prop · GQ03137 · 2003-06-11 00:00:00 — Allt för lite har enligt RRV:s bedömning gjorts för att förenkla regeltillämpningen och underlätta den praktiska handläggningen och kontrollen inom välfärdssystemen. Ständiga ingrepp i regelsystemen har dessutom gjort administrationen krånglig och dyr samt försvårat kontrollen. Därtill kommer att stora, ökade, ärendevolymer måste avverkas som kraven ökat på kvalitet och snabbhet i handläggningen. RRV konstaterar att det inte finns några tecken på att felen i regeltillämpningen har minskat eller att kunskapen om fuskets omfattning har ökat. De problem med fel och fusk som RRV påtalat i den tidigare studien kvarstår, trots att en rad åtgärder hade vidtagits. Mot denna bakgrund lämnar RRV såväl ett antal generella förslag t.ex. övergripande översyner av välfärdssystemens regelverk som ett antal förslag med bäring på de enskilda systemen. (19,), som genomfördes perioden 19972002, har bedrivits gemensamt av Arbetsmarknads styrelsen (AMS), (), Riksförsäkrings verket (RFV) och Arbetslöshetskassornas (). Projektets syfte var initialt att skapa system för att i efterhand upptäcka utbetalda oförenliga bidrag och ersättningar. Det konstaterades dock tidigt att det var bättre att finna system och rutiner för att förhindra att beslut om oförenliga bidrag och ersättningar alls fattades. Syftet formulerades därför om till att avse att utveckla system, metoder och rutiner för att förbättra underlaget för beslut om skilda stöd och ersättningar samt att förhindra oförenliga utbetalningar från två eller flera ersättningssystem. I en första etapp, avslutad , kartlades berörda regelverk. Projektets andra etapp innefattade utveckling och implementering av tekniska lösningar. I förberedelserna för den andra etappen konstaterades att dåvarande lagstiftning inte gav utrymme för att ge de medverkande myndigheterna direktåtkomst till övrigas register. I en gemensam Skr. 2002/03:137 skrivelse från de fyra samverkande parterna aktualiserades behovet av att se över berörd lagstiftning. Regeringen tillsatte en utredning vars betänkande (SOU 2000:97) låg till grund för regeringens förslag till lagändringar i propositionen Ökat informationsutbyte mellan arbetslöshetsförsäkringen, socialförsäkringen och studiestödet (prop. 2000/01:129). antog regeringens förslag (bet. 2001/02:KU03, rskr. 2001/02:18). Beslutade lagändringar, som av regeringen senare kompletterades med ändringar i ett antal förordningar, trädde i kraft . för slutrapportens överlämnande fanns befintliga och uppbyggda system för informationsöverföring i drift. Däremot fanns inget färdigt system för informationsutbyte genom direktåtkomst mellan de i projektet samverkande parterna. CSN hade sin applikation färdig för testverksamhet. Arbetslöshetskassornas samorganisation beräknades visavi CSN kunna ha ett system färdigt för test /2003. SO och RFV beräknade vara färdiga med förberedande utredningsarbete /2003 för att utföra erforderligt programmeringsarbete och ha ett system färdigt för driftssättning senaste . Något behov av direktåtkomst till information hos AMS bedömdes inte föreligga . Projektet beräknar de årliga besparingarna av administrationskost naderna till följd av snabbare handläggning till . Projektet (5,), som genomfördes perioden 19982000, har bedrivits av , sedermera . Projektet har syftat till att få en uppfattning om på vilket sätt och i vilken omfattning utländska medborgare på ett oriktigt sätt får tillstånd och bidrag från myndigheter i . En undersökning om undantag för asylsökande från skyldigheten att ha arbetstillstånd visar på en rad brister i rutiner samt att regelverket inte efterlevs. Av den av projektet avlämnade slutrapporten framgår att få av de asylsökande som uppbär lön anmäler sina inkomster till . Vidare konstateras att verket felaktigt betalar ut bistånd. Projektet genomfördes i samarbete med polisens tre utlänningsrotlar, passkontrollen på , och socialförvaltningarna i . I slutrapporten konstateras att en god myndighetssamverkan är nödvändig för att åstadkomma en bättre myndighetsutövning. Projektet lämnar även ett antal förslag till regelförändringar: -För att underlätta för att återkalla uppehållstillstånd enligt 2 kap. 12 § utlänningslagen (1989:529) för personer som är bosatta i landet föreslås att förs upp på den lista av myndigheter som omfattas av förordning (1980:995) om skyldighet för de allmänna Skr. 2002/03:137 försäkringskassorna att lämna uppgifter till andra myndigheter. -För att förhindra att asylsökande avsiktligt eller oavsiktligt får bidrag enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. när de har någon annan inkomst föreslås att 4 kap. 3a § utlänningsförordningen (1989:547) ändras så att den asylsökande kan ges undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd asylansökan prövas först efter att ha visat upp ett anställningserbjudande. Vidare menar projektet att ett verkningsfullt sätt att stävja missbruk av rätten till uppehållstillstånd för anhöriga är att begära fingeravtryck för personer som inte kan styrka sin identitet vid ansökan. Detta förslag bör dock utredas ytterligare, enligt projektet. /har även genomfört projektet bosättning (projekt 2:12) (4,), som genomfördes perioden 19982002. Syftet med projektet har varit att kartlägga och utreda personer som har permanent uppehållstillstånd PUT i , men vars bosättning i landet eventuellt har upphört. Inledningsvis gjordes en genomgång av verkets egna register, vilket resulterade i att ca 5 000 tillstånd återkallades och att felaktigheter i ca 1 000 fall rättades i verkets register. Det konstateras att det i väldigt många fall redan finns information om att personen utvandrat. Enligt 7 § folkbokföringsförordningen (1991:479) har i princip samtliga myndigheter i en skyldighet att meddela folkbokföringen när de stöter på en adress som avviker från folkbokföringsadressen. Efterlevnaden av denna paragraf bland myndigheterna, däribland , är inte särskilt stor. I och med ändringarna i utlänningslagen per blev besluten om återkallande av PUT möjliga att överklaga. Då det vanligtvis är oklart var personen, vars PUT återkallats, befinner sig vinner besluten inte laga kraft. För att komma tillrätta med detta införde verket fr.o.m. kungörelsedelgivning av besluten. Inom en sammanlagd tid av 18 månader räknar projektet med att alla gamla beslut skall vara delgivna via kungörelsedelgivning. I de fall hade tillgång till en adress i utlandet användes svenska utlandsmyndigheter för delgivning av beslut. Då kvaliteten på dessa delgivningar varierar kraftigt har verket valt att sända huvuddelen av besluten direkt till personerna i utlandet med mottagningsbevis. I 2 kap. 12 § utlänninglagen (1989:529) anges att ett permanent uppehållstillstånd skall återkallas när en utlännings bosättning i upphör. Projektet konstaterar att i de flesta fall är det inga problem att konstatera att personen har utvandrat och inte har några planer på att återvända. Projektet påpekar dock att som samhället uppmuntrar internationellt utbyte så motverkar gällande lagstiftning ett Projektet ansåg detta motsägelsefullt. Även om Skr. 2002/03:137 information utgår om att personen i normalfallet kommer att få tillbaka sitt tillstånd upplevs återkallandet som psykologiskt störande. Projektet menar att en ändring från skall till bör i lagtexten skulle förenkla handläggningen. Avslutningsvis konstateras att i bland har svårt att få information från vissa försäkringskassor och arbetsförmedlingar vad gäller deras kännedom om personens vistelseland. Berörda organ har hänvisat till gällande sekretesslagstiftning. Projektet föreslår därför att det görs ett tillägg i dels förordningen (1980:995) om skyldighet för de allmänna försäkringskassorna att lämna ut uppgifter till andra myndigheter, dels i den lagstiftning som reglerar arbetsförmedlingarnas verksamhet så att dessa myndigheter kan lämna ut uppgifter till verket (se även redovisning av projekt ovan). projekt 3,), som genomfördes perioden 20002002, har primärt syftat till att kartlägga ärenden som berör personer som väljer att avvika i syfte att undanhålla sig ett avvisningsbeslut. Projektet har i huvudsak bedrivits perioden maj 2001april 2002. Alla aktuella ärenden under den aktuella projekttiden har sammanställts statistiskt. Parallellt har försök gjorts att skapa en aktiv dialog med alla som på ett eller annat sätt kom i kontakt med asyl-/tillståndssökande som valt att avvika. Detta har gjorts såväl inom och med andra myndigheter som med s.k. frivilligorganisationer. Den valda arbetsmetoden innebar att avvikarnas ärenden bevakades som projektet genomfördes. Det ger möjlighet att kartlägga de avvikandes bakgrund, nätverk i samt att granska handläggningsprocessens påverkan på i vilken omfattning personer avviker. Vidare genomfördes besök av interna och externa intressenter som på ett eller annat sätt kom i kontakt med personer som avvikit. Syftet i denna del var att genom intressenternas samlade erfarenheter identifiera olika faktorer som kan påverka sökanden till att avvika. Femton länder valdes ut i vilka avvikelsetendenserna var högre än genomsnittet. Personerna delades in i två huvudgrupper. Den ena gruppen var personer från traditionella asyl-/tillståndssökarländer, medan den andra gruppen avsåg personer från relativt nya asyl- /tillståndssökarländer. Projektet tog fasta på avvikelsebeteendet i de olika grupperna. Vissa likheter och skillnader konstateras vid en jämförelse mellan grupperna. Undersökningen visar att beslutet att avvika till stor del är kopplat till individens egna intentioner baserat på om han eller hon har för avsikt att stanna i eller söka sig vidare till ett annat land. Studien visar därtill på ett antal viktiga faktorer som påverkar den asyl- /tillståndssökande på ett eller annat sätt, t.ex. tid, arbetssätt och brister vad avser tydlighet respektive dialog med andra berörda parter. Styrning och kontroll av samverkansprojekt () projekt kontroll av samverkansprojekt (2,) genomfördes perioden 2002. Syftet med granskningen var främst att analysera vilken roll länsstyrelser, länsarbetsnämnder () samt universitet och högskolor har vid genomförandet av tillväxtavtalen. Granskningen visar att det finns stora åsiktsskillnader om nyttan med tillväxtavtalen såväl inom myndighetsområdena som mellan myndigheterna i de enskilda länen. Mindre än en tredjedel av de projekt och åtgärder som genomförts bedöms som nya och genererade ur tillväxtavtalen. Jämfört med de andra regionala myndigheterna har länsstyrelserna haft förhållandevis tydliga mål för sina insatser i tillväxtavtalsarbetet och är även den aktör som uppvisar det bredaste engagemanget. utgör den största finansiären i avtalen och står för närmare hälften av den statliga finansieringen. Deras insatser i tillväxtavtalen präglas i hög grad av de sedvanliga individinriktade arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Denna inriktning förklarar i sin tur varför gjort mer negativa bedömningar av avtalens möjligheter att påverka de tillväxtinriktade insatserna än vad de övriga myndigheterna gjort. I det ursprungliga erbjudandet från regeringen till länens aktörer om att delta i tillväxtavtalen ingick inte lärosätena. RRV konstaterar emellertid att universitet och högskolor har valt att engagera sig, vilka dessutom kommit att bli viktiga aktörer. RRV föreslår att regeringen i riktlinjerna för de regionala tillväxtprogrammen ställer tydliga krav på att programmens prioriteringar skall vara motiverade utifrån näringslivets tillväxtförutsättningar. RRV föreslår vidare att regeringen klargör förutsättningarna för LAN:s och universitetens och högskolornas deltagande i programarbetet. När det gäller regionala kompetensråd föreslås att de slås samman med de regionala partnerskapen. Beträffande kontroll och uppföljning konstaterar RRV att tillkomsten av tillväxtavtalen inte har ändrat något i förutsättningarna för att kontrollera de statliga medlen. RRV föreslår att regeringen ställer tydliga och likformiga krav på redovisning och uppföljning av samtliga projekt som genomförs inom tillväxtprogrammen. Därtill föreslår RRV att en procent av anslagsmedlen för aktivitetsstöd och köp av arbetsmarknadsutbildning får användas av länsarbetsnämnderna för att finansiera åtgärder inom de regionala tillväxtprogrammen på ett friare sätt än vad de nuvarande reglerna för dessa anslag tillåter. 3.1.9Övriga projekt inom området Utöver de ovan redovisade projekten har följande genomförts inom området (berörd myndighet anges inom parentes): -Kontroll inom arbetslöshetsförsäkringen (Arbetsmarknadsstyrel sen), -Utbildning av internrevisorer (), -Betalningsdisciplin beträffande statliga fordringar (Riksrevisions -Stimulansbidrag (), -Införande och drift av ett transfereringskonto (Riksrevisions verket), -(i län), -Myndigheternas konsultanvändning (Statskontoret), -Råd om upphandling av konsulttjänster () samt -Anskaffning av IT (). En närmare redovisning av dessa projekt återfinns i bilaga 1. Inom ramen för har RFV i samråd med Arbetslöshetskassornas samorganisation (SO), skapat förutsättningar för att åstadkomma ett elektroniskt informationsutbyte i enlighet med regeringens uppdrag. En fördjupad kravspecifikation för informationsutbyte mellan och arbetslöshetskassorna har tagits fram. Dessutom har en ny frågerutin utarbetats där försäkringskassorna kan begära information från arbetslöshetskassorna för att få in underlag för beslut om utbetalning av vissa förmåner. Det som eftersträvades inom projektet, dvs. ett färdigt system för informationsutbyte med direktåtkomst, har emellertid ännu inte uppnåtts. RFV uppger att det avsedda utbytet skall kunna införas i full skala /2004. För området har mål formulerats i RFV:s regleringsbrev, med därtill kopplade krav på återrapportering/uppdragsredovisning av vidtagna åtgärder och uppnådda resultat (motsvarande uppdrag har givits till ). Utvecklingen inom området bevakas dessutom fortlöpande genom de formella/informella dialoger som regelbundet förs mellan departement och myndighet. Enligt krav i RFV:s regleringsbrev skall de IT-system som tas fram inom socialförsäkringens administration utvecklas så att CSN och arbetslöshetskassorna får direktåtkomst till sådana uppgifter i RFV:s och försäkringskassornas verksamhet som regeringen meddelat föreskrifter om i 5 a § socialförsäkringsregisterförordningen (1998:1576). Enligt vad regeringen inhämtat avser RFV att utföra det programmeringsarbete som krävs för att ha ett system för informationsutbyte genom direktåtkomst färdigt för driftsättning senast . Det arbete som genomfördes på RFV och försäkringskassorna inom ramen för projektet ersättning har följts upp. I samband med uppföljningen genomfördes en avstämning av hur projektarbetet tagits tillvara och förts ut i den ordinarie verksamheten. Regeringen kan konstatera att samverkan med andra myndigheter är en viktig del i arbete med att förebygga uppkomsten av fusk och för att hantera det fusk som uppdagas på ett effektivt sätt. myndigheter som kassorna främst samarbetar med är lokala skattemyndigheten, kronofogdemyndigheten, polismyndigheten, åklagarmyndigheten, arbetsförmedlingen, kommunen, Posten och . Därtill medverkar nästan samtliga försäkrings kassor i regionala samarbetsorgan mot ekonomisk brottslighet, t.ex. SAMEB, tillsammans med andra myndigheter. Vidare kan regeringen konstatera att RFV har tagit fram ett nytt allmänt råd om återkrav av låga belopp som stöd för handläggning. Där poängteras att även återkravsärenden som avser mindre belopp alltid skall utredas för att kunna hitta felaktiga utbetalningar som beror på fusk. Vid ett antal försäkringskassor har personal fått till huvudsaklig arbetsuppgift att göra hembesök och externa kontroller. Många försäkringskassor har även centralt placerade s.k. fuskgrupper. En del av dessa grupper administrerar samtliga återkrav och ärenden om statlig fordran. Arbetet har dessutom bestått i att vid behov bistå handläggare vid kassornas lokalkontor vid utredning och bedömning i ärenden där fusk misstänks. Det bör dessutom noteras att samtliga försäkringskassor genomför efterkontroller. Det är främst inom ärendeslagen bostadsbidrag, bostadstillägg till pensionärer, underhållsstöd, tillfällig föräldrapenning, sjukpenning samt förtidspension som kontroller genomförts. Efter indikationer från i har RFV genomfört en undersökning av ärenden med tillfällig föräldrapenning för att få en bild av det misstänkta fusket inom förmånsslaget. Uppgifter om förälderns frånvaro och aktuell inkomst har kontrollerats med arbetsgivaren. Även barnets frånvaro från barnomsorg och skola har kontrollerats. Försäkringskassorna fortsätter utredningen i de ärenden som uppvisat felaktigheter för att konstatera om det finns skäl för polisanmälan eller återbetalning. Antalet ärenden där försäkringskassorna har lämnat in polisanmälan har ökat. I de ärenden där åklagare väckt åtal har i stort sett samtliga medfört fällande dom. Ett exempel på åtgärd för ett enskilt ärendeslag är att regeringen inom området ekonomisk familjepolitik föreslagit nya regler om bevisbördan inom bostadsbidraget (prop. 2001/02:119), så att samma beviskrav införs som gäller för underhållsstödet. Förslaget innebär att en gift person, eller den som i dessa sammanhang är att likställa med en gift person, som ansöker om bostadsbidrag eller som bidrag betalas ut till skall ha bevisbördan för att han eller hon inte bor tillsammans med maken eller makan. Dessutom kan nämnas att frågor om missbruk kommer att beaktas inom ramen för den utredning som regeringen tillsatt för översyn av lagen om underhållsstöd (dir 2002:39). Därtill skall RFV ta fram en strategi för fusk och missbruk som baseras på en ny riskanalys om var fusk kan uppstå och hur det skall bekämpas. Enligt RFV kommer denna strategi att omfatta samtliga ärendeslag som hanteras av verket. har, inom ramen för projektet , lämnat tre förslag till förändringar i regelverk och arbetssätt som försvårar medvetet fusk och gör att felaktigheter och missförstånd inte uppstår. att verket förs upp på den lista av myndigheter som omfattas av (1980:995) om försäkringskassorna att lämna uppgifter till andra myndigheter. Regeringen, som konstaterar att förslaget även har samband med projektet bosättning, har inte vidtagit Även det till regeringen överlämnade betänkandet Verkställighet vid oklar identitet m.m. (SOU 2003:25) innehåller förslag som rör sekretess mellan myndigheter i Ställning till förslagen kan tas vid samma tillfälle. föreslår även en ändring i 4 kap. 3a § utlänningsförordningen (1989:547) med innebörden att undantag från skyldighet att inneha arbetstillstånd kan ges först sedan den asylsökande visat upp ett anställningserbjudande. Då förslaget berör ett begränsat antal personer har regeringen bedömt att ingen åtgärd behöver vidtas. bör dock i sammanhanget noteras att nämnda paragraf behandlas av Utredningen om översyn av regler och praxis vid verkställighet av (UD 2002:02). betänkande Verkställighet vid oklar identitet m.m. (SOU 2003:25) överlämnades till regeringen . Slutligen föreslår att möjligheten att begära fingeravtryck av tillståndssökande anhöriga, som inte på annat sätt kan styrka sin identitet, utreds. Regeringen har valt att i detta skede lämna förslaget utan åtgärd. Det bör dock noteras att i delbetänkandet Vår anhöriginvandring (SOU 2002:13) föreslår en möjlighet att använda DNA-analys för att styrka ett påstått släktskapsförhållande i ärenden om uppehållstillstånd enligt 2 kap. 4 § och 5 § 3 Utlänningslagen. Betänkandet har remissbehandlats och bereds Vad gäller de förslag som lämnade inom ramen för projektet bosättning bereds de i Vidare har resultatet av projektet överlämnats till den ovan nämnda Utredningen om översyn av regler och praxis vid verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut. RRV bedömer att de studerade statliga företagsstöden, sammanlagt ca 20 miljarder kronor, vidmakthåller rådande strukturer. anförs är bl.a. de regionalpolitiska stödens (ca ) inriktning mot kortsiktiga sysselsättningsökningar inom traditionella branscher och att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna (drygt 17 miljarder kronor) inriktas mot verksamhet och ideell sektor. Enligt regeringens uppfattning bör de individinriktade arbetsmarknads politiska stöden (ca ) inte räknas som företagsstöd. Målet för dessa stöd, men också mottagarna av stöden, skiljer sig radikalt från övriga undersökta stödformer. De regionalpolitiska företagsstöden innehåller traditionellt regler om att sysselsättningen måste bevaras för att stöden skall betalas ut Den långsiktiga inriktningen har också ytterligare understrukits genom att stödens effekter på företagens tillväxt fått en ökad betydelse vid stödgivning. Målet för stöden är ökad ekonomisk tillväxt i stödföretagen som leder till fler nya arbetstillfällen. De frågor som RRV behandlar har tagits upp i andra sammanhang. Ett exempel är införandet av tydligare bestämmelser efter 1997, främst på grund av , om att vissa stödformer inte får lämnas till samma projekt. I propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4) har regeringen redovisat sin bedömning att inriktningar och beslutsordningar bör ses över och utvecklas för de regionala stödformer som bibehålls. har därför en arbetsgrupp inom , med deltagare från bl.a. Verket för näringslivsutveckling (), RRV och länsstyrelser, arbetat med denna översyn. Som ett resultat av detta har regeringen bl.a. uppdragit åt att utforma ett kvalitetssäkringssystem, i form av ett styrdokument, för arbetet med i första hand de selektiva regionala företagsstöden, regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd och sysselsättningsbidrag. Systemet skall även omfatta länsorganens arbete och dokumentet skall därför utformas i dialog med dessa. Uppdraget skall redovisas . Förutom det uppdrag om utformning av ett kvalitetssäkringssystem i beslutsprocessen, som närmare beskrivits ovan, har regeringen uppdragit åt () att utvärdera det regionala sysselsättningsbidraget. Utvärderingen belyser bl.a. bidragets effekter. Utvärderingen lämnades till regeringen och bereds i . har också på regeringens uppdrag tagit fram resultatmått som belyser stödens effekter på den ekonomiska tillväxten i företagen. Som nästa steg skall redovisa hur dessa resultatmått påverkar stödgivningen hos olika beslutsinstanser. Inom politikområdet regional utvecklingspolitik pågår i övrigt bl.a. utvärdering av Utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten. Styrning och kontroll av samverkansprojekt När det gäller granskning av delar av tillväxtavtalsprocessen anser regeringen att den har bidragit till en ökad kunskap om de möjligheter och problem som ett utvecklat tvärsektoriellt arbetssätt medför. Resultaten från projektet stämmer väl överens med de iakttagelser som regeringen har gjort i andra uppföljningsstudier av tillväxtavtalsprocessen. uppdrog regeringen åt berörda myndigheter och organisationer att utarbeta förslag till regionala tillväxtprogram (N/2002/10715/). Beslutet omfattar även riktlinjer för hur programmen skall utformas och genomföras. Tillväxtprogrammen sträcker sig över tidsperioden 20042007 och ersätter de regionala tillväxtavtalen som löper . Regeringen har i riktlinjerna för tillväxtprogrammen tydliggjort bl.a. följande: - Åtgärder inom tillväxtprogrammen skall tydligt inriktas på att Skr. 2002/03:137 skapa en hållbar tillväxt utifrån ett näringslivsperspektiv. -Samtliga program skall förhålla sig till följande tre strategiska frågor: arbetskraftsförsörjning, entreprenörskap samt innovations system och kluster. Detta förväntas underlätta länens priori teringsarbete. -Betoningen på länsarbetsnämndsregioner och arbetskrafts försörjning ger tydligare förutsättningar för LAN:s deltagande. -Universitet och högskolor skall bl.a. vara representerade i partnerskapen.