliderade balans- ochresultaträkningarna samt finansieringsanalysenBilaga 3 NoterBilaga 4 Statliga myndigheter m.m.Bilaga 5 Statliga bolag, banker och finansieringsinstitutBilaga 6 Specifikation av statsbudgetens inkomsterBilaga 7 Specifikation av statsbudgetens utgifterBilaga 8 Månadsfördelade inkomsterBilaga 9 Månadsfördelade utgifterTabellförteckning1.1 Nyckeltal för det ekonomiska utfallet och 2002 162.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande 232.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande 242.3 Utgiftstak för staten 242.4 Takbegränsade utgifter 253.1 Konsoliderad resultaträkning 303.2 Konsoliderad balansräkning 333.3 Finansieringsanalys 363.4 Materiella investeringar 373.5 Nyckeluppgifter 373.6 Antal anställda 1998-2002 fördelade på män respektive kvinnor 403.7 Antal anställda 1998-2002 fördelade på åldersgrupper 413.8 Antal anställda 1998-2002 fördelade på sektorer 413.9 Transfereringar - Lämnade bidrag 423.10 Socialförsäkring 423.11 Personer som erhöll sjukpenning 1998-2002 433.12 Ersatta sjukdagar 1998-2002 433.13 Föräldrapenning 1996-2002 433.14 Övriga transfereringar 453.15 Transfereringar - studiestöd/avskrivningar av lånefordringar 463.16 Utbetalda vuxenstudiebidrag och studielån - 2002 463.17 Studerande med vuxenstudiestöd 473.18 Utbetalade studiemedel 473.19 Studerande med studiemedel 473.20 Statliga myndigheters innehav i svenska statspapper vid utgången av 2002483.21 Statsskuldens utveckling och sammansättning 493.22 Nominella lån i svenska kronor 493.23 Valutaskulden inkl. värdet av derivatportfölj 503.24 Statsskuldens kostnader 514.1 Statsbudgetens saldo 2002 samt justering för större engångseffekter 554.2 Statsbudgetens utfall 564.3 Differens statsbudgetens utfall och 2002 564.4 Förändringar i periodiserade skatter m.m. 2002, jämfört med , avändrade regler på inkomstsidan 574.5 Statsbudgetens inkomster 584.6 Offentliga sektorns och statens periodiserade skatter samt statsbudgetensinkomster 594.7 Skillnaden mellan skatterna i resultaträkningen och på statsbudgeten604.8 Makroekonomiska förutsättningar vid olika prognostillfällen 604.9 Hushållens periodiserade skatter 624.10 Inkomsttiteln inkomstskatt 634.11 Företagens periodiserade skatter 634.12 Inkomsttiteln inkomstskatt 644.13 Periodiserade socialavgifter, särskild löneskatt och allmän pensionsavgift654.14 Inkomsthuvudgruppen Socialavgifter och allmän pensionsavgift 654.15 Periodiserade skatter på egendom 654.16 Inkomsthuvudgruppen Skatt på egendom 664.17 Övriga inkomster, sammanfattning 684.18 Inkomster av statens verksamhet, översikt 684.19 Rörelseöverskott 694.20 Ränteinkomster 694.21 Aktieutdelning 704.22 Inkomster av försåld egendom 714.23 Återbetalning av lån 714.24 Kalkylmässiga inkomster 714.25 Statliga pensionsavgifter 714.26 Bidrag m.m. från EU 724.27 Makroekonomiska förutsättningar för utgifterna 734.28 Skillnaden mellan utfall och beräknade utgifter i statsbudgeten 2002734.29 Statsbudgetens utgifter 744.30 Indragningar 2002 754.31 Medgivna överskridanden 764.32 Statsbudgetens utgifter fördelade på politikområden 774.33 Realekonomisk fördelning av statsbudgeten 794.34 UO 1 824.35 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 824.36 UO 3 Skatt, tull och exekution 824.37 UO 4 Rättsväsendet 834.38 UO 5 Internationell samverkan 834.39 UO 6 Totalförsvar 844.40 UO 7 Internationellt bistånd 844.41 Utfallet för biståndet 1997-2002 854.42 UO 8 Invandrare och flyktingar 864.43 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 864.44 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 874.45 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 874.46 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 884.47 UO 13 Arbetsmarknad 884.48 UO 14 Arbetsliv 894.49 UO 15 Studiestöd 894.50 UO 16 Utbildning och universitetsforskning 894.51 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 904.52 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 904.53 UO 19 Regional utjämning och utveckling 914.54 UO 20 Allmän miljö- och naturvård 924.55 UO 21 Energi 924.56 UO 22 Kommunikationer 924.57 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 934.58 UO 24 Näringsliv 934.59 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner 944.60 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 944.61 Räntor på statsskulden 954.62 Räntor och valutakurser årsgenomsnitt 954.63 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 964.64 Minskning av anslagsbehållningar 2002 964.65 Specifikation av anslag med anslagsbehållning över 1 000 miljoner kronor974.66 nettoutlåning 974.67 Kassamässig korrigering 994.68 Ålderspensionssystemet 1005.1 Jämförelse mellan resultaträkningen och statsbudgeten 1045.2 Samband mellan några väsentliga saldomått i årsredovisningen för staten1066.1 Sammanställning över statliga garantiåtaganden och utfästelser 1116.2 Avgifter och statliga subventioner, infrianden samt återvinningar 1156.3 Kontobehållningar (inklusive depositioner), placeringstillgångar ochregressfordringar 1167.1 Avgifter till och bidrag från EU 1237.2 Anslag finansierade med EU-medel 1248.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder 1308.2 Elimineringar avseende myndigheternas aktieinnehav (andelar i dotter- ochintresseföretag) 1318.3 Eliminering avseende AP-fondernas och innehav av statspappersamt PPM:s tillgångar och skulder gentemot 1318.4 AP-fondernas tillgångar och skulder 2002 (marknadsvärde) 1329.1 Statens arbetsuppgifter 1389.2 Produktionen inom statens olika verksamhetsområden 139Diagramförteckning3.1 Statens intäkter 2002 fördelade på typ av intäkt 313.2 Statens kostnader 2002 fördelade på typ av kostnad 313.3 Statens intäkter 1998-2002 383.4 Statens kostnader 1998-2002 383.5 Statens över-/underskott 1998-2002 393.6 Nettoförmögenheten och statsskulden 393.7 Statens egen verksamhet 393.8 Transfereringar 1998-2002 423.9 Socialförsäkring 1998-2002 423.10 Arbetsmarknad 1998-2002 443.11 Bistånd och invandring 1998-2002 444.1 Statsbudgetens faktiska och underliggande saldo 1990-2002 574.2 Mervärdesskatt uppdelad efter användning 664.3 Hushållens konsumtionsutgifter uppdelade i varugrupper 664. 4 Utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden , realekonomisktfördelade 804. 5 Statsbudgetens transfereringar per mottagargrupp 2002 806.1 Utvecklingen av åtagandena 1126.2 Utvecklingen av avgifter, infrianden och återvinningar 1998-2002 (exklusiveinsättningsgarantin) 1169.1 Tillväxten i staten och BNP 1990-2002, volymförändringar 1379.2 Produktionen av statliga tjänster fördelade på verksamhetsområden ,procent 1389.3 Produktion inom försvaret 1993-2002, volymförändringar 1399.4 Produktion, förbrukning och löner i försvaret 1993-2002, volym-förändringar 1409.5 Produktion av statliga utbildningstjänster och forskning 1993-2002,volymförändringar 1409.6 Produktion av statliga näringslivstjänster 1993-2002, volymförändringar1419.7 Produktion av samhällsskydd och rättskipningstjänster 1993-2002,volymförändringar 1419.8 Produktion av allmänna statliga förvaltningstjänster 1993-2001,volymförändringar 1429.9 Produktion av tjänster vid , skattemyndigheter,länsstyrelser och övriga allmänna statliga förvaltningstjänster 1993-2002,volymförändringar 1429.10 Produktion av vård, sociala trygghetstjänster och omsorg 1993-2002,volymförändringar 1431Sammanfattning1 Sammanfattning1.1 Skrivelsens innehållEnligt lag (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen ,senast efter budgetårets utgång, lämna en årsredovisning för statentill . Efter önskemål från lämnas årsredovisningen ianslutning till den ekonomiska vårpropositionen.Årsredovisningen skall innehålla resultaträkning, balansräkning ochfinansieringsanalys. Den skall även innehålla det slutliga utfallet påstatsbudgetens inkomsttitlar och anslag.Skrivelsen Årsredovisningen för staten 2002 syftar till att ge en samlad bild av hur statens finansiella resultat och ekonomiska ställning har utvecklats underdet gångna året. Kvalitetssäkring sker främst genom som haransvar för att granska underlagen dels till den konsoliderade redovisningen iresultat- och balansräkningarna, dels till statsbudgetens utfall.Utöver den redovisning som följer av budgetlagens krav redovisas flera aspekterav det ekonomiska utfallet, bl.a. den statliga sektorns samlade tillgångar ochskulder.I skrivelsen redovisas även iakttagelser under det gångnaåret samt en redogörelse för revisionen av EU-medel.De konsoliderade redovisningarna i årsredovisningen omfattar myndigheterna,inklusive affärsverken, under och regeringen med undantag förRiksbanken, AP-fonderna och . Dessutom ingår deallmänna försäkringskassorna och de fonder som redovisas av myndigheter,inklusive och Allmänna arvsfonden. Redovisningen omfattarall verksamhet i de ingående organisationerna oavsett finansiering.Resultaträkningen ger underlag för bedömning av statens samladeresursförbrukning. Värdet av statens tillgångar och skulder redovisas ibalansräkningen. Finansieringsanalysen visar statens betalningsflöden. Iskrivelsen jämförs utfallet med utfallet . På några områdengörs även analyser av utvecklingen den senaste femårsperioden där även visskönsuppdelad statistik redovisas.Statsbudgeten omfattar inkomster och utgifter som påverkar statens lånebehov.För att statsbudgetens saldo skall överensstämma med statens lånebehov redovisas även nettoutlåning och en kassamässig korrigering påstatsbudgeten. I skrivelsen jämförs och kommenteras statsbudgetens utfall för2002 med de budgeterade inkomsterna och utgifterna på statsbudgeten.En närmare beskrivning av olika principer och avgränsningar av staten återfinnsi kapitel 5 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten m.m.1.2 Sammanfattning av det ekonomiska utfallet m.m.Den övervägande bild som årsredovisningen för staten 2002 visar är att statensekonomiska ställning är stabil.Utgifterna understeg det av beslutade taket för statensutgifter. Statsbudgeten är i balans och utfallet uppvisar endast mindreskillnader i förhållande till beräknade inkomster och totalt anvisade medel förstatens utgifter. Statsskulden har minskat för fjärde året i rad.Några större enskilda faktorer som påverkat utfallet på såväl statsbudgeten somstatens resultat- och balansräkningar jämfört med föregående är bl.a. attskattesänkningar på totalt ca genomfördes . En stor delav skattesänkningarna avser det tredje steget av den inkomstskattereform sominleddes inkomståret 2000.Jämfört med 2001 ökar de statliga utgifterna med ca tillföljd av nya reformer. Om hänsyn tas till finansiering av reformerna uppgårutgiftsökningen netto till följd av beslut till ca . Blandstörre utgiftsreformer som genomfördes kan nämnas maxtaxan inombarnomsorgen och ökade resurser till skola och högskola samt hälso- ochsjukvård.Den försämrade konjunkturen påverkar de ekonomiska resultatmåtten för staten ivarierande utsträckning. En lägre BNP-tillväxt än tidigare beräknat har bl.a. fått genomslag på statens finansiella sparande.Övriga större förändringar redovisas i sammanfattningen nedan. I följande tabell redovisas några nyckeltal avseende det ekonomiska utfallet och 2002.Tabell 1.1 Nyckeltal för det ekonomiska utfallet och 2002Utfall2001MdkrProcentav BNP1)Utfall2002MdkrProcent av BNP2)Den offentliga sektorns finansiella sparande1034,6 %251,1 %Statsbudgetens saldo391,7 %10,0 %Utgiftstak79134,9 %81234,7 %Takbegränsadeutgifter78634,7 %81234,7 %Statens nettoförmögenhet-81435,9 %-79133,8 %Statsskuld1 15450,9 %1 12147,9 %Årets överskott i resultaträkningen532,3 %210,9 %Garantiförbindelser75033,1 %69329,6 %EU-avgiften231,0 %210,9 %Nettoflöde från statsbudgeten till EU150,6 %110,5 %1) Rev. BNP uppgår till 2 (löpande priser).2) Prel. BNP uppgår till 2 (löpande priser). Budgetpolitiska målDen offentliga sektorns finansiella sparande skall uppgå till avbruttonationalproduktion (BNP) i genomsnitt över en konjunkturcykel. För 2002har fastställt målet för det finansiella sparandet till avBNP. Om tillväxten av konjunkturmässiga skäl väsentligen avviker från den somprognostiserades i budgetpropositionen skulle en motsvarande avvikelsefrån överskottsmålet accepteras. Utfallet blev preliminärt 1,1 procentav BNP eller . Även om avvikelsen i ekonomisk tillväxt ärrelativt måttlig, så gör den allmänna konjunkturutvecklingen och den osäkerhetsom rådde , att avvikelsen i finansiellt sparande är förenlig med detav beslutade överskottsmålet . Avvikelsen från bedömningen avöverskottet i budgetpropositionen förklaras framför allt av högrekommunal konsumtion.De takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgiftstak för staten.För 2002 har fastställt utgiftstaket till 812 miljarder kronor.Utfallet för de takbegränsade utgifterna blev , vilketinnebär en marginal till utgiftstaket på . Statens resultat- och balansräkningarÅrets överskott, dvs. skillnaden mellan intäkter och kostnader iresultaträkningen, uppgår till , vilket är enminskning med jämfört med . Statens totala intäkter,inklusive finansiella intäkter och resultat från andelar i dotter- ochintresseföretag, uppgick till , vilket är en minskning mednärmare jämfört med . De största förändringarna påintäktssidan kan hänföras till lägre skatteintäkter m.m., vilka utgör totalt av de totala intäkterna exklusive finansiella intäkter (). har de finansiella intäkterna, huvudsakligen i form avorealiserade valutavinster, ökat till följd av att kronan stärkts jämfört med de valutor lånen är anskaffade i.Statens totala kostnader, inklusive finansiella kostnader, uppgick till 955miljarder kronor . Det är en ökning med jämfört med2001. Kostnaderna för transfereringar, som utgör av de totalakostnaderna (), har ökat med sammanlagt 15 miljarder kronor.Det beror främst på att kostnaderna har ökat för ålderspensioner (8 miljarderkronor) samt för sjukpenning och förtidspension (vardera).Kostnaderna för de statliga myndigheternas verksamhet har ökat med närmare 16miljarder kronor jämfört med . De främsta skälen är högre personalkostnadertill följd av dels ökade pensionsavsättningar, dels ökade lönekostnader. Vidarehar kostnaderna för avskrivningar och nedskrivningar av anläggningstillgångarökat jämfört med . har kostnaderna för förvaltningen avstatsskulden minskat med 10 miljarder kronor.Statens balansräkning visar att nettoförmögenheten, dvs. skillnaden mellantillgångarnas och skuldernas bokförda värde (motsvarande eget kapital), var -vid utgången av 2002. Den negativa nettoförmögenheten hardärmed förbättrats med (2,) jämfört med dånettoförmögenheten uppgick till -. Den huvudsakliga orsakentill förbättringen är resultaträkningens överskott på 21 miljarder kronor.Statsskulden har minskat med och uppgick vid utgången av2002 till . Den inhemska skulden har minskat med 8miljarder kronor medan de utländska lånen har minskat med 25 miljarder kronor.Den senare förändringen beror främst på orealiserade valutavinster till följd av att kronan har stärkts . Statsbudgetens utfallStatsbudgetens saldo uppgick till , vilket är 17,7miljarder kronor lägre än budgeterat. Ett positivt saldo innebär att staten harmöjlighet att amortera på statsskulden. Utfallet på statsbudgeten påverkas avett flertal faktorer såsom förändringar av makroekonomiska förutsättningar,beteendeförändringar etc. samt ekonomiska konsekvenser av beslut.Statsbudgetens utfall påverkas av engångseffekter. De största är denextraordinära utdelningen från på och SveaskogAB:s återbetalning av ett lån på . Justerat för dessa bådeengångseffekter blev statsbudgetens saldo -31 miljarder kronor.Statsbudgetens inkomster uppgick till 2002, vilket är mindre än beräknat i den ursprungliga statsbudgeten.Inkomsterna från försäljning av statlig egendom blev ca 15 miljarder kronorlägre än budgeterat medan skatteinkomsterna blev ca högre,främst på grund av högre skatter på löneinkomster än tidigare beräknat.Statsbudgetens utgifter m.m. uppgick till 2002, vilket är15 miljarder kronor mer än vad som anvisades i den ursprungliga statsbudgeten.Jämfört med statsbudgeten inklusive tilläggsbudget blev utfallet för utgifterm.m. Utgifterna för utgiftsområdena exklusivestatsskuldräntor m.m. blev ca högre än budgeterat. Avvikelsen förklaras bl.a. av ökade utgifter inom utgiftsområdet Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikapp (4,), högre utgifter förutjämningsbidraget till kommunerna, samt högre utgifter för arealersättning pågrund av tidigareläggning av utbetalning från 2003 till 2002.Den kassamässiga korrigeringen blev lägre än beräknat ochRiksgäldskontorets nettoutlåning högre än beräknat istatsbudgeten. Det beror främst på förändringar i Riksgäldskontoretsnettoutlåning som påverkats av att Kärnavfallsfonden, själva får placeratillgångar i statsobligationer. Statliga garantierStatens totala garantiåtaganden uppgick till 2002, vilketär en minskning med () jämfört med . exkluderas uppgick statens åtaganden till 264miljarder kronor, vilket är en minskning med jämfört med2001. Den största enskilda orsaken till förändringen är attflygförsäkringsgarantierna upphörde . Dessa uppgick till 42miljarder kronor vid utgången av 2001. Därutöver har redovisadekapitaltäckningsgarantier minskat från till tillföljd av att kapitaltäckningsgarantin till ersatts med en begränsad garanti på . Ytterligare en väsentlig förklaring till förändringenmellan 2001 och 2002 är att exportgarantierna har minskat med 13 miljarderkronor beroende på den svaga världskonjunkturen och den svåra ekonomiskasituationen för många telekomoperatörer.Utgifterna till följd av infriade garantier, dvs. skadeersättningar, uppgicktill ca 2002, vilket är detsamma som . Avgifter till och bidrag från EUEU-avgiften uppgick till 2002, vilket är en minskning med2,(11,) jämfört med 2001.Förändringen förklaras bl.a. av att finansieringsansvar förStorbritanniens budgetreduktion minskade . Dessutom fördesett överskott över års till EU-budget, vilket minskade densvenska EU-avgiften.Bidragen från EU uppgick till ca , vilket är en ökning medca (9,) jämfört med . Nettoflödet frånstatsbudgeten till EU uppgick därmed till jämfört med 2001. Den statliga sektornSammanställningen över den statliga sektorns samlade tillgångar och skulderinnefattar utöver myndigheter under regering och riksdag ävenPremiepensionsmyndigheten (PPM), AP-fonderna och . Vidare ingårstatliga bolag, banker och finansinstitut där statens ägarandel uppgår tillminst 20 procent.Den statliga sektorns samlade nettoförmögenhet (motsvarande eget kapital) uppgår efter elimineringar av interna mellanhavanden till -. Dennegativa nettoförmögenheten har därmed försämrats med 71 miljarder kronorjämfört med då den uppgick till -. Den störstaförändringen rör AP-fonderna, vars tillgångar har minskat med 79 miljarderkronor till följd av att placeringar i aktier har minskat i värde. Överskottet i statens resultaträkning på har påverkat den statligasektorns nettoförmögenhet i motsatt inriktning.Totalt finns ett sextiotal företag där staten äger avaktierna. Det egna kapitalet hos statliga bolag, banker och finansinstitutuppgår till , vilket är högre jämförtmed 2001.