prop · GQ03101 · 2003-04-03 00:00:00 — Övriga myndigheters innehav har eliminerats pånominella lån i svenska kronor, eftersom det inte klart framgår, av deninformation dessa myndigheter lämnar till statsredovisningen, vilken sortsstatspapper som innehas.Tabell 3.22 Nominella lån i svenska kronorMiljarder kronor19981999200020012002Statsobligationer, nominella682675601517513Statsskuldväxlar226244275251239Kontokrediter/ dagslån1100125Premieobligationer5954504441Riksgäldskonto53211Riksgäldsspar5671114Nominella lån i svenska kronor, exklusive skuldskötselinstrument988982935836813Reala lån i svenska kronor fyller en viktig funktion i statens låneportfölj dåde bidrar till att diversifiera upplåningen, och därmed minska risken, genom att staten får tillgång till en finansieringskälla med andra kostnads- ochriskegenskaper än nominell kron- och valutaupplåning. Låneformen ger ävenfördelar för investeraren eftersom han/hon erbjuds en möjlighet att försäkra sig mot inflation genom att staten övertar inflationsrisken. I skuldslaget ingåräven den del av riksgäldsspar som består av reala upplåningsinstrument, vilka2002 uppgick till . Andelen reala lån har successivt ökat över femårsperioden. uppgick stocken till ,motsvarande av den totala statsskulden. Den ökade efterfrågan påreala lån beror främst på ökad försiktighet hos tillgångsförvaltare röranderiskerna med aktier, något som fått dem att leta efter säkrare placeringar.Regeringen har i Riktlinjer för statsskuldens förvaltning 2002 beslutat attandelen lån i utländsk valuta långsiktigt skall minskas. Motivet är attvalutaskuld är förknippad med större risk för staten utan att det finns skäl att räkna med långsiktigt lägre kostnader än för kron- och realupplåning.Valutaupplåning skedde främst genom kapitalmarknadsupplåning (publikaobligationslån). I det traditionella statsskuldsbegreppet ingår endast sådandirekt valutaupplåning. RGK har av kostnadsskäl valt att istället för direkt valutaupplåning skapa skuld i utländsk valuta genom att taupp lån i svenska kronor och genom skuldbytesavtal (valutaswappar) omvandlalånen till skuld i utländsk valuta. För att få en rättvisande bild överstatsskuldens sammansättning och statens valutaexponering beaktas även deskuldbytesavtal i kronor och utländsk valuta samt övriga derivatinstrument somkontoret använt i syfte att uppnå avsedd valutafördelning och ränterisk inedanstående tabell. Det bör noteras att RGK:s upplåningsmandat i utländskvaluta, vilket fastställs i regeringens riktlinjer för förvaltningen avstatsskulden, avser valutaexponering inklusive derivatinstrument2.Tabell 3.23 Valutaskulden inkl. värdet av derivatportföljMiljarder kronor19981999200020012002Skuld utländsk valuta exkl. derivatportfölj363291241223198Skuld utländsk valuta inkl. derivatportfölj448402392404373Andel valutaskuld av total skuld (procent)3129303533RGK amorterade motsvarande av valutaskulden. Det innebär att RGK utnyttjade möjligheten att avvika från riktvärdet i regeringens riktlinjebeslut, som var , i syfte att minska kostnaderna.Motivet var att RGK bedömde att kronans växelkurs var kraftigt undervärderad.Skulden i utländsk valuta inklusive derivatportfölj minskade ändå med 31miljarder kronor som en följd av att kronan stärktes . Valutaskuldensandel av den totala statsskulden minskade således 2002 med två procentenheterjämfört med 2001.3.6.3 Statsskuldens kostnaderI resultaträkningen för staten sker redovisning av räntor enligt kostnadsmässiga principer och med bruttoredovisning av intäkter och kostnader. I kostnadernaingår även en omvärdering av skulden i utländsk valuta. I tabell 3.24 redovisasstatsskuldens kostnader. Tabellen utgör en sammanfattning och specificering avuppgifter i not 11 och 12 till resultaträkningen i de delar noterna avserstatsskuldens kostnader.De anslagsavräknade utgifterna för statsskulden, som redovisas i kapitel 4Statsbudgetens utfall, uppgick till . År 2001uppgick de anslagsavräknade utgifterna för statsskulden till 81 miljarderkronor. Beloppen i statsbudgeten redovisas enligt utgiftsmässiga principer ochutgör ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverksamheten. Denutgiftsmässiga redovisningen innehåller vissa svagheter när det gäller attbeskriva statsskuldsräntornas utveckling över tiden. Exempelvis har valet avupplåningsteknik en stor påverkan på anslagsbelastningen ett visst år. Enkostnadsmässig redovisning ger därför en bättre beskrivning av hurräntekostnaderna påverkas av underliggande skuld-, ränte-,och valutautveckling.Enligt resultaträkningen uppgick nettokostnaden för statsskulden(räntor, över- och underkurser, valutaförändringar m.m.) till 43 miljarderkronor. Nettokostnaderna exklusive orealiserade valutavinster hänförbara tillskuldskötselinstrument uppgick till . Räntekostnaderna på lån i svenska kronor har ökat med jämfört med , bl.a.beroende på att räntorna i var något högre 2002 än 2001.Räntekostnaderna på lån i utländsk valuta har minskat med ,huvudsakligen beroende på att kronan stärkts. Ränteintäkterna iupplåningsverksamheten har minskat med jämfört med 2001.Bortsett från effekter av valuta- och kursförändringar har statsskuldensräntekostnader, netto, därmed ökat med 9 miljarder kronor.Skillnaden mellan statsskuldens utgiftsmässiga räntekostnader på 67 miljarderkronor och nettokostnaden på förklaras av attkursdifferenser vid emission, nollkupongräntor och orealiseradevalutakursförändringar redovisas på olika sätt i statsbudgeten och iresultaträkningen (se även kapitel 5 Skillnader mellan resultaträkningen ochstatsbudgeten).Tabell 3.24 Statsskuldens kostnaderMiljarder kronor19981999200020012002Räntor på lån i svenska kronor10491735171Räntor på lån i utländsk valuta6050495239Realiserade valuta- och kursdifferenser.25391711Orealiserade valutadifferenser26-396-18Över-/underkurs vid emission m.m.-2012-7Summa kostnader21314114112896Ränteintäkter i upplåningsverksamheten-69-54-40-41-39Nettokostnader efter intäkter, exklusive skuldskötselåtgärder144871018757Orealiserade valutavinster (-)/förluster (+) hänförbara tillskuldskötselinstrument4-14157-14Nettokostnader inklusive skuldskötselåtgärder1487311694434Statsbudgetens utfall4 Statsbudgetens utfallI ekonomiska vårproposition redovisar regeringen en kort sammanfattning av statsbudgetens utfall . I detta kapitel lämnar regeringen en utförligare redovisning av statsbudgetens slutliga utfall som jämförs med deberäknade/budgeterade inkomsterna och utgifterna på statsbudgeten. I bilagorna 6 och 7 redovisas det slutliga utfallet för samtliga inkomsttitlar och anslag påstatsbudgeten. Månadsfördelade inkomster och utgifter redovisas i bilagorna 8och 9.4.1 Statsbudgetens saldo 2002Statsbudgeten skall omfatta alla inkomster och utgifter, med vissa specificerade undantag, samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov enligt 16 §lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Statsbudgetens saldo är därmed detsamma somstatens lånebehov (med omvänt tecken). Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden (se vidare avsnitt 3.6 Statsskulden).Budgetsaldot uppgick till (tabell 4.2). Istatsbudgeten beräknades budgetsaldot till . Medstatsbudgeten avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av idecember 2001, exklusive tilläggsbudget. Utfallet blev därmed 17,7 miljarderkronor lägre än budgeterat i statsbudgeten. Jämfört med utfallet harstatsbudgetens saldo försämrats med 37,6 miljarder kronor.Statsbudgetens utfall har påverkats av vissa större engångseffekter.Störst är den extraordinära utdelningen från på . Det statligt ägda återbetalade ett lån iRiksgäldskontoret på . Lånet var en s.k. överbryggningskredit som togs i samband med förvärv av aktier i . Dentidigare gjorda överföringen av bostadsobligationer från AP-fonden påverkadestatsbudgeten 2002 med . Justerat för dessa engångseffekteruppgick saldot till -39,. Statsbudgetens saldo 2002 samtjusteringar för större engångseffekter framgår av tabell 4.1.Tabell 4.1 Statsbudgetens saldo 2002 samt justering för större engångseffekterMiljarder kronor2002Statsbudgetens saldo1,2Större engångseffekter40,7VaravÖverföring från AP-fonden8,7Riksbanken (extra utdelning)20,0Sveaskog AB12,0Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter-39,5Statsbudgetens inkomster beräknades i statsbudgeten uppgå till 732,7 miljarderkronor. Det slutliga utfallet blev , vilket är 2,3miljarder kronor lägre än beräknat (se vidare avsnitt 4.2).Det slutliga utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. blev 729,3 miljarderkronor. Det är högre än beräkningen i den ursprungligastatsbudgeten. Jämfört med statsbudgeten inkl. tilläggsbudget blev utfallet lägre.Riksgäldskontorets nettoutlåning blev högre än vad somberäknades i statsbudgeten, medan den kassamässiga korrigeringen blev 37,6miljarder kronor lägre än beräknat. Dessa skillnader beror främst på att tremyndigheter givits möjlighet att omplacera kontotillgångar i Riksgäldskontorettill statsobligationer. Utgifterna för statsskuldsräntor m.m. blev högre än i statsbudgeten. Utgifterna för utgiftsområden exklusiveStatsskuldsräntor m.m. blev högre än i den ursprungligastatsbudgeten, varav hänförde sig till utgiftsområdeEkonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp (se vidare avsnitt 4.3).Statsbudgetens utfall framgår av tabell 4.2.Tabell 4.2 Statsbudgetens utfall 2002Miljoner kronorStatsbudget2TilläggsbudgetUtfall2002Skillnad mot statsbudgetInkomster732 748730 488-2 260Skatter m.m.648 190659 38911 199Övriga inkomster84 55871 099-13 459Utgifter713 90915 577729 30915 400Utgiftsområde 1-25 och 271650 15715 577657 9927 836Statsskuldsräntor m.m. (UO 26)63 32767 3404 013Kassamässig korrigering-8 700-46 285-37 585Riksgäldskontoret nettoutlåning9 12650 26241 136Budgetsaldo18 8381 178-17 6601 Statsbudgeten inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar2 Med statsbudgeten avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen avriksdagen , exkl. tilläggsbudget.I tabell 4.3 redovisas statsbudgetens utfall samt en differens mellan åren.Jämfört med 2001 blev statsbudgetens inkomster lägre 2002. En viktig orsak till de lägre inkomsterna var de skattereformer på totalt 27miljarder kronor som genomfördes . Några av dessa var höjd kompensation förden allmänna pensionsavgiften och höjd skiktgräns för statlig skatt (13,2miljarder kronor), införande av skattereduktion för avgifter till fackföreningoch arbetslöshetskassa (3,), sysselsättning- ochnyanställningsstöd till kommuner och landsting (3,) och sänktskatt för pensionärer (1,).År 2002 ökade utgifterna inom utgiftsområde1-25 och 27 med . En viktig orsak till de ökade utgifternavar de utgiftsreformer på totalt som genomfördes . Några av dessa var införande av maxtaxa i förskolan och skolbarnomsorgen (3,9miljarder kronor), ökade resurser till vård och omsorg (2,),höjda ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen (1,) ochfortsatt utbyggnad av högskolan och mer resurser till forskning (1,4 miljarderkronor).Statsskuldsräntor m.m. minskade med jämfört med 2001.Utgifterna för räntor på statsskulden har minskat . Orsakernatill denna utveckling är främst en lägre nivå på statsskulden och lägremarknadsräntor.Riksgäldskontorets nettoutlåning m.m. ökade med . lägre inlåning från 2002.Tabell 4.3 Differens statsbudgetens utfall och 2002Miljoner kronorUtfall 2001Utfall 2002Utfall 2002-Utfall 2001Inkomster755 126730 488-24 638Skatter m.m.684 603659 389-25 214Övriga inkomster70 52371 099576Utgifter716 379729 30912 930Utgiftsområde 1-25 och 27640 777657 99217 215Statsskulds-räntor m.m. (UO 26)81 26067 340-13 920Riksgäldskontoret nettoutlåning m.m.1-5 6573 9779 634Budgetsaldo38 7471 178-37 5691 Inklusive kassamässig korrigeringSom tidigare nämnts påverkas statsbudgetens saldo av engångseffekter. Om dessaexkluderas erhålls ett mått på den underliggande utvecklingen (statsbudgetensunderliggande saldo). I diagram 4.1 redovisas statsbudgetens saldo ochunderliggande saldo . Budgetsaldot har förändrats dramatisktunder perioden. första år var staten tvungen att låna storabelopp. Störst var lånebehovet 1993. Därefter har det skett en kraftig minskning av lånebehovet och 1998 övergick lånebehovet till ett budgetöverskott på 9,7miljarder kronor för att öka kraftigt till ett budgetöverskott på 82miljarder kronor. Budgetöverskottet ökade sedan till 101,9 miljarder kronor2000. minskade budgetöverskottet till och för2002 till 1,2 miljarder kronor.Diagram 4.1 Statsbudgetens faktiska och underliggande saldo 1990-20024.2 Statsbudgetens inkomster 2002Statsbudgetens inkomster uppgick till , vilket är (0,) lägre än vad som fastställdes i statsbudgetenför 2002 (SB2002). Inkomster från skatter m.m. blev , vilket är (1,) högre än beräknat. Utfallet för övrigainkomster blev , vilket är (18,) lägre än beräknat.En översiktlig redovisning av de största avvikelserna för statsbudgetens skatter och övriga inkomster ges i tabell 4.5 och i tabell 4.6. Tabell 4.5 redovisarutfallet för statsbudgetens inkomster , samt skillnadenmellan utfallet och den beräkning som gjordes till statsbudgeten för2002. Tabell 4.6 ger en överskådlig bild av hur redovisningen av den offentligasektorns periodiserade skatter förhåller sig till redovisningen avstatsbudgetens inkomster . Dessutom anges skillnadenmellan utfall/gällande prognos och den prognos som gjordes i budgetpropositionen för 2002.Förändringar av statsbudgetens inkomster mellan två på varandra följande årberor på hur skatteunderlagen och regelsystemen förändras men även påförändringar i det preliminära skatteuttaget. har regeringengenomfört omfattande skattesänkningar. De ändringar som genomfördes finnsredovisade i tabell 4.4. Tabellen visar i periodiserade termer beräknadeförändringarna av skatter och andra inkomster jämfört med , delsför staten, dels för kommunerna.Tabell 4.4 Förändringar i periodiserade skatter m.m. 2002, jämfört med , avändrade regler på inkomstsidanMiljarder kronorInkomstårKommunerStatenFortsatt inkomstskattereform5,2-18,4Skattereduktion utvidgad till pensionärer-1,9Skattereduktion, avgifter till fack och a-kassa-3,5Höjda fribelopp för förmögenhetsskatt-1,8Sänkta socialavgifter i stödområde A-0,6Grön skatteväxling-2,02,0Sänkt moms på böcker och tidskrifter till-1,3Alkoholskattesänkning-0,6Sjöfartsstöd-1,1Sysselsättningsstöd till kommuner2,2-2,2Summa skatter och andra inkomster5,4-29,4Med utgångspunkt från beräkningen av periodiserade effekter av regeländringar är det nödvändigt med två justeringar innan effekterna kan användas för attanalysera statsbudgetens utfall. För det första skiljer sig ofta utfallet av enregeländring från den beräknade effekten. Beroende på ändringens utformning kandet finnas svårigheter att göra en uppföljning för att beräkna den faktiskakostnaden. För det andra medför systemet för skatteuppbörd att den kassamässigaeffekten sällan sammanfaller med den periodiserade effekten. Vanligtvis är detmycket svårt att identifiera skillnader mellan utfall och beräkning, bl.a.beroende på att periodiseringar nästan aldrig är hänförliga till enbartregeländringen utan till hela det aktuella skatteunderlaget.Tabell 4.5 Statsbudgetens inkomster 2002Miljarder kronorUtfallUtfallSkillnad motBudgetår20012002SB20021000 Skatter m.m.684,6659,411,21100 Skatt på inkomst134,965,14,8varav 1111 Fysiska personers inkomstskatt33,2-17,2-3,5 1121 Juridiska personers inkomstskatt94,176,58,3 Övriga inkomster7,65,80,11200 Socialavgifter och allmänna egenavgifter238,8249,84,31300 Skatt på egendom39,940,21,1varav 1310 Skatt på fast egendom23,323,30,1 1320 Förmögenhetsskatt8,68,20,1 1330 Arvsskatt och gåvoskatt2,63,00,3 1340 Övrig skatt på egendom5,45,80,71400 Skatt på varor och tjänster271,5290,11,1varav 1411 Mervärdesskatt184,8198,31,1 1424 Tobaksskatt8,08,40,4 1425 Alkoholskatt11,011,11,3 1428 Energiskatt51,956,5-1,0 1460 Skatt på vägtrafik7,78,10,4 1470 Skatt på import m.m.3,63,5-0,5 1480 Övriga skatter på varor och tjänster4,44,2-0,61500 Utjämningsavgift20,923,72,81600 Betalningsdifferenser-19,7-4,2-2,81700 Nedsättningar av skatter-1,6-5,4-0,22000 Inkomster av statens verksamhet50,849,11,1varav 2411 Inkomster av statens aktier5,04,20,13000 Inkomster av försåld egendom0,20,1-14,9varav 3312 Övriga inkomster av försåld egendom0,20,1-14,94000 Återbetalning av lån2,62,70,45000 Kalkylmässiga inkomster8,49,91,76000 Bidrag från EU m.m.8,59,3-1,7Statsbudgetens totala inkomster755,1730,5-2,3Skatteinkomsterna som de redovisas i statsbudgeten skiljer sig från statensperiodiserade skatter. Den största skillnaden består i att redovisningen påstatsbudgeten i princip är kassamässig, dvs. redovisningen avser betalda skatter (även om enskilda inkomsttitlar redovisar debiterade belopp), och att denperiodiserade redovisningen avser de skatter som är kopplade till det aktuellaårets skatteregler och inkomster. Avvikelsen är störst för de skatter somfastställs vid den årliga inkomsttaxeringen, vilka utgör drygt hälften av detotala skatterna.För dessa skatter kan betalningarna under ett visst år omfatta skatter avseendetre olika inkomstår, vilket i princip omöjliggör en analys av statsbudgetensutfall. Den huvudsakliga analysen av dessa skatter görs därför utifrånförändringen av de periodiserade skatterna. För skatter med månatlig uppbörd,vilka utgör hälften av de totala skatterna och av statensskatteintäkter, är skillnaden mellan en periodiserad redovisning ochredovisningen på statsbudgeten enbart en förskjutning av uppbörden med en månad.Tabell 4.6 Offentliga sektorns och statens periodiserade skatter samtstatsbudgetens inkomsterMiljarder kronorPrognosSkillnad motUtfall/utfallBP20022001200220012002+Skatt på löner7637711312+Kapitalskatter116109-5-14 varavKapitalvinster2217-4-9Bolagsskatter52500-4+Konsumtionsskatter, inkl. staten298312-30+Övriga skatter0-474=Periodiserad skatt, off. sektor1 1771188122-Kommunsektorn35937744-Ålderspensionssystemet1541580-1=Periodiserad skatt, staten6646528-1+Utjämningsavgift212403-Konsumtionsskatter, staten2021---m.m.55---Nedsättningar14--+Betalningsförskjutningar2714-69=Statsbudgetens skatter685659211 varavSkatt på inkomst13565145Socialavgifter23925024Skatt på varor och tjänster272290-51Betalningsdifferens-20-4-11-3+Övriga inkomster71710-13 varavInkomster av statens verksamhet514901Försäljningsinkomster000-15=Statsbudgetens inkomster7557303-2Anm. : Skillnaderna gentemot BP 2002 redovisas med hänsyn tagen till ändringar iredovisningsprinciper, vilket bl.a. innebär att statlig mervärdesskatt numeraingår i de periodiserade skatterna. Kursiverade belopp avser prognoser.Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen (BP2002) har deperiodiserade skatterna i offentlig sektor ökat med 2001 och 2002.Den största förändringen jämfört med beräkningen till budgetpropositionen avserskatt på löner, dvs. inkomstskatter på förvärvsinkomster, allmän pensionsavgiftoch arbetsgivaravgifter. För båda åren förklaras ökningen till största delen avökningen i timlön och antal arbetade timmar.En del av de ökade skatterna tillfaller dock kommunsektorn och pensionssystemet, vilket medför att statens periodiserade skatter blev högre2001, medan de 2002 förväntas bli lägre i förhållande tillbudgetpropositionen. De lägre kapitalskatterna beror på lägre skatt påkapitalvinster jämfört med beräkningen till budgetpropositionen.Statsbudgetens skatteinkomster blev högre och högre 2002. Jämfört med de periodiserade skatterna förstaten är ökningen mindre , men större . Skillnaderna förklarasav betalningsförskjutningar inklusive förskjutningar i utbetalningen avkommunalskatter. medförde den högre lönesumman ökade preliminärskattersamtidigt som utbetalningen av kommunalskatter var fastställd. De högrekapitalskatterna 2000, enligt den periodiserade redovisningen, betalades tillstörre delen som kompletteringsbetalningar . Sammantaget medförde det att betalningsförskjutningen påverkade statsbudgeten negativt budgetåret2001. Betalningsförskjutningen påverkade däremot statsbudgetensskatteinkomster positivt, framförallt till följd av ökade kommunalskatter, vilka fastställs vid slutregleringen 2004.Övriga inkomster på statsbudgeten överensstämde med prognosen , men blev lägre jämfört med statsbudgeten. Den störstaavvikelsen avser inkomster av försåld statlig egendom som blev 15 miljarderkronor lägre än beräknat.I den konsoliderade resultaträkningen för staten redovisas skatterna till drygt825 miljarder kronor. Bortses från inkomster som redovisas under inkomsttyp 2000 uppgår skatterna till . Av dessa utgör drygt 659 miljarderkronor skatter som redovisas på 1000 Skatter m.m. Skillnaden gentemotstatsbudgetens skatteinkomster förklaras till stor del av att skatterna, som deredovisas i resultaträkningen, inkluderar medel som överförs tillpensionssystemet och till , samt att arbetsgivaravgifter förstatligt anställda har eliminerats. En detaljerad redovisning av skillnadernavisas i tabell 4.7.Tabell 4.7 Skillnaden mellan skatterna i resultaträkningen och på statsbudgetenMiljarder kronorUtfall2002Skatter enl. resultaträkning825,5Inkomster från , inkomsttyp 2000-3,3Räntor m.m., inkomsttyp 2000-3,5Riksbankens inlevererade överskott, inkomsttyp 2000-27,3Övriga inkomster, inkomsttyp 2000-0,4Skatter enl. resultaträkning exkl. inkomsttyp 2000791,0Arbetsgivaravgifter, staten20,3Periodiseringar-3,7Uppbördsförluster4,4Överföring till pensionssystemet-139,4Överföring till ,3Betalningsdifferenser och anstånd3,1Särskild löneskatt, staten1,9Summa skatter på statsbudgeten659,4Arbetsgivaravgifter som betalas av statliga myndigheter m.fl. ärnettoeliminerade i resultaträkningen. Dessa avgifter redovisas dock påstatsbudgeten, varför beloppen måste återläggas. Periodiseringar enligt tabell4.7 innehåller bl.a. skillnaden mellan debiteringar avseende inkomståret ochdebiteringar bokförda under budgetåret. Dessutom ingår de periodiseringar tillföljd av slutreglering av kommunalskattemedel, samt värdereglering av utestående fordringar. Korrigeringar för uppbördsförluster avser dels restförda skattersom inte redovisas över skattekontot, dels avskrivningar av tidigare restfördaskatter. Restföringar av skatter som inte redovisas över skattekontot återläggseftersom det enbart är den kassamässiga inbetalningen som har bokförtspå budgeten. En återvunnen restföring blir därför en merinkomst påstatsbudgeten. Avskrivna fordringar måste återläggas eftersom dessa medeltidigare har redovisats som restförda skatter på statsbudgeten. Frånstatsbudgeten omförs även pensionsmedel till pensionssystemet och tillRiksgäldskontoret. Betalningsdifferenser och anstånd avser dels skatter som hardebiterats men som ännu inte har betalats, delskompletteringsbetalningar för skatter som avser 2002 men som ännu inte hardebiterats. Särskild löneskatt som betalas av statliga myndigheter m.fl. äreliminerade i resultaträkningen, men återläggs på statsbudgeten. Samtliga dessaposter påverkar statsbudgeten, men inte resultatet.4.2.1 Makroekonomisk utvecklingUtvecklingen av skatterna har ett starkt samband med den makroekonomiskautvecklingen. I tabell 4.8 redovisas några centrala makroekonomiskaförutsättningar för beräkningarna av skatterna ibudgetpropositionen , ekonomiska vårproposition och ibudgetpropositionen för 2003.Tabell 4.8 Makroekonomiska förutsättningar vid olika prognostillfällenProcentuell förändringBP2002VP2002BP2003VP2003UtfallTimlön, kostnad 20013,54,24,34,61 20023,53,53,74,0Antal arbetade timmar 20010,90,50,50,5 20020,4-0,5-0,5-1,2Utbetald lönesumma 20015,55,65,65,8 20023,93,03,73,4Hushållens konsumtionsutgifter 20013,51,81,82,3 20023,93,14,03,3Anm. : 1 Preliminär statistikKällor: , (konjunkturstatistiken förkostnadstimlön, Nationalräkenskaperna för antal arbetade timmar ocharbetsgivarnas skattedeklarationer till skattemyndigheterna för utbetaldlönesumma), och Finansdepartementet.Utvecklingen av kostnadstimlönen underskattades för både 2001 och 2002. underskattades timlöneökningarna med 0,3-0,.