prop · GQ0336 · 2003-01-07 00:00:00 — till följd av den moderna tekniken som gör det möjligt att sekundsnabbt söka information som finns lagrad i datorer. bedömdes ställa nya krav på hantering av uppgifter om ömtåliga person- liga förhållanden, både ur integritetssynpunkt och med tanke på social- tjänstens möjligheter att kunna utnyttja modern informationsteknik för att höja effektiviteten och kvalitén i arbetet. t.ex. att upprepade anmälningar av oskyldig karaktär sammantaget kan tyda på behov av insatser från sida och för att socialtjäns- ten skall kunna uppmärksamma detta krävs möjligheter att kunna söka i bedömdes den moderna tekniken och dess sök- möjligheter utgöra ett ännu större intrång i den personliga integriteten, eftersom dessa typer av sammanställningsregister kan skapas på ett 5.5Ändring i lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar Regeringens förslag: I lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar tas begreppet personregister bort. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Som tidigare nämnts kallades sam- manställningar av personuppgifter för personregister . Beteckningen förlorade sin betydelse i och med personuppgiftslagens inträde. används i stället begreppet sammanställning av personupp- gifter eller sammanställningsregister. I lagen (1992:1068) om introduk- tionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar görs därför en ändring så att lagtexten bättre stämmer överens med de begrepp som Prop. 2002/03:36 används efter personuppgiftslagens inträde. 5.6Upphävande av hänvisning till särskilda bestämmelser i socialtjänstlagen Regeringens förslag: Hänvisningen i 5 § till socialtjänstlagens (2001:453) särskilda bestämmelser om uppgiftsskyldighet, viss regi- strering och gallring hos socialnämnden upphävs. Promemorians bedömning: Överensstämmer inte med regeringens. Remissinstanserna: Har inte behandlat frågan. Skälen för regeringens förslag: Lagrådet har ifrågasatt om upplys- ningen i denna paragraf innebär något klargörande för tillämpningen av lagen samt om den fyller någon praktisk funktion. Regeringen anser mot bakgrund av Lagrådets yttrande att upplysningen inte innebär något klargörande för tillämpningen av lagen samt att den inte fyller någon praktisk funktion och föreslår därför att hänvisningen upphävs. 6Förbud mot sammanställningar av ömtåliga personliga förhållanden Regeringens bedömning: Ett principiellt förbud mot sammanställnings- register med ömtåliga personuppgifter bör föras in i lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom . Förbudet överens- stämmer i stora delar med innehållet i 12 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). På så sätt skapas likartade regler för hela verksamhet, såsom den är definierad i lagen om behandling av person- uppgifter inom . Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: i tillstyrker författ- ningsförslagen i huvudsak. anser att de föreslagna änd- ringarna kommer att göra regelverket mer överskådligt. Statens institu- tionsstyrelse (SiS), samt Datainspektionen har inte några erinringar mot förslaget. i till- styrker förslagen. anser att de föreslagna för- fattningsändringarna gagnar tydlighet och enhetlighet i lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom och tillstyrker författningsförslagen. Skälen för regeringens bedömning Förslaget innebär att befintliga bestämmelser om sammanställningar av personuppgifter för socialnämnden i socialtjänstlagen (2001:453) förs över till lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom . Förslaget innebär vidare att bestämmelserna i förord- ningen (2001:637) om behandlingen om personuppgifter inom social- tjänsten för övrig verksamhet, för SiS och för privat verksam- het förs över till lagen om behandling av personuppgifter inom social- tjänsten. Regeringen uttalade i samband med införandet av lagen om behandling av personuppgifter inom (prop. 2000/01:80 s. 136) att det var väsentligt att regleringen av hur personuppgifter behandlas får en gemensam grund att stå på. En lämplig väg bedöms vara att samla all verksamhet som innefattar socialtjänst och reglera hanteringen av per- sonuppgifter särskilt. I lagen om behandling av personuppgifter inom har begreppet socialtjänst därför definierats. I linje med vad som ovan sagts om behovet av enhetlighet är det lämpligaste sättet att uppnå vad föreslagit att införa en regel på ett och samma ställe som till stora delar överensstämmer med 12 kap. 1 § socialtjänst- lagen. På så sätt skapas likartade regler för hela verksam- het, såsom den är definierad i lagen om behandling av personuppgifter inom , vad gäller förbud mot att ta in uppgifter om ömtåliga personliga förhållanden i sammanställningar av personuppgifter inom . Den ovan föreslagna lösningen ökar både tydlighet och enhetlighet inom verksamheten och underlättar tillämpningen då lagstift- ningen finns samlad på ett och samma ställe. Varför ändring i lag? Verksamheten inom innefattar en omfattande hantering av personuppgifter som är känsliga ur integritetssynpunkt. Därtill kommer att verksamheten berör ett mycket stort antal enskilda individer. Redan detta förhållande talar för att även sammanställningar av personuppgifter inom bör regleras i lag. Vidare har socialutskottet gjort bedömningen att det inte kan uteslutas att Lagrådet bör yttra sig även över ett omarbetat förslag på detta område, vilket också talar för att den föreslagna förändringen skall göras i lag. I samband med införandet av lagen om behandling av personuppgifter inom ifrågasatte Lagrådet om inte lagen hade fått alltför mycket karaktär av ramlag och om inte fler materiella bestämmelser borde införas på detta integritetskänsliga område samt att detta borde övervägas i det fortsatta lagstiftningsarbetet. En lagreglering enligt ovan ligger väl i linje med Lagrådets uppfattning. Genom ändringen stärks den enskildes integritet Som tidigare nämnts var avsikten med införandet av lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom inte på något sätt att utvidga nuvarande möjligheter att registrera uppgifter Prop. 2002/03:36 om medborgarna. Om och på vilket sätt personuppgifter i det enskilda fallet skall samlas in eller lämnas ut avgörs av annan lagstiftning (t.ex. tryckfrihetsförordningen, sekretesslagen och socialtjänstlagen (2001:453). Eftersom lagen dock har ett vidare tillämpningsområde än socialtjänstlagen, medför det en utvidgning av nuvarande möjligheter att behandla känsliga personuppgifter. Den nu föreslagna bestämmelsen syftar därför till att ytterligare stärka skyddet för den en- skilde genom att den begränsningsregel som finns för verksamheter som drivs enligt socialtjänstlagen och i förordningen (2001:637) om be- handling av personuppgifter inom avseende uppgifter om ömtåliga personliga förhållanden i s.k. sammanställningsregister, kom- mer att finnas samlat för socialtjänstverksamheten så som den är definie- rad i lagen om behandling av personuppgifter inom . Uppgifter om ömtåliga personliga förhållanden Som tidigare nämnts har begreppet uppgifter om ömtåliga personliga förhållanden myntats inom socialtjänstlagen (1980:620). Detta begrepp omfattar förutom vad som räknas som känsliga personuppgifter enligt personuppgiftslagen (1998:204) även andra uppgifter om personliga för- hållanden som kan förekomma inom och vars behandling kan anses vara kränkande för den personliga integriteten. Det kan t.ex. vara uppgifter om försörjningsförmåga och familjeförhållanden. Detta är ett vedertaget begrepp inom som bedömts stämma överens med vad som inte skall få finnas med i olika typer av sammanställningsregister. För att främja tydlighet i regelverket bör ett enhetligt begrepp användas inom hela socialtjänstområdet. Av den an- ledningen gör regeringen bedömningen att begreppet ömtåliga person- liga förhållanden så vitt nu är i fråga bör tillämpas i all socialtjänstverk- samhet. Det innebär att begreppet även kommer att tillämpas för hela den kommunala verksamheten, privat verksamhet liksom för den tillsyns- verksamhet som bedrivs av och länsstyrelserna samt den verksamhet som bedrivs av SiS. Att använda detta begrepp i dessa verk- samheter torde inte medföra några problem då verksamheten bedöms vara av likartad natur. Som tidigare nämnts definieras begreppet känsliga personuppgifter i personuppgiftslagen. Som känsliga personuppgifter räknas personupp- gifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, eller medlemskap i fackförening. Det är också förbjudet att behandla sådana personuppgifter som rör hälsa eller sexualliv. För att förtydliga att vedertagna begrepp öm- tåliga personliga förhållanden även inbegriper känsliga personuppgifter i personuppgiftslagens mening, bör det i bestämmelsen framgå att det inte får tas in vare sig känsliga personuppgifter eller uppgifter i övrigt om ömtåliga förhållanden i sammanställningar av personuppgifter. Vad är sammanställningar? Förutom de personakter som upprättas inom socialtjänstverksamheten görs även olika typer av sammanställningar av uppgifter om klienterna. Dessa sammanställningar utgör ett register i en mer inskränkt bemärkelse och är upprättade för att underlätta administrationen. Det kan t.ex. röra sig om sammanställningar över vidtagna åtgärder som innebär myndig- hetsutövning samt den bestämmelse som beslutet om en sådan åtgärd grundar sig på. Ur integritetssynpunkt skiljer sig dessa sammanställ- ningar från personakterna, eftersom de är tillgängliga på ett mer omedel- bart sätt än som är fallet med uppgifter i personakterna. gifter om den enskilde utan att kunna ge en fullständig och objektiv beskrivning av hans eller hennes förhållanden. ställningar framstår därför som särskilt känsliga från integritetssynpunkt. Därtill kommer att de är mer lättillgängliga och används av ett långt större antal tjänstemän vid socialförvaltningen än som är fallet med den Sådana sammanställningar kan vara både automa- tiserade och och sökbara på ett eller flera kriterier. 6.3.1Manuella sammanställningar sökbara på ett eller flera särskilda kriterier Regeringens förslag: En bestämmelse förs in i lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom så att även manu- ella sammanställningar som innehåller uppgifter om ömtåliga person- liga förhållanden och som är sökbara på ett eller flera särskilda krite- rier faller in under lagens tillämpningsområde. Promemorians förslag: Behandlar inte frågan. Remissinstanserna: ombudsmän, (JO) anser att förslaget att föra över bestämmelserna i 12 kap. 1 § första stycket socialtjänstlagen (2001:453) till lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom innebär att det inte längre finns något hinder för en social- nämnd att göra vissa sammanställningar som innehåller upp- gifter om ömtåliga personliga förhållanden, och som inte faller in under lagen om behandling av personuppgifter inom . Skälen för regeringens förslag: konstaterar i sitt be- tänkande 2000/01: SoU18 Ny socialtjänstlag m.m. att lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom har ett vidare tillämpningsområde än socialtjänstlagen (2001:453), vilket kan medföra en utvidgning av nuvarande möjligheter att behandla finns ett lagstadgat principiellt förbud att i sammanställningsregister ta in ömtåliga personuppgifter för verksam- heter som drivs enligt socialtjänstlagen. Bestämmelsen tar sikte på alla sammanställningar oavsett om de är sökbara på ett eller flera kriterier. Lagen om behandling av personuppgifter inom tillämpas vid behandling av personuppgifter inom , om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om uppgifterna ingår i eller är av- sedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är till- gängliga för sökning eller sammanställning enligt särskida kriterier. 2002/03:36 har diskuterats om en sammanställning måste vara sökbar på mer än ett kriterium eller om det är tillräckligt att registret är sökbart på ett enda kriterium föra att det skall omfattas av lagen. För att tydliggöra att förbudet även skall gälla för sammanställning av register som är sökbara på endast ett kriterium föreslår regeringen att en bestämmelse förs in i lagen om behandling av person- uppgifter inom så att även sammanställningar som innehåller uppgifter om ömtåliga personliga förhållanden och är sökbara på ett eller flera kriterier faller in under lagens tillämpnings- område. 6.3.2Förbudet att i sammanställningar ta in känsliga personuppgifter m.m. Regeringens förslag: Förbudet i socialtjänstlagen (2001:453) samt i förordningen (2001:637) om behandling av personuppgifter att i sam- manställningar av personuppgifter ta in känsliga personuppgifter eller uppgifter i övrigt om ömtåliga personliga förhållanden skall, med vissa ändringar, föras över till lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom . Undantag från förbudet skall dock gälla för uppgifter om åtgärder som har beslutats inom och som innebär myndighets- utövning och för uppgifter om den bestämmelse som ett sådant beslut grundar sig på. Förbudet hindrar inte heller att sådana personuppgifter behandlas i sammanställningar om det gäller uppföljning, utvärdering, och kvali- tetssäkring av verksamheten eller av tillsynsverksamhet som bedrivs av eller länsstyrelserna. Personuppgifter som avslöjar medlemskap i fackförening får dock aldrig behandlas i sammanställ- ningar. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Promemorian behandlar dock inte frågan om att känsliga personupp- gifter eller uppgifter i övrigt om ömtåliga personliga förhållanden, för- utom personuppgifter som avslöjar medlemskap i fackförening, får behandlas i sammanställningar i och länsstyrelsernas tillsynsverksamhet. Remissinstanserna: påpekar att den föreslagna 7 a § i lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom medför att och länsstyrelserna kan göra sammanställ- ningar av ömtåliga personuppgifter för ändamålen uppföljning och utvärdering men inte för ändamålet tillsyn. Därmed skulle den före- slagna lagregleringen medföra stor osäkerhet kring lagligheten i de sammanställningar av känsliga eller ömtåliga personuppgifter som med nödvändighet behöver göras för att skall kunna fylla rollen som nationell tillsynsmyndighet. Den föreslagna 7 a § i lagen om behandling av personuppgifter inom bör därför kompletteras på så sätt att sammanställnings- förbudet inte hindrar behandling av personuppgifter för tillsyn som be- drivs av och länsstyrelserna. län föreslår att 7 a § tredje stycket kompletteras med tillsyn så att läns- styrelserna får möjlighet att hantera känsliga personuppgifter inom till- synen när det gäller . Skälen för regeringens förslag Socialtjänst som bedrivs i regi För verksamhet finns bestämmelser om principiellt förbud för sammanställningar av ömtåliga personuppgifter i socialtjänst- lagen (2001:453) och i förordningen (2001:637) om behandling av per- Förbudet hindrar dock inte att det i en sådan samanställning tas in uppgifter om åtgärder som har beslutats inom och som innebär myndighetsutövning och den bestäm- melse som ett beslut om en sådan åtgärd grundar sig på. hindrar inte heller att personuppgifter behandlas hos socialnämnden för uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring, forskning och framställning av Socialtjänst som bedrivs i privat regi För den privata verksamheten finns bestämmelserna om förbud mot sammanställningar av personuppgifter i förordningen (2001:637) om behandling av personuppgifter inom . tjänstverksamheten har ansetts ha behov av likartade regler som kommu- Inte heller inom den privata verksamheten får det således tas in känsliga personuppgifter eller uppgifter i övrigt om ömtåliga personliga förhållanden i sammanställningar av personuppgifter, det hindrar dock inte att sådana personuppgifter behandlas inom verksamheten i samman- ställningar om det gäller uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring. Med privat verksamhet avses här sådan yrkesmässig verksamhet som bedrivs av en juridisk eller fysisk person med tillstånd av enligt socialtjänstlagen (2001:453) eller enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och sådan privat verksamhet inom som i övrigt bedrivs enligt avtal med kommunen (se 5 § förordningen (2001:637) om behandling av personuppgifter inom Lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom socialtjänst- lagen har ett vidare tillämpningsområde än den specifika del av social- tjänsten som omfattas av socialtjänstlagen (2001:453), eftersom social- tjänst definieras i en vidare bemärkelse i förstnämnda lag. ringens mening bör samtliga myndigheters möjlighet att göra samman- ställningar av personuppgifter utgå från ett gemensamt regelverk. även av vikt att en övergripande lagstiftning förstärker den enskildes per- sonliga integritet inom hela socialtjänstverksamheten. vad som ovan anförs föreslås att socialtjänstlagens principiella förbud för sammanställningar av ömtåliga personuppgifter förs in i lagen om be- Prop. 2002/03:36 handling av personuppgifter inom socialtjänstlagen. På så sätt skapas likartade regler för hela socialtjänstverksamheten, såsom den definieras i lagen om behandling av personuppgifter inom . Nationell och regional tillsyn Av 2 § andra stycket lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom framgår att begreppet socialtjänst inkluderar tillsyn, uppföljning utvärdering kvalitetssäkring samt administration av verk- samhet enligt bl.a. socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. Enligt 6 § får person- uppgifter behandlas bara om behandlingen är nödvändig för att arbets- uppgifter inom skall kunna utföras och enligt 7 § får käns- liga personuppgifter som avses i 13 § PUL behandlas endast om uppgif- terna lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för verksamheten. Enligt socialtjänstlagen och LSS är nationell tillsynsmyndighet för verksamhet enligt de respektive lagarna medan länsstyrelserna är ansvariga för den regionala tillsynen. Då det principiella förbudet i förordningen förs över till lagen kommer det att träffa såväl som länsstyrelserna. Såväl Social- styrelsen som i har i sina remissvar påtalat svårigheterna att hålla isär begreppen uppföljning, utvärdering och till- syn. De har också angett stort behov av att tillåtas behandla känsliga per- sonuppgifter för att kunna fullgöra sina respektive tillsynsuppgifter. tillsatte regeringen en utredning (Ju 2000:06) med uppgift att utreda hur den statliga tillsynen kan göras till ett tydligare och effektivare förvaltningspolitiskt instrument som bättre bidrar till kontrollen och genomförandet av demokratiskt fattade beslut. Utred- ningen (Ju 2000:06) konstaterar i sitt delbetänkande (SOU 2002:14) att tillsyn ofta är en blandning av verksamheter som rådgivning, till- ståndsgivning, information, utvärdering, uppföljning och kontroll samt att gränserna för vad som är tillsyn och närliggande verksamhet sällan är klara. Det är ur rättssäkerhetsperspektiv otillfredsställande om regleringen av behandling av känsliga personuppgifter får en utformning som medför otydligheter kring vad som är tillåten respektive otillåten behandling av personuppgifter. Det är också mycket angeläget att varken Socialstyrel- sens eller länsstyrelsernas möjligheter till en effektiv tillsyn på respektive nivå allvarligt försvåras eller rent av omöjliggörs. Mot bakgrund härav finns det enligt regeringens mening anledning att tydliggöra att känsliga personuppgifter eller uppgifter i övrigt om ömtåliga personliga förhål- landen får behandlas i sammanställningar hos Socialstyrelserna och läns- styrelserna för att säkerställa en nationell och regional tillsyn. Förbud för uppgifter som avslöjar medlemskap i fackförening Därutöver föreslås ett förbud att använda uppgifter som avslöjar med- lemskap i fackförening i sammanställningar av personuppgifter. personuppgiftslagen, som har sin grund i EG-direktivet, ställs det höga krav på att över huvud taget få behandla uppgifter som avslöjar medlem- Prop. 2002/03:36 skap i fackförening då de ses som särskilt känsliga (13 § personuppgifts- För att värna den enskildes personliga integritet finns det skäl att iaktta försiktighet och om möjligt undanta sådana uppgifter i samman- ställningar i de fall uppgifterna kan anses som obehövliga för verksam- heten. Inte inom något av de verksamhetsområden kommunen, den pri- vata verksamheten, eller har, kan det finnas några behov av att i sammanställningar ta in uppgifter som avslöjar medlemskap i fackförening i samband med att man gör uppföljning, kvalitetssäkrar, utövar tillsyn eller utvärderar verksamheten. Det får därför anses rimligt att införa ett förbud i lagen mot att använda sådana personuppgifter i sammanställningar av den karaktären. 6.3.3Statens institutionsstyrelse (SiS) Regeringens förslag: Även skall omfattas av förbudet mot att ta in känsliga personuppgifter eller uppgifter i övrigt om ömtåliga personliga förhållanden i sammanställningar av personuppgifter. Undantag från förbudet skall dock gälla för uppgifter om åtgärder som har beslutats inom de hem som drivs av Statens institutions- styrelse som innebär myndighetsutövning och för uppgifter om den bestämmelse som ett sådant beslut grundar sig på. Vidare får person- uppgifter behandlas i samband med uppföljning, utvärdering och kva- litetssäkring av verksamheten. Förbudet hindrar inte heller att sådana personuppgifter, med undantag för uppgifter om medlemskap i fackförening, behandlas i sammanställningar inom Statens institutionsstyrelses verksamhet när det gäller uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring. Förbudet gäller inte heller i samband med den tillsyn och administration av verksamheten som görs på styrelsens huvudkontor. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: (SiS) har ingen erin- ran mot förslagen. Skälen för regeringens förslag fattade ett principbeslut om att huvudmannaskapet för de särskilda ungdomshemmen skulle föras över från kommuner och landsting till staten. ställde två huvudsakliga krav på verk- samheten, dels att alla som behöver det skulle kunna beredas plats, dels att en väl differentierad vård skulle kunna beredas. Resultat blev att (SiS) bildades . I regeringens proposition (prop. 1992/93:61) Om ändrat huvudmannaskap för institu- tioner inom ungdomsvård och missbrukarvård och i be- tänkande (bet. 1992/93:SoU10) som låg till grund för inrättandet av SiS, framhölls att kunskaperna om effekten av vård och behandling inom tvångsvården var begränsade och att det därför var angeläget att den nya Prop. 2002/03:36 myndigheten skulle lägga särskild vikt vid utvärdering, uppföljning och personalutbildning samt ta initiativ till och följa forskningen inom Organisatoriskt består SiS av ett huvudkontor samt ett antal ungdoms- och LVM-institutioner. Inom SiS behandlas en stor mängd personuppgifter såväl i den klient- relaterade verksamheten som för forsknings- och statistikändamål. Vid institutionerna dokumenteras olika klientuppgifter för vård- och behandlingsändamål. Detta sker i stor utsträckning inom ramen för ett databaserat klient- och institutionsadministrativt register, . Vid institutionerna förekommer vidare olika slag av sammanställningar (s.k. elevregister) med klientuppgifter i syfte att omhändertagandet av den enskilde skall kunna ske med hög kvalitet. Registren kan t.ex. inne- hålla uppgifter om in- och utskrivningsdag, vilket lagrum klienten vårdas med stöd av, kontaktperson, hemkommun, fickpenningnorm, permission och liknande. På förs ett s.k. kö-register för administrativa ända- mål. Registret är en sammanställning för placering av enskilda personer på hemmen. Registret kan innehålla såväl känsliga som ömtåliga person- uppgifter beroende på behovet av underlag för en ändamålsenlig place- ring.