prop · GQ031d26 · 2003-01-01 00:00:00 — 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Förslag till riksdagsbeslut..................................................................................... Information, rådgivning och kompetensutveckling............................ Regler, tillstånd och tillsyn ................................................................... Forskning och utveckling ..................................................................... Statistik, uppföljning och utvärdering ................................................. Statliga insatser utanför politikområdet............................................... 38:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader .......... 38:2 Näringslivsutveckling m.m........................................................... 38:3 : Förvaltningskostnader... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 3.13.538:5 geologiska undersökning: Geologisk 3.13.638:6 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning 3.13.738:7 geologiska undersökning: Miljösäkring av 3.13.8 38:8 Patentbesvärsrätten....................................................................... 3.13.938:9 : Finansiering av viss verksamhet (likvidatorer) ......................................................................................... 38:10 Upprätthållande av nationell metrologi m.m............................ 38:12 Bidrag till standardisering och FoU inom experimentell 38:13 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader..................................... 38:15 Bidrag till ................................ 38:18 Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m.................. 38:19 Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av 38:20 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m................................................................................... 38:21 Avgifter till vissa internationella organisationer....................... Övrig statlig verksamhet ...................................................................... Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande............................................ Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 4.8.139:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: 39:3 Exportfrämjande verksamhet....................................................... 39:4 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning....... 39:6 Näringslivsutveckling i ................................... 39:7 Avgifter till internationella handelsorganisationer ..................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Mål, villkor och resultatindikatorer...................................................... Mål som resultatbedömningen bygger på............................................ Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet ........................................................... Analys och slutsatser............................................................................. 40:5 Åtgärder på konsumentområdet .................................................. 40:6 Bidrag till miljömärkning av produkter ....................................... Politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 16 Utbildning och 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader .............. 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling ......... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet .................................................................. Härledning av ramnivå 2003-2004, Utgiftsområde 24 Näringsliv......................... Utgiftsutveckling inom politikområdet.................................................................. Nya ansökningar/belopp inom det geovetenskapliga forskningsanslaget 2001- Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:1 Verket för näringslivsutveckling: Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:2 Näringslivsutveckling m.m.......... Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:3 studier: Förvaltningskostnader............................................................................ Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:4 Turistfrämjande.......................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:5 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. .............................. Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:6 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning m.m. ............................................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:7 geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar m.m. ......................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:8 Patentbesvärsrätten.................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:9 : Finansiering av viss verksamhet (likvidatorer)................................................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:10 Upprätthållande av nationell 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:11 ..................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:12 Bidrag till standardisering och FoU inom experimentell teknik m.m.................................................................. Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:13 Rymdstyrelsen: 3.37 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:14 Rymdverksamhet...................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:15 Bidrag till Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:16 .................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:17 Konkurrensforskning............... Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:18 Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m.............................................................................................. Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:19 Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen ................................ Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:20 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag ............................. Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 38:21 Avgifter till vissa 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Utrikeshandel, export- och 4.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet - Ackreditering............................................ 4.4 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 39:1 Styrelsen för ackreditering och 4.6 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 39:2 ..................... 4.8 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 39:3 Exportfrämjande verksamhet ..... Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 39:4 AB Svensk Exportkredits Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 39:5 Investeringsfrämjande............... Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 39:6 Näringslivsutveckling i 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 39:7 Avgifter till internationella Budget för avgiftsbelagd verksamhet .................................................................... Utgiftsutveckling inom politikområdet.................................................................. Härledning av anslagsnivån 20032004, för 40:1 ................ Råd & Röns utveckling ............................................................................................ Varuprovning på uppdrag......................................................................................... Härledning av anslagsnivån 20032004, för 40:2 ..................... Härledning av anslagsnivån 20032004, för 40:3 Allmänna Intäkter i form av ansöknings- och årsavgifter från fastighetsmäklare.............. Härledning av anslagsnivån 20032004, för 40:4 ..... Härledning av anslagsnivån 20032004, för 40:5 Åtgärder på Härledning av anslagsnivån 20032004, för 40:6 Bidrag till miljömärkning av Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 26:1 Verket för innovationssystem: 6.4 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................. Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling .................................................................................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Antal nystartade företag 1993-2001 fördelade på näringsgren............................... Antalet och ytan av beviljade undersökningstillstånd 1981-2001.......................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 38:14 Rymdverksamhet ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 1 efter 2003 (avsnitt 3.13.14), 2.bemyndigar regeringen att bilda ett av staten helt ägt aktiebolag för viss exportkreditgivning i syfte att ge svenska exportföretag likartade förutsättningar som andra länders exportföretag (avsnitt 4.8.4), 5.bemyndigar regeringen att besluta att får obegränsad upplåningsrätt i för skadeutbetalning (avsnitt 4.8.8), 6.bemyndigar regeringen att ändra reglerna för de investeringsgarantier som utfärdar till att omfatta trepartslån, merfinansiering, utfärdande av garantier i utländsk valuta och täckande av kommersiella risker vid trepartslån (avsnitt 4.8.8), 3.bemyndigar regeringen att 7. bemyndigar regeringen att för ikläda staten betalningsansvar intill ett belopp av 200 för exportkreditgarantier (avsnitt 4.8.8), 4.bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar intill ett belopp av 10 för investeringsgarantier (avsnitt 4.8.8), ramanslaget 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 1 2008 (avsnitt 6.1.2), 8.för anvisar anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt följande uppställning: 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Verket för näringslivsutveckling Förvaltningskostnader geologiska undersökning: Geologisk undersöknings- geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelag- : Finansiering av viss verk- samhet (likvidatorer) Upprätthållande av nationell metrologi m.m. 38:12 Bidrag till standardisering och FoU inom experimentell teknik Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. 38:19 Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av ka- Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt 38:21 Avgifter till vissa internationella organisationer Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighets- AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Avgifter till internationella handelsorganisationer Bidrag till miljömärkning av produkter 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 I utgiftsområde 24 Näringsliv ingår politikområ- dena Näringspolitik (N), Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande (UD) och Konsu- mentpolitik (Fi). även delar av politikområdet Forskningspolitik. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande Totalt för utgiftsområde 24 Näringsliv 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Politikområdet hör till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Tabell 2.2 Härledning av ramnivå 2003-2004, Utgiftsområde 24 Näringsliv Förändring till följd av: Överföring till/från andra utgifts- Förutom de stöd till ett visst utgiftsområde som redovisas via anslag på statsbudgetens utgiftssida förekommer även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar kallas saldopåverkande skatteavvikelser. Det handlar om avvikelser från en enhetlig beskattning, t.ex. att en viss grupp omfattas av skattelättnad i förhållande till en enhetlig norm, vilket kan uppfattas som en skatteförmån. I det följande redovisas skatteavvikelser som hänför sig till utgiftsområde 24 Näringsliv. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 2.3 Skatteavvikelser netto Löneunderlag aktiva delägare i fåmansaktiebo- Kvittning av underskott i aktiv näringsverksamhet Nedskrivning av lager och pågående arbete Nedsättning inriktning mindre företag Bränsleförbrukning inom industrin, energiskatt Nedsättning av koldioxidskatt som utgår på bräns- len inom energiintensiv industri Löneunderlag aktiva delägare i fåmansaktiebolag Genom reglerna i 3§ 12 mom. SIL för beskattning av aktiva delägare i fåmansaktiebolag och närstående till dessa, beskattas viss avkastning på arbetskraft i inkomstslaget kapital. Avkastning på arbete är lön, som bör beskattas i inkomstslaget tjänst. Avvikelsen består i skillnaden mellan tjänste- och kapitalinkomstbeskattningen. Kvittning av underskott i aktiv näringsverksamhet Underskott av aktiv näringsverksamhet får kvittas mot tjänsteinkomster . Avdragsrätten är belagd med olika restriktioner för att förhindra handel med avdragsrätt och att avdragsrätt för samma näringsverksamhet kan uppkomma för flera femårsperioder. Nedskrivning av lager och pågående arbete Enligt en alternativregel kan lager (gäller ej fastigheter och värdepapper) tas av det sammanlagda anskaffningsvärdet. Olika bestämmelser finns för pågående arbeten som utförs på löpande räkning och arbeten som utförs till fast pris. För arbeten på löpande räkning kan samma alternativregel som ovan användas. Skatteavvikelsen utgörs av ränteeffekten på den skattelättnad som lagernedskrivningen medför. Eftersom räntan på krediten inte är förmånsgrundande skall den utgöra underlag för särskild löneskatt. I vissa fall har skadeförsäkringsföretag möjlighet att göra extra avsättningar till säkerhetsreserven. Skatteavvikelsen utgörs av ränteeffekten på skillnaden i skatt som det extra avdraget medför. Den bokföringsmässiga avskrivningstiden bestäms av tillgångens livstid i bolaget, medan den skattemässiga avskrivningstiden bestäms enligt lag. Detta innebär att bokföringsmässiga och skattemässiga avskrivningar endast undantagsvis överensstämmer. Skatteregeln medger att en tillgång skrivs av snabbare än vad som är ekonomiskt motiverat. Skatteavvikelsen avser ränteeffekten på skattekrediten. Eftersom denna inte är förmånsgrundande skall den ligga till grund för beräkning av särskild löneskatt. Periodiseringsfond är en vinstanknuten reserveringsmöjlighet där näringsidkaren/bolaget kan reservera medel under högst (före var tiden ). medgavs avsättning med högst . Avsättningstaket sänktes till . Avsättningstaket för enskilda näringsidkare och för fysiska personer som är delägare i HB återställdes . Fr.o.m. är avsättningstaket för aktiebolag och övriga juridiska personer och för enskild näringsidkare och fysiska personer som är delägare i HB. Reserveringsmöjligheten innebär en skattekredit på det reserverade beloppet. Nedsättning inriktning mindre företag Vid beräkning av arbetsgivaravgifter får en arbetsgivare göra ett avdrag av lönesumman upp till ett visst tak. lönesumman som medgav nedsättning uppgick till . har den maximala lönesumman som medger nedsättning höjts till . Till denna avvikelse har även förts motsvarande avdrag för egenavgifter för enskilda näringsidkare. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Industrisektorn är skattebefriad för all användning av elektrisk kraft. utgörs av normalskattesatsen på el. Nedsättning av koldioxidskatt som utgår på bränslen inom energiintensiv industri Bränsleförbrukning inom industrin, energiskatt Industrisektorn är skattebefriad för all användning av fossila bränslen. utgörs av full skattesats på dessa bränslen. Fr.o.m. får den energiintensiva sektorn en nedsättning till av den koldioxidskatt som överstiger av det enskilda företagets omsättning. Företag inom cement-, kalk-, glas- och stenindustri är dock skattebefriade för koldioxidskatten på kol och naturgas av omsättningen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Politikområdet Näringspolitik omfattar verksamhetsområdena: Information, rådgivning och kompetensutveckling, Regler, tillstånd och tillsyn, Forskning och utveckling, Statistik, uppföljning och utvärdering samt Verksamhetsområdet näringspolitik har slagits samman med politikområdet Regionalpolitik inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling och bildat ett nytt politikområde: Regional utvecklingspolitik inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling. Avsnittet 3.4 Politikens inriktning är uppdelat enligt förslag till ny indelning av verksamheten. Inom politikområdet ryms företagsutveckling, innovationsutveckling, regelförenkling, konkurrensfrämjande arbete, turistfrämjande samt immaterial- och associationsrättsliga frågor. Vidare ingår undersökning av och information om landets geologi och mineralhantering, tillstånd och tillsyn enligt minerallagen samt miljösäkring. Därutöver ingår bidrag till forskning och utveckling inom bl.a. metrologi samt bidrag till rymdverksamhet. Ytterligare områden är ansvar för teknisk provning och kontroll, legal mätteknik och ädelmetallkontroll, bidrag till riksmätplatserna, ansvar för säkerhetsfrågor inom elområdet samt bidrag till svenska standardiseringsorganisationen. Inom politikområdet verkar myndigheterna Verket för näringslivsutveckling (), In- stitutet för tillväxtpolitiska studier (ITPS), Tu- ristdelegationen, geologiska undersökning (SGU), Bergsstaten, Patentbesvärsrätten (PBR), (), , , , () och . Andra statliga aktörer inom politikområdet är (), , AB kanalbolag, (), Standardiseringsråd (SSR), Stiftelsen Industrifonden, Stiftelsen (), Stiftelsen fonden för svensk-norsk industriellt samarbete, Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID) samt Teknikbrostiftelserna. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom politikområde Näringspolitik 38:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltnings- 38:5 geologiska undersökning: Geologisk 38:6 geologiska undersökning: Geoveten- 38:7 geologiska undersökning: Miljösäkring 38:9 (likvidatorer) 38:10 Upprätthållande av nationell metrologi 38:12 Bidrag till standardisering och FoU inom expe- 38:13 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader 38:18 Täckande av förluster vid viss garantigivning 38:19 Medel till AB kanalbolag för upprustning 38:20 Kostnader för omstrukturering och genomlys- ning av statligt ägda bolag 38:21 Avgifter till vissa internationella organisationer Fortsatt program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt (äldre anslag) 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Beloppen är avrundade och summerar därför . Målet för politikområdet Näringspolitik är att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och en ökad sysselsättning genom fler och växande företag. Regeringens ambition är att det 2006 startas minst 150 000 nya företag och att minst 380 000 personer är företagare i slutet av perioden.1 För att uppnå ett sådant resultat för nyföretagande krävs det i genomsnitt 37 500 företagsstarter . startades 35 570 företag och 358 000 personer var företagare. Om målet uppfylls beräknas andelen företagare i arbetskraften öka från 2001 till 2006. De här redovisade indikatorerna för nya företag och andelen företagare är viktiga i ett tillväxt- och sysselsättningsperspektiv och har därför särskilt lyfts fram. Det skall dock framhållas att även andra indikatorer såsom tillväxt i befintliga företag, utveckling av förädlingsvärde i näringslivet m.m. är väsentliga i sammanhanget. Ökat företagande är av stor betydelse för den svenska tillväxten och sysselsättningen. Tyngdpunkten i näringspolitiken är att skapa goda förutsättningar och incitament för att starta företag och för tillväxt och lönsamhet i etablerade företag. Långsiktig tillväxt kräver utvecklingskraft och förnyelse, såväl i näringslivet som i den offentliga sektorn. En effektiv kompetensförsörjning är av stor betydelse för en väl fungerande arbetsmarknad som kan tillgodose efterfrågan av arbetskraft inom både privat och offentlig sektor och ge ökad ekonomisk tillväxt. Regeringen lägger i sin politik stor vikt vid att utveckla gynnsamma förutsättningar för företagandet, både för att öka nyföretagandet och för att få redan etablerade företag att växa. En stor del av tillväxten förväntas ske inom tjänstesektorn. är det viktigt att det sker fortsatt hög tillväxt genom ökad förädling och nya innovationer inom andra näringar inklusive traditionell basindustri. Statens roll är att verka för att 1 Exklusive näringsgrenarna jordbruk, skog och fiske. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 det finns ett väl fungerande ramverk för företagande. Insatser som särskilt kommer att prioriteras inom näringspolitiken är entreprenörskapsfrågor, skatter, kapitalförsörjning, väl fungerande marknader, enkla/ändamålsenliga regler och utveckling av en innovationsstrategi. Näringspolitiken skall bidra till uppfyllandet av den regionala utvecklingspolitikens mål. Fö- reträdare inom Näringspolitiken skall inom ramen för de kommande tillväxtprogrammen bidra till att målet uppnås. Kunskapsutveckling och innovativ verksamhet i kombination med entreprenörskap är av avgörande betydelse i ansträngningarna att säkra framtida konkurrenskraft. Staten har en viktig roll när det gäller att uppmuntra och befrämja sådan verksamhet. har tagit ställning till förslagen i propositionerna FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2, bet. 2001/02:NU5, rskr. 2001/02:64) och En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/04:NU4, rskr. 2001/02:118). Propositionerna innehåller bl.a. förslag till åtgärder för att utveckla innovationssystem och kluster. Regeringen har också tagit initiativ till en process med näringsliv, arbetsmarknadens parter och universitet/högskola för att diskutera och formulera en offensiv innovationsstrategi. Det huvudsakliga syftet med en sådan strategi är att ny kunskap från universitet och högskola, näringsliv samt offentlig sektor i högre utsträckning omsätts i nyföretagande och hållbar tillväxt och därigenom social välfärd. Regeringen ser det som angeläget att antalet kommersialiserade innovationer ökar i . Regeringens ambition är att andelen kunskapsintensiva företag och företag som är baserade på immaterialrättsliga tillgångar, främst patent, ökar . Därför avser regeringen att arbeta med att ta fram mål och mätmetoder avseende kunskapsbaserat företagande och kommersialiserade, hållbara innovationer . Svenska företag växer snabbare än genomsnittet i Den europeiska företagarorganisationen har sammanställt en lista över de 500 europeiska företag som skapat flest arbetstillfällen de 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tjugosex svenska företag finns med på listan och har tillsammans skapat 16 879 nya arbetstillfällen . Dessa företag har tillsammans fyrdubblat antalet anställda. Jämförbar samlad siffra för de övriga europeiska företagen på listan är en tredubbling av nya arbetstillfällen. av de snabbast växande svenska företagen hade färre än 100 anställda 1996. Tjänsteföretagen dominerar såväl i som i övriga . Antalet nystartade företag uppgick till 35 570 företag, vilket motsvarar en minskning jämfört med då antalet nya företag uppgick till 38 745. Senast nyföretagandet minskade var . Även då uppgick nedgången till 8 procent.2 Diagram 3.1 Antal nystartade företag 1993-2001 fördelade Även startades det fler nya företag i tjänstesektorn jämfört med industrisektorn, . Antalet nya företag ökade inte i någon bransch. fortsätter att vara det län där det startas flest företag per 1 000 invånare i åldern . Var tredje nytt företag startades i . Även och län hade en etableringsfrekvens som översteg riksgenomsnittet. I endast två län, och , ökade nyföretagandet . 2 ITPS rapport i och 2001 S2002:008. Med nyföretagande avses företag där verksamheten är helt nystartad eller har återupptagits efter ha varit vilande .