prop · GQ031d7 · 2003-01-01 00:00:00 — I det följande redovisas utvecklingen av det internationella samarbetet inom materielförsörjningsområdet. Inom ramen för WEAG-samarbetet undertecknade 2001 ett övergripande ramavtal för forskning och teknologisamarbete benämnt European Undertakings for , Programmes and Activities (). Avtalet godkändes av (prop. 2001/02:157, bet. 2001/02:UU15, rskr. 2001/02:290). För tillämpningen av avtalet förutsätts att särskilda underavtal, benämnda European Research Grouping (ERG), ingås. Ett första ERG (ERG1) har förhandlats fram och undertecknats av bl.a. . Avtalet syftar till att lägga fast de närmare formerna och villkoren för kontraktering av forsknings- och teknologitjänster. har vidare undertecknat ett samarbetsavtal rörande upphandling av tjänster på forsknings- och teknologiområdet benämnt Memorandum of Understanding concerning Participation in the (). blir genom avtalet inte medlem i WEAO. Däremot får vi genom undertecknandet ett rättsligt förhållande till WEAO som medger fullt tillträde till framtida samarbeten inom organisationen. Som ett resultat från det s.k. sexnationersinitiativets ramavtal om åtgärder för att underlätta omstrukturering och drift av den europeiska försvarsindustrin, som undertecknades 2000, har ett flertal förslag till samarbetsavtal förhandlats fram. Samarbetsavtalen förväntas överlämnas till respektive lands regering för godkännande . har bilaterala samarbetsavtal med flertalet europeiska stater. Samarbetet involverar ofta flera områden såsom informationsutbyte, forskning, utveckling och upphandling. Även om aktiviteterna skiljer sig mellan de olika länderna så har verksamheten ökat generellt . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Verksamheten har ökat såväl vad gäller gemensamt samarbete mellan , , och som bilaterala samarbete med dessa länder. är ett flertal nordiska arbetsgrupper verksamma. pågår ett samarbete om en gemensam utveckling av ubåtar, det s.k. . beslutade , och att anskaffa samma typ av helikopter (NH90). De tre länderna har beslutat att fortsätta samarbetet inom helikopterprojektet med underhålls- och utbildningsfrågor. Även inom andra materielområden pågår gemensamma projekt. Försvarsindustrierna i länderna har också ökat sitt samarbete bl.a. inom ammunitionsområdet. undertecknade försvarsministrarna i , , och ett avtal om stöd för industrisamarbete inom försvarsmaterielområdet. Avtalet godkändes av . 2001/02:10, bet. 2001/02 FöU1, rskr. 2001/02:104). Avtalet har därefter ratificerats av . bilaterala samarbete med har stor betydelse då är världsledande inom de kvalificerade försvarsteknikområden som har behov av, inte minst för att genomföra den stora omstruktureringen av Försvarsmakten. för därför fortsatta diskussioner med om möjligheterna att underlätta tekniköverföring och främja ökad handel mellan länderna. Sådana diskussioner har även förts av med , och , vilka har resulterat i bilaterala principdeklarationer. Den exportstödjande verksamheten har koncentrerats till stöd för JAS 39 , flygburet radarvarningssystem, stridsledningssystem, olika styrda vapensystem, fartyg och pansrade fordon. Stödet har bedrivits samordnat och aktivt från såväl som myndigheterna. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 särskilt nämnas val av JAS 39 . Goda förutsättningar finns för ytterligare JAS 39 export till ett flertal länder. Verksamheten inom samrådsforum för exportstöd till industrin, de s.k. koordinations- och referensgrupperna (KRG), har förändrats från att omfatta specifika produkter till ett bredare produktområde och systemtänkande. Detta kan ytterligare underlätta samordningen av stödet för olika produkter på samma marknad. Dessa samrådsforum leds av , med deltagare från berörda myndigheter och industrin. Regeringen informerar i det följande om utvecklingen inom det så kallade robotstrategiområdet omfattande , värmesökande , och luftvärnrobotsystemet Bamse. undertecknande ett samarbetsavtal kallat memorandum of understanding () avseende utveckling av en ny radarjaktrobot med lång räckvidd, Meteor, avsedd att beväpna JAS 39 . Förutom har även , , och undertecknat avtalet. , som också deltar i projektet, har dock ännu inte undertecknat avtalet. leder och svarar för kontraktet mellan deltagande länder och företaget som skall utveckla roboten. 1I utvecklingen av Meteor kommer och att delta. JAS 39 kommer att utnyttjas som provplattform. Med Meteor kommer operativa behov av en radarjaktrobot med lång räckvidd till JAS 39 att tillgodoses liksom vidmakthållande av viss robotkompetens vid inhemsk försvarsindustri. Roboten kommer också att kunna erbjudas till exportkunder som väljer Gripen. deltar också i utvecklingen av en ny värmesökande jaktrobot, IRIS-T, till JAS 39 . Roboten utvecklas gemensamt med , , och . har valt att avbryta sitt deltagande i utvecklingen. Regeringen bedömer att utvecklingen av IRIS-T kommer att slutföras och att en beställning av serierobotar kan läggas våren IRIS-T kommer, förutom att höja den operativa effekten i JAS 39 Gripen-systemet, även att kunna erbjudas till Gripens exportkunder. Utvecklingen av luftvärnsrobotsystemet Bamse fortsätter. De tekniska problem som funnits är nu lösta och systemet bedöms kunna levereras till Försvarsmakten med början 2006. Den tänkta vidareutvecklingen av Bamse till Bamse DGA, dvs. ett system med s.k. digital gruppantennteknik, som förutsattes för att kunna tillgodose bl.a. sjöstridskrafternas behov, bedöms av inte gå att realisera . Detta är för sent för att kunna tillgodose ett operativt behov inom Försvarsmakten. genomför bl.a. av denna anledning ett arbete med att ta fram en ny samlad robot- och sensorstrategi. genomför Försvarsmakten en luftförsvarsstudie för att ta fram underlag för hela luftförsvarsfunktionens utveckling, dvs. både avseende flygstridskrafter och luftvärn. Resultatet av luftförsvarsstudien och arbetet med en ny robot- och sensorstrategi kommer att ingå i Försvarsmaktens underlag inför nästa försvarsbeslut. Regeringen återkommer till avseende framtida robotstrategi m.m. i propositionen inför nästa försvarsbeslut. Regeringen har uppdragit åt Försvarsmakten att lämna en samlad redovisning avseeende luftförsvarsfunktionens framtida utveckling. Beredskapen har upprätthållits enligt de krav regeringen ställt. Försvarsmakten redovisar att genomförd verksamhet främst har givit effekt avseende förmåga att möta begränsade insatser, vidta skyddsåtgärder vid insatser mot civila och militära mål, möta intrång på vårt territorium, ingripa mot kränkningar samt avvisa säkerhetshot. Lednings- och försvarsunderrättelsekompetensen har utvecklats bl.a. genom de åtgärder och översyner av planer som föranleddes av Nato har i enlighet med beslut av lett en multinationell fredsstyrka (SFOR) i Bosnien- . Enligt fredsavtalet för är SFOR:s uppgifter dels att utföra militära uppgifter i syfte att avskräcka de tidigare krigförande parterna från att ta till militära medel, dels att understödja avtalet i sin helhet. har bidragit med ca 30 personer till SFOR. Huvuddelen av dessa tjänstgör i den nordisk-polska bataljonsstridsgruppen och har framför allt bestått av personal med Cimicuppgifter (civil-militär samverkan). Dessutom har officerare tjänstgjort i . undertecknande SIDA och Försvarsmakten ett avtal om att SIDA skulle finansiera vissa Cimic-projekt med ca . Huvuddelen av projekten var reparation av korta vägavsnitt. har gett ett bemyndigande till Nato samt mandat för en multinationell fredsstyrka i Kosovo med stöd av kapitel VII i . Den internationella fredsstyrkan har funnits i Kosovo och leds av Nato. har bidragit med trupp. har bidragit med ca 1 600 personer till KFOR. Den svenska styrkan har bestått av en mekaniserad skyttebataljon, stabspersonal och s.k. mine awareness team (SWEMATT). Därutöver har bidragit med personal till ett multinationellt militärpoliskompani. förstärktes bataljonen med det s.k. snabbinsatskompaniet (IA 01). Det möjliggjorde att bataljonen, utöver ordinarie verksamhet inom bataljonsområdet, i större utsträckning än tidigare kunde delta i verksamhet utanför bataljonens område ledda av den brittiska brigaden. Operationer har genomförts vid gränsen till och i . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 m.a.a. valen i Kosovo genom att ett kompani ur avlösande bataljon sattes in en månad tidigare än planerat. SWEMATT avvecklades då ansvaret för dessa frågor överlämnades till den regionala civila administrationen. Försvarsmakten redovisar att SWEMATT har varit en framgång. Trenden att svenska förband understödjer eller underställs förband från andra nationer eller vice versa fortsätter att öka. Detta ställer högre krav på svensk personal att kunna arbeta i en multinationell miljö. Vidare ökar bl.a. interoperabilitetskraven på materielen. har två bataljoner utbildats (KS 04 och KS 05). Personalrekryteringen har i stort fungerat tillfredsställande. Enligt Försvarsmakten var en bidragande faktor att rekryteringen i stor utsträckning skett sammanhållen från olika garnisoner. Exempelvis var ungefär hälften av alla yrkesofficerare i KS 05 från Bodens garnison. (United Nations Mission in beslutade regeringen att skulle ställa fem stabsofficerare till förfogande som ett svenskt bidrag till den av SHIRBRIG ledda FN-insatsen i Etiopien- . Försvarsmakten redovisar att SHIRBRIG:s medverkan i starten av en mission har varit positivt och att den bör vidareutvecklas. En nyetablerad mission ställer bl.a. krav på uppföljning av framför allt säkerhetsläget, sjukvårds- och transportresurser. Regeringen anser att den internationella verksamheten har genomförts med gott resultat och har bidragit till ökad förmåga att i samverkan med andra länder planera och genomföra fredsbevarande operationer samt ökad förmåga till att lämna stöd till fredsfrämjande och humanitär verksamhet. Verksamheten har även bidragit till att öka den internationella kompetensen samt att ge effekt vad avser lednings- och logistikkompetens. Erfarenheterna av att sätta in insatskompaniet IA 01 är överlag goda. Den nationella beslutsprocessen upplevs av både (Försvarsdepartementet) och Försvarsmakten som snabb och utan större problem. Väl på plats bidrog kompaniet 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 till att skapa en större handlingsfrihet för berörda chefer i insatsområdet. Däremot uppstod problem vad avser den kontrakterade personalen då valde att inte följa med kompaniet till insatsområdet. Skälet var i huvudsak att de flesta redan varit anställda i tidigare KFOR-bataljoner. Personalförsörjningen av de internationella förbanden, inklusive snabbinsatsförbanden, kommer att studeras närmare vid införandet av det nya personalförsörjningssystemet. planerades för beslut om insats i , vilket fattades . Erfarenheterna av denna process är goda, både från Försvarsmakten och från (Försvarsdepartementet). Beredskap för internationella insatser har Försvarsmakten lagt ned ett omfattande arbete på att organisera och utveckla de resurser och förband som är anmälda till olika internationella styrkeregister. Verksamheten har omfattat förband ur armé-, marin- och flygstridskrafterna. Förbanden har i huvudsak 30 dagars beredskap. har arbetet inom det nordiska samarbetet för fredsfrämjande och humanitära insatser (Nordcaps) fördjupats, främst utvecklandet av en nordisk styrka upp till brigads storlek. har åtagit sig ett samordnande ansvar för logistikenheten till denna styrka. Även det övriga försvarsrelaterade samarbetet med , och har fortsatt med gemensamma övningar, personalutbyte och studiebesök. Genomförandet av och deltagandet i internationella kurser och utbildningar inför internationell verksamhet har fortsatt legat på en hög nivå. Sammanlagt ca 450 elever från 45 nationer har deltagit i kurser vid och Swedec. Ett stort antal av Försvarsmaktens personal har deltagit i kurser inom ramen för partnerskap för fred (PFF). Syftet är att öka antalet anställda i Försvarsmakten med kompetens att delta i de internationella insatser som Försvarsmakten genomför. Personal uttagen till att tjänstgöra utomlands samt personal som arbetar med internationell verksamhet har även genomfört såväl språkutbildning som viss utbildning om könsrollsperspektiv på krishantering. Försvarsmakten genomförde efter beslut av regeringen ett seminarium om könsrollsperspektiv på krishantering och internationella insatser. Syftet med seminariet var att med anledning av FN:s resolution /2000 inventera och utveckla Försvarsmaktens kompetens avseende könsrollsperspektiv på fredsfrämjande insatser. Försvarsmakten har därefter genomfört en inledande översyn av missionsutbildningarna och startat en arbetsgrupp för internationella uppdrag med uppgift att inarbeta intentionerna i resolution /2000. Försvarsmakten har deltagit i ett tiotal PFF-övningar eller övningar i PFF: s anda. Därutöver har stått som värd för övningen i PFF: s anda 01. har stått som värd för Nordic Peace 02, en övning i PFF:s anda. Sammantaget bedömer regeringen att den verksamhet som Försvarsmakten bedriver som beredskap för internationella insatser har genomförts med gott resultat. Incidentberedskapen har upprätthållits med resurser ur grundorganisationen i enlighet med ställda krav. Insatser har genomförts med tyngdpunkt mot territoriell integritet. Inga konstaterade kränkningar till sjöss har rapporterats. Dock rapporterar Försvarsmakten att det skett möjlig främmande undervattensverksamhet. har 19 konstaterade kränkningar av svenskt luftrum skett. Av dessa är sex möjliga att hänföra till fel utnyttjande av flygtillstånd. Bristande kunskap eller bristande respekt för våra tillträdesbestämmelser är orsak till kränkningarna. har ingripande mot brott mot de svenska tillträdesbestämmelserna inte genomförts på ett tillfredställande sätt. Sammantaget bedömer regeringen att Försvarsmakten upprätthållit beredskap och upptäckt samt ingripit mot kränkningar i allt väsentligt i enlighet med de krav regeringen ställt. En av Försvarsmaktens fyra uppgifter är att bidra till att stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar på samhället i fred genom att kunna samverka med andra myndigheter och kunna ställa resurser till förfogande. Myndigheten skall vidare ha förmåga att ställa resurser till förfogande vid räddningstjänst och därutöver kunna lämna stöd till andra myndigheter. Härutöver gäller bl.a. att Försvarsmakten skall ha kompetens till civil samverkan. Med detta menas att myndigheten skall ha kunskaper och färdigheter att när behov uppstår kunna samverka med civila myndigheter över hela skalan från räddningstjänstinsatser till krigstillstånd. Inom Stöd till samhället ryms uppgifterna att stärka samhället vid svåra påfrestningar på samhället i fred samt stöd i enlighet med räddningstjänstlagen och i enlighet med förordningen (1986:1111) om militär medverkan i civil verksamhet. Den förordningen har ersatts av förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet. Av Försvarsmaktens årsredovisning framgår bl.a. följande. Några svåra påfrestningar på samhället i fred har inte inträffat . En utgångspunkt i fråga om stöd till samhället är att uppgiften inte skall vara dimensionerande för utformningen av Försvarsmakten. Om det däremot finns likvärdiga alternativ vid utformningen skall det alternativ väljas som bäst kan stödja samhället i övrigt. Exempel på tillämpningen av det sistnämnda är att Försvarsmakten har beslutat att förvara viss materiel som ofta efterfrågas vid insatser till stöd för samhället så att den snabbt kan lämnas ut. För att underlätta stöd har Försvarsmakten vidare deltagit i samverkansmöten med merparten av de myndigheter som har ett huvudansvar om en svår påfrestning skulle komma att inträffa. Planeringen har också fördjupats inom områdena allvarliga störningar på elförsörjningen, tillsammans med , och inom området kärnenergiolyckor, tillsammans med . Försvarsmakten har biträtt vid räddningstjänstinsatser i samband med översvämningarna i under 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Vidare har myndigheten medverkat med materiel, bandvagnar och personal vid räddningstjänst vid snöröjning i län och i län. I övrigt har stöd vid räddningstjänstinsatser lämnats vid bl.a. drygt 100 fall av eftersökning av försvunna personer, ett mindre antal bränder och en kemikalieolycka. Försvarsmaktens stöd till samhället med helikopter är av särskild betydelse ur ett allmänt samhällsperspektiv. Helikopterförbanden har genomfört 761 uppdrag. genomfördes 690 uppdrag och 1999 genomfördes 846 uppdrag. Av uppdragen 2001 avsåg drygt 280 uppdrag insatser inom ramen för flyg- eller sjöräddning. 370 uppdrag genomfördes inom ramen för Försvarsmaktens avtal med om sjuktransporter för sjukvårdshuvudmannen med helikopter. I årsredovisningen anger Försvarsmakten att myndighetens förmåga att stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar på samhället i fred sammantaget är god. Myndigheten påpekar att den har stor tillgång till resurser som är lämpliga för att på olika sätt kunna stödja samhället i samband med räddningstjänstinsatser eller vid annan stödverksamhet. Som regeringen anmälde i föregående budgetproposition medgav regeringen genom en regleringsbrevsändring att Försvarsmakten fick dels omförhandla avtalet med om helikopter i beredskap, dels avsluta stödet till sjukvårdshuvudmännen med sjuktransporter med helikopter. I årsredovisningen anmäler Försvarsmakten att myndigheten inte kommer att teckna nya avtal med sjukvårdshuvudmännen. Regeringen har i avsnitt 3.8.3.2 redovisat frågor om Försvarsmaktens avtal med om helikopter i beredskap. Regeringen kan konstatera att Försvarsmaktens stöd till samhället även varit omfattande. Viktiga insatser har gjorts vid räddningstjänst vid översvämningar och vid snöoväder. Därtill har Försvarsmaktens helikopterförbands verksamhet inom ramen för räddningstjänst och vid sjuktransporter med helikopter varit mycket betydelsefull. Regeringen anser att den genomförda verksamheten ligger i linje med den inriktning statsmakterna har givit. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Bestämmelser om försvarsunderrättelseverksamhetens generella inriktning finns i lagen (2000:130) och förordningen (2000:131) om försvarsunderrättelseverksamhet. Utöver detta regleras respektive myndighet som omfattas av lagen och förordningen av sina respektive instruktioner. Regeringens övergripande inriktning av underrättelseverksamheten redovisas i proposition Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10) och i regleringsbrev för berörda myndigheter. har påbörjat arbetet med att ge en tydligare inriktning av underrättelseverksamheten vad avser ettåriga underrättelsebehov. Inriktningen gällde de s.k. försvarsunderrättelsemyndigheterna (Försvarsmakten, , och ). Utöver de traditionella hoten som underrättelsetjänsten skall arbeta med har nya hot och de underrättelsebehov som deltagande i internationella insatser ställer kommit att få en allt mer framträdande roll. I huvudsak har underrättelsetjänsterna uppfyllt de krav som regeringen har ställt i dessa avseenden. Terrorattackerna mot påverkade alla nationella underrättelsetjänster. Den nya situationen innebar en viss ominriktning av underrättelsetjänsterna. I allt väsentligt fungerade detta väl och information kunde delges relevanta institutioner. har ökat sin förmåga att löpande följa och bedöma underrättelseunderlaget och på så sätt få en sammanvägd syn på hot mot landets yttre säkerhet och intressen. Regeringen beslutade om direktiv (2001:66) för en särskild utredare som skall se över Försvarets radioanstalts verksamhet. Utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbete . Den övergripande inriktningen av underrättelsetjänsten är fortsatt giltig. I huvudsak gäller detta även mer kortsiktiga inriktning av underrättelsetjänsterna . Försvarsmakten genomför en studie i syfte att påvisa vilken grad av relevans försvarsunderrättelseproduktionen har för olika mottagare. 3.8.4.1 Utbildning, planering m.m. Regeringens bedömning: Inriktningen för utbildning, planering m.m. bör vara följande: Förmågan till väpnad strid skall utgöra grunden för utbildning, planering m.m. Utbildnings- och övningsverksamheten skall inriktas mot att öka förmågan att verka inom ramen för operativt samordnade insatser. förmåga att genomföra operativt samordnade insatser och att samverka med civila delar av totalförsvaret skall ökas. Förmågan att genomföra internationella insatser med förband som är anmälda till internationella styrkeregister skall utvecklas i enlighet med regeringens särskilda beslut. Förband som är anmälda till internationella styrkeregister skall därför prioriteras i utvecklings-, utbildnings- och övningssammanhang. Utbildningen av värnpliktiga skall även beakta behovet av rekrytering till internationella insatser. Verksamheten skall även fortsättningsvis bedrivas så att utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar sker samordnat inom Försvarsmakten. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att förmågan till väpnad strid även fortsatt skall utgöra grund för förbandsutbildningen. Förmågan till väpnad strid utgör en grundläggande förutsättning för att landet skall kunna försvaras mot ett väpnat angrepp. Förmågan till väpnad strid innebär även att förmågan att lösa uppgifterna territoriell integritet, stöd till samhället och internationella insatser grundläggs. För att lösa uppgiften internationella insatser krävs dock att förmågan till väpnad strid kompletteras med en för internationella insatser särskild anpassad förmågeuppbyggnad. Därför skall förband anmälda till internationella styrkeregister prioriteras i utvecklings-, utbildnings- och övningssammanhang så att en sådan förmågeuppbyggnad säkerställs. Försvarsmakten har i budgetunderlaget redovisat en ambition för övningsverksamheten som innebär en ökning jämfört med den låga nivån. Regeringen anser det angeläget att övningsverksamheten inriktas mot att säkerställa nödvändig kompetens inom officerskåren, bl.a. när det gäller förmågan att leda förband på bataljonsnivån och högre nivåer samt att övningar genomförs regelbundet på dessa förbandsnivåer. Försvarsmakten genomför en översyn av utbildningssystemet i syfte att öka rationaliteten och effektiviteten. Utvecklingen inom bl.a. ledning, informationshantering, sensorer och precisionsstyrda vapen, som möjliggjorts av modern informationsteknik, har förändrat förutsättningarna för att genomföra väpnad strid. Enligt regeringens mening utgör Försvarsmaktens omstrukturering mot en insatsorganisation en god grund för fortsatt utveckling mot ett flexiblare utnyttjande av ledningsnivåer och ökad möjlighet till samordning av stridskrafter. Det moderna, flexibla och rörliga försvaret utvecklas mot att bli ett nätverksbaserat försvar. Det nätverksbaserade försvaret kan beskrivas utifrån en övergripande indelning av Försvarsmaktens förmåga i olika avseenden, huvudsakligen indelat i följande delar: information och omvärldsuppfattning, ledning med beslutsstöd samt insats och verkan. Genom att bygga samman informations- och sensorsystem med beslutstödssystem och verkanssystem bör förutsättningar kunna skapas för att snabbt få ökad verkan i de mål som bekämpas eller på annat sätt påverkas. Ytterligare delar som är av vikt för ett effektivt nätverksbaserat försvar är utvecklingen av logistik och skydd. En av grunderna för att uppnå balans i insatsförsvaret är således att stärka förmågan 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 till god omvärldsuppfattning och förmågan till ledning av insatser. Utvecklingen bör, enligt regeringens mening, baseras på utnyttjandet av taktiska och tekniska demonstratorer samt simulatorer. Följaktligen bör utvecklingen återspeglas inom såväl Försvarsmaktens forskning och teknikutveckling, förbandsutveckling som materielförsörjning. Härvid bör åtgärder tidigt komma till prövning och användning inom uppgifterna territoriell integritet och internationella insatser. I det följande redovisar regeringen mer i detalj inriktningen för utbildning, planering m.m. . Översiktligt anges även inriktningen . kommer de taktiska kommandona i Operativa insatsledningen att leda större förbandsövningar ur respektive stridskraft.