prop · GQ031d19 · 2003-01-01 00:00:00 — Genom beslut om den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador (prop . 2000/01:20, bet. 2000/01:SoU8, rskr. 2000/01:144) avsätts medel, som kommunerna skall kunna ansöka om för förstärkta insatser för att förebygga alkoholskador. Det betonas att insatser för barn och ungdomar är särskilt viktiga. beslutade om narkotikapolitiska mål (prop. 2001/02:91, bet. 2001/02:SoU15, rskr. 2001/02:193). Det övergripande målet för narkotikapolitiken skall även i fortsättningen vara ett narkotikafritt samhälle. Huvudinriktningen för narkotikapolitiken skall vara målinriktade och samordnade insatser för att begränsa både utbudet av och efterfrågan på narkotika. och har fått ett uppdrag att analysera och utarbeta insatser som kan vidtas för att stärka den narkotikaförebyggande verksamheten i skolan. Regeringen har inom ramen för utvecklingsarbetet Tid för demokrati givit 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 stöd för 17 demokratiutvecklingsprojekt. Sju av de projekt som stöd har lämnats för syftar till att stärka ungdomars möjligheter till inflytande och delaktighet i demokratiska processer. arrangerade Demokratidelegationen/, för Ungdomsorganisationer och en mötesplats för unga, politiker, tjänstemän, skolledare, lärare m.fl. i syfte att diskutera skolans och olika organisationers roll för att skapa reellt inflytande för unga. Regeringen avser att vid utnämningen av personer i styrelser och kommittéer bevaka att unga finns med i rimlig utsträckning. Sedan valet har nästan hälften av dem i åldern med kommunala förtroendeposter lämnat sina uppdrag. Det finns anledning att ta till vara den kritik mot arbetssätt och arbetsrutiner som det höga antalet avhopp bland unga politiskt engagerade bottnar i. beslutade om de mål för demokratipolitiken som regeringen föreslagit i propositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80, bet. 2001/02KU14, rskr. 2001/02:190). beslutade därmed också om ändringar i kommunallagen (2002:249) avseende förtroendevaldas valbarhet och arbetsvillkor, som innebär att förtroendevalda skall kunna behålla sitt uppdrag även om de flyttar . Denna förändring innebär en märkbar förbättring vad avser ungdomars och studerandes möjlighet att åta sig förtroendeuppdrag. Vidare beslutades att möjligheterna till ledigheter skall förbättras och att förtroendevalda skall ges rätt till skälig ersättning för de arbetsinkomster och ekonomiska förmåner som de förlorar p.g.a. uppdraget. Det är regeringens förhoppning att förändringarna skall leda till att fler unga åtar sig förtroendeuppdrag. Projekt som får stöd genom Allmänna arvsfonden Regeringen har ställt särskilda medel ur Allmänna arvsfonden till förfogande för stöd för olika utvecklingsprojekt. ger bl.a. stöd för projekt för utveckling av ungdomars möjlighet till organisering, för utveckling av nya lokala lösningar för ungdomars fritidsverksamhet, för ungdomars arbete med generationsövergripande frågor samt stöd för projekt för utveckling av ungas egen kulturverksamhet. haft till syfte att utveckla metoder när det gäller samordnade insatser för utsatta ungdomar, genomfördes . Projektet bedrevs i 15 medelstora kommuner. I rapporten slutsatser samt rapporter från de olika forskare som följt . Bland slutsatserna kan nämnas att samverkan stimuleras då samtliga parter kan delta på lika villkor. Regeringen genomför en särskild satsning på ungdomar som arbetar med konsumentfrågor. Regeringen beslutade att avsätta ur Allmänna Arvsfonden för stöd för projekt som syftar till att stödja ungdomar som konsumenter och opinionsbildare i konsumentfrågor. Förstärkning av det statliga bidraget till ungdomsorganisationerna En viktig förstärkning av det statliga bidraget till ungdomsorganisationerna utgörs av de medel som tillförs från AB Svenska Spels överskott från värdeautomatspel. Svenska Spels överskott från dessa spelautomater har fått , vilka fördelades mellan barn- och ungdomsorganisationernas lokala verksamheter. kommer att få av överskottet från AB Svenska Spels värdeautomatspel. Den större delen av dessa medel kommer att fördelas mellan ungdomsorganisationerna för deras lokala verksamheter. Målen för den nationella ungdomspolitiken gäller och är följande 1.Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv. 2.Ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet. 3.Ungdomars engagemang, skapandeförmåga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. presenterade sin andra uppföljning av utvecklingen av ungdomars villkor i förhållande till målen för den nationella ungdomspolitiken. Utöver uppföljning av del- målen innehåller uppföljningsrapporten också goda exempel på konkret verksamhet. Uppföljningen ger en utförlig bild av hur ungas levnadsförhållanden ser ut och hur de utvecklats . Resultatet av uppföljningen kan användas såväl som en nulägesbeskrivning som en beskrivning av effekterna av vidtagna åtgärder. En stor del av den följande resultatredovisningen är hämtad från uppföljningsrapporten. har allt fler elever slutat utan gymnasiebehörighet. I kommunala grundskolor minskade andelen elever som slutade skolan med gymnasiebehörighet från våren . Flickor har i högre utsträckning gymnasiebehörighet än pojkar. Elever med utländsk bakgrund har gymnasiebehörighet i mindre omfattning än elever med svensk bakgrund. Ju högre utbildning föräldrarna har, desto bättre betyg har eleven. I gymnasieskolan har andelen elever som går på individuella programmet ökat. /2001 var andelen elever på individuella programmet . /2002 gick av eleverna på gymnasiet på individuella programmet. Andelen elever som fått slutbetyg efter gymnasiestarten har ökat . Av alla elever som började i gymnasieskolan har slutbetyg inrapporterats för . Motsvarande andel var för de som började . I har lärartätheten ökat från 7,6 lärare per 100 elever till 7,8 . I gymnasieskolan har en ökning skett från 7,9 lärare per 100 elever till 8,1 . De ungdomar som deltar i ungdomsutbyte och andra internationella projekt får erfarenheter som de har nytta av i framtida utbildning eller arbete. fördelar bidrag för ungdomsutbyte inom ramen för EU-pro- grammet Ungdom. Ungdomsutbytet har ökat i omfattning . deltog 1 487 svenska ungdomar i EU-programmet jämfört med 2 093 svenska ungdomar 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 De flesta av dessa deltog i ungdomsutbyte eller någon typ av ungdomsinitiativ Arbetslösheten bland ungdomar har minskat något . var 42 218 ungdomar i åldern anmälda som arbetslösa vid arbetsförmedlingen jämfört med 39 279 . var 2 907 ungdomar långtidsarbetslösa jämfört med 2 517 ungdomar . har antalet arbetslösa bland samtliga åldersgrupper minskat i högre grad än bland de unga. Antalet ungdomar i olika arbetsmarknadsprogram har ökat sedan föregående år. befann sig 11 523 ungdomar i åldern i olika arbetsmarknadsprogram jämfört med 13 604 . Av de som deltog i program deltog 4 040 i ungdomsgarantin för ungdomar mellan och 1 712 i kommunalt program för ungdomar . Bostadsbristen ökar i storstäderna och på högskoleorterna. Angående antalet kommuner med brist på bostäder så har i enlighet med sin bostadsmarknadsenkät (februari) lämnat uppgift om att 118 kommuner har brist på lägenheter för ungdomar. var det 97 kommuner som ansåg sig ha brist på bostäder för ungdomar. I storstäderna sammanfaller bristen på bostäder som unga efterfrågar med en allmän bostadsbrist medan övriga kommuner utmärks av brist på bostäder som unga efterfrågar. Andelen i åldersgruppen som bodde kvar i föräldrahemmet var 2000. Regeringen har vidtagit åtgärder för att förbättra bostadssituationen för dels studenter, dels för bredare hushållsgrupper, inte minst ungdomar. Särskilt mot bakgrund av att antalet ungdomar kommer att öka finns det anledning att följa upp effekterna av de vidtagna åtgärderna särskilt vad avser ungdomars bostadssituation. Tobaksrökningen har minskat något bland ungdomar som snusandet har ökat. infördes ett förbud mot att sälja tobaksvaror till den som är . Studier som genomförts efter 1997 har visat att av minderåriga trots det köper sina cigaretter själva. I åldersgruppen rökte av männen och av kvinnorna . Detta är en minskning /1997, då andelen rökare uppgick till bland männen och bland kvinnorna i denna åldersgrupp. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Andelen ungdomar som dricker alkohol har ökat . Ungas konsumtion av droger mäts dels bland elever, dels bland mönstrande. I årskurs 9 har av eleverna druckit alkohol och bland mönstrande . Olika studier visar på kraftiga skillnader i alkoholvanor mellan yngre och äldre ungdomar. En studie visar att konsumtionen av alkoholdrycker ökar med stigande ålder fram t.o.m. för kvinnorna och för männen för att därefter ligga relativt stabil fram till (och svartspriten, Leifman m.fl., 1999). har en ökning skett av narkotikamissbruket dock från en låg nivå. En undersökning visar att 2000 hade av pojkarna och av flickorna i årskurs 9 provat narkotika (Drogutvecklingen i , CAN). Skolan har utvecklats till en allt mer stressig arbetsplats för såväl elever som lärare. ansåg sig av eleverna i årskurs 79 uppleva stress i skolan jämfört . Bland elever i gymnasieskolan upplevde stress jämfört . Majoriteten i ungdomsgruppen bedömer sitt hälsotillstånd som gott (av männen och av kvinnorna). Det psykiska välbefinnandet har dock minskat bland ungdomar. upplevde av ungdomarna lätt ängslan, oro eller ångest. Motsvarande procentandel för åren 19941995 var . Andelen ungdomar som upplevde svåra besvär av ängslan, oro eller ångest var 19982000 medan denna andel för 199495 var . Ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet vad gäller såväl den generella samhällsutvecklingen som beslut som rör ungdomarnas egna liv och verksamheter. Andelen elever som uppger att de kan vara med och bestämma i skolan ökade . Andelen elever som anser sig kunna vara med och bestämma mycket om arbetssättet i skolan ökade från medan andelen som anser sig kunna påverka mycket vad som tas upp i undervisningen ökade från . Andelen elever som uppger att de kan påverka skolmiljön, reglerna och skolmål- tiderna ligger fortfarande lågt; 27, . insatser för att främja utvecklingsarbete i kommunerna har lett till att antalet kommuner som låter ungdomar få inflytande i kommunens verksamhet har ökat. Många av kommunerna har inrättat inflytandeforum för ungdomar som skall fungera som ett forum för kontinuerlig dialog mellan ungdomar och beslutsfattare i kommunen. genomförde en enkätundersökning. Av de 219 kommuner som besvarade enkäten hade 136 kommunala inflytandeforum för ungdomar jämfört med 102 kommuner . Vanligast är att inflytandeforumen riktar sig till personer i åldern . Av landets 289 kommuner har 46 ett centralt eller kommunövergripande mål- och strategidokument för det ungdomspolitiska arbetet i kommunen. Antalet fritidsgårdar har minskat sedan 1980- talets slut. Svenska Kommunförbundets undersökningar visar att det 1990 fanns 1 567 fritidsgårdar men endast 1 350 stycken . Ungdomars engagemang i föreningslivet uppmuntras av det statsbidrag som fördelar. delade ut grundbidrag till 62 ungdomsorganisationer samt särskilt bidrag till 31 ungdomsorganisationer. De grundbidragsberättigade ungdomsorganisationerna redovisade inför totalt 553 789 medlemmar i åldern . Motsvarande antal var totalt 545 851 medlemmar. har i den rapport varmed delegationen avslutat sitt arbete, betonat att den viktigaste utgångspunkten för ungdomspolitiken bör vara det mål som handlar om att betrakta unga som en resurs. Ungdomar tas i dagens samhälle i allt för liten utsträckning till vara som en resurs. En genomgång av åldersrepresentationen i beslutandeorgan visar att unga är kraftigt underrepresenterade. Andelen unga i åldern utgjorde av ledamöter i statliga kommittéer samt av ledamöter i styrelser. utgjorde andelen unga av ledamöterna i kommittéerna samt av ledamöterna i styrelserna. Även i de kommunala verksamheterna är det dåligt ställt med de ungas representation. delen ledamöter under bland förtroendevalda i landets kommuner har minskat från som befolkningandelen för denna åldersgrupp är . Andelen kan ha minskat ytterligare beroende på att avhopp är betydligt vanligare bland unga förtroendevalda än bland övriga åldersgrupper. Ungdomar är också underrepresenterade bland anställda vid statliga myndigheter. var av de anställda vid statliga myndigheter och affärsverk under . Styrning och uppföljning av ungdomspolitikens utveckling Den nationella och den kommunala ungdomspolitikens uppföljning samordnas av . De tre övergripande målen för ungdomspolitiken utgör utgångspunkten för genomförandet av ungdomspolitiken och de 32 delmål som regeringen beslutat om skall användas för såväl styrning som uppföljning och utvärdering. Ungdomspolitiken är sektorsövergripande. Det är därför viktigt att fortsätta förankra delmålen inom olika departement, myndigheter och kommuner. kommer att redovisa den första fördjupade analysen av ungas levnadsförhållanden med utgångspunkt i målen för den nationella ungdomspolitiken. Den fördjupade analysen kommer att innebära att regeringen tar ett nytt ställningstagande till inriktningen och styrmodellen för ungdomspolitiken. Den senaste uppföljningen visar att svenska ungdomar generellt sett har det bra, men att det finns tydliga skillnader mellan olika ungdomsgrupper. Det finns bland ungdomar, liksom bland övriga åldersgrupper, olikheter beroende på kön, födelseland samt geografisk och social bakgrund. Av uppföljningen framgår också att ungdomar med utomeuropeisk bakgrund löper störst risk att hamna utanför arbetsmarknaden. Vidare har vissa elever med utländsk bakgrund större problem i sin skolgång än svenska barn och ungdomar. Den sociala bakgrunden har även stor betydelse för risken att utsättas för brott och olyckshändelser liksom för uppkomsten av psykisk ohälsa. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Mot denna bakgrund avser regeringen att noga följa utvecklingen av levnadsvillkoren för olika ungdomsgrupper och vid behov ta initiativ till åtgärder. Diskussioner om åtgärder har t.ex. förts med Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO). Re- geringen har för avsikt att ta initiativ till en undersökning om homo-, bi- och transsexuella ungdomars hälsa med förslag till åtgärder som kan förbättra deras levnadsvillkor. En svag ställning på arbetsmarknaden ökar risken att hamna i en socialt utsatt position. Arbetslöshet ökar risken att drabbas av olika former av ohälsa. Vidare påverkar tidsbegränsade anställningar och lägre inkomster möjligheterna till ett eget boende. De som har svårast att etablera sig på arbetsmarknaden är ungdomar med låg utbildning. Faktorer som social bakgrund och utländsk bakgrund kan också ha betydelse. Bristen på studentbostäder hänger samman med expansionen av högskolan. fanns det cirka 330 000 högskolestudenter och 63 400 studentbostäder. Ungdomars svårigheter att få en egen bostad innebär att familjebildningen försvåras och att barnafödandet sker i allt högre åldrar. Denna utveckling förstärks av de dåliga ekonomiska förutsättningarna för unga föräldrar som ännu inte etablerats på arbetsmarknaden. De flesta svenska ungdomar i åldern bedömer sitt psykiska hälsotillstånd som gott som ökningen av självrapporterad psykisk ohälsa ökat betydligt mer i denna åldersgrupp än bland övriga i befolkningen. Andelen barn och ungdomar som sökt vård i den barn- och ungdomspsykiatriska öppenvården har fördubblats från en till och ökningen fortsätter. Skolans och sjukvårdens personal bör vara uppmärksam på hur ungdomar mår psykiskt och vid behov snabbt vidta adekvata åtgärder. Särskilt mot bakgrund av att stressen i skolan har ökat är det angeläget att noga följa hur eleverna mår och upprätta en beredskap för att vidta adekvata åtgärder. Uppföljningen av ungas villkor visar att flickorna generellt klarar sig bättre genom än pojkarna och elever med utländsk bakgrund sämre än elever med svensk bakgrund. Det är dock de ungas 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 socioekonomiska bakgrund som har störst betydelse. Det är skolans uppgift att kompensera för dessa brister så att elever oavsett kön och bakgrund får samma möjligheter. Mer personal i skolan kan öka möjligheterna för fler elever att nå skolans kunskapsmål och kan innebära att fler elever från gymnasieskolan uppnår högskolebehörighet. Skolan upptar en stor del av de ungas liv. An- delen elever som uppger att de kan vara med och bestämma i skolan ökade som inflytandet på vissa områden är lågt. Bland annat är elevernas inflytande begränsat i fråga om skolmaten, reglerna och skolans miljö. Regeringen anser att elevernas inflytande i skolans verksamhet är en viktig princip i utbildningen och att varje skola aktivt skall verka för att leva upp till målen i läroplanerna som gäller elevernas inflytande. Ett annat område där ungdomars synpunkter och intressen i högre grad borde tas till vara är i planeringen av de ungas fritidssysselsättningar. Utformningen och innehållet i fritidsgårdarna gynnas av en högre grad av ungdomsinflytande och arbetet för att finna former för sådant inflytande bör stimuleras. Att ungdomar skall ha inflytande på skolans verksamhet och olika fritidssysselsättningar borde vara en självklarhet. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter, som gäller alla , har barn och ungdomar rätt att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör dem. Myndigheterna har ansvar för att utveckla metoder för att barn kan utöva sin rätt att bli hörda och att delta. Ungdomars inflytande och delaktighet också i samhällsplaneringen är av stor vikt, bl.a. när det gäller att ta till vara barns och ungdomars synpunkter på hur en säker och stimulerande utemiljö kan utformas. Uppföljningen av ungdomars villkor i förhållande till målen för den nationella ungdomspolitiken visar på systematiska brister i tillvaratagandet av unga som en resurs. De flesta myndigheter och kommuner har ännu inte uppmärksammat behovet av att i olika frågor ta till vara de synpunkter och idéer som ungdomar har och har ofta inte heller insett nödvändigheten av att ta till sig ungdomars erfarenheter och idéer vad gäller de verksamheter som är särskilt inriktade på ungdomar. har i rapporten så här! visat på svårigheterna för unga att starta eget eller förverkliga idéer. Delegationen anser att det finns anledning att förbättra möjligheterna för unga människor att starta ett eget företag. - pekar vidare på den höga medelåldern i bl.a. myndighetsstyrelserna. Denna utveckling ökar misstroendet mellan unga och äldre. Regeringen avser att vid utnämningen av personer i styrelser och kommittéer bevaka att unga finns med i rimlig utsträckning. Sedan valet har nästan hälften av dem i åldern med kommunala förtroendeposter lämnat sina uppdrag. Det finns anledning att ta till vara den kritik mot arbetssätt och arbetsrutiner som det höga antalet avhopp bland unga politiskt engagerade bottnar i. Det finns anledning att i högre grad använda sig av ungdomars och ungdomsorganisationers erfarenheter och kunskaper i planering och genomförande av förebyggande insatser av olika slag, t.ex. brottsförebyggande insatser och åtgärder för att minska alkoholkonsumtionen. () har uttalat att årsredovisningen avseende har upprättats i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag samt regleringsbrev och övriga beslut för myndigheten. RRV bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. 1 Motsvarar 18 171 tkr prisnivå. är en central myndighet inom ungdomsområdet med uppgift att verka för att målen för den nationella ungdomspolitiken uppfylls, vilket slogs fast genom beslut om den nya nationella ungdomspolitiken (prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53). Regeringen bedömer att genom väl planerade insatser och gott samarbete med olika myndigheter har lyckats förankra och genomföra en samlad uppföljning av ungdomspolitiken. Myndigheten har påbörjat arbetet att följa upp den sektorsövergripande kommunala ungdomspolitiken. Detta arbete bygger på nya idéer för lokal utveckling och innebär stöd till utveckling av en kunskapsbaserad ungdomspolitik i kommunerna med parallell utveckling av generella ungdomspolitiska åtgärder. Regeringen anser att har god förmåga att genomföra de uppdrag som myndigheten har fått av regeringen. arbete med internationella frågor har fungerat bra. Myndigheten har t.ex. på ett aktivt och engagerat sätt medverkat i arbetet under det svenska ordförandeskapet i EU. Anslaget 29:1 föreslås oförändrat . Vissa resursförstärkningar har tillförts . Dessa resurser används för att bygga upp ett system för uppföljning av den nationella och den kommunala ungdomspolitiken. kommer dessutom den första fördjupade analysen att göras, vilket skärper de ekonomiska anspråken under detta år. Anslaget har justerats ned med med anledning av den slutjustering av anslag som gjordes i samband med övergången till försäkringsmässigt beräknade för de statliga avtalsförsäkringarna. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 6.3 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 29:1Ungdomsstyrelsen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 6.7.229:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Anslaget disponeras för statsbidrag till ungdomsorganisationer enligt förordningen (1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisationer samt för stöd till nationell och internationell ungdomsverksamhet. genomförde en arbetsgrupp inom en översyn av bidragssystemet för statsbidrag till ungdomsorganisationerna, med utgångspunkt i förslag från . Regeringen fattade beslut om en ny förordning förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer. De nya bidragsreglerna skall tillämpas första gången i fråga om statsbidrag för . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Anslaget 29:2 har successivt minskats , dels genom att totalt förts över till anslaget 29:1 , dels genom att 2001 fördes över till anslaget 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler. har disponerat dessa , vilka har fördelats mellan samlingslokalorganisationerna för utredningsarbete och informationsinsatser som avser ungdomars nyttjande av samlingslokaler för olika verksamheter. Regeringen ger för Ungdomsorganisationer (LSU) stöd för nationell och internationell verksamhet. LSU har 80 medlemsorganisationer. Av de medel som avsätts för LSUs verksamhet har öronmärkts för den verksamhet som bedrivs av () genomfördes en utvärdering av LSU:s och CIU:s verksamheter vilken bl.a. visade att verksamheterna har ett stort värde för ungdomsorganisationer respektive ungdomar samt att verksamheterna utförs enligt intentionerna. Utvärderingen visade också att det finns behov av en utökad basfinansiering av dessa verksamheter. stödjer utvecklingen av en sektorsövergripande ungdomspolitik genom samverkan med kommunerna i ett aktivt utvecklingsarbete. För att stimulera utvecklingen av sektorsövergripande och kunskapsbaserad ungdomspolitik bör stödet till utvecklingsverksamhet förstärkas. Anslaget 29:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet förstärks med , vilka överförs från anslaget 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler. Dessa medel kan användas för insatser som rör ungdomars behov av mötesplatser liksom för förstärkningar av utvecklingsinsatser gentemot kommuner och bidraget till LSU:s och CIU:s verksamheter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 6.5 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 29:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 7 Politikområde 30 Folkrörelsepolitik