prop · GQ03100 · 2003-04-15 00:00:00 — Av in- komstskatten beräknas vara en engångseffekt till följd av utdelningar från försäkringsgivaren , vilket förklarar den snabba upp- och nedgången. 5.2Offentliga sektorns skatter periodiserad redovisning Den periodiserade redovisningen visar de skatter som avser ett visst inkomstår. Dessa skatter har en direkt koppling till det aktuella årets skatte- regler och de makroekonomiska förutsättnin- garna i form av timlön, sysselsättning, inflation m.m. I tabell 5.5 redovisas den offentliga sek- torns skatteintäkter för perioden 20002006. Med början inleddes en reform som innebär att löntagare och övriga personer med pensionsgrundande inkomster genom en skattereduktion kompenseras för effekterna av den allmänna pensionsavgiften. Skattereduk- tionen kombineras med en begränsad avdragsrätt för avgiften vid beräkningen av och statlig inkomstskatt. I det första steget av re- formen var reduktionen av den all- männa pensionsavgiften och avdraget 75 pro- cent. Under det påföljande inkomståret sattes avdraget och reduktionen till vardera . I det tredje steget, som genomfördes inkomst- , höjdes skattereduktionen till 75 pro- cent som avdraget justerades ned till . För att inte den begränsade avdrags- rätten skulle öka andelen inkomsttagare som betalar statlig skatt höjdes både den nedre och övre skiktgränsen. -0,9 Statlig inkomstskatt tas ut på den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger den nedre skiktgränsen på . tas ut på den del som överstiger den övre skiktgränsen på . För att förstärka kommunernas ekonomi har den s.k. 200-kronan varit en kom- munal inkomstskatt. I denna proposition före- slår regeringen en förlängning av denna ordning t.o.m. , vilket förklarar en stor del av ökningen av skatteintäkterna . Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen är prognosen högre för 20012003. Förslaget om en förläng- ning av 200-kronan förklarar större delen av den nedrevidering som har gjorts . Utvecklingen av den kommunala inkomst- skatten beror huvudsakligen på hur löner, syssel- sättning och beskattade transfereringar utvecklas samt på förändringar i kommunala utdebiterin- gar. Hushållens skattepliktiga inkomster redo- visas i tabell 5.6. Tabell 5.6 Skattepliktiga inkomster 20012006 Även regeländringar har betydelse för hur inkomstskatten utvecklas. beräknas skatten öka med . Den årliga förändringen under prognos- perioden varierar . Både den pågående inkomstskatte- reformen och pensionsomläggningen 2003 ökar inkomstskatten. Tabell 5.7 visar den under- liggande utvecklingen efter det att inkomst- skatten har korrigerats för regeländringar och för förändringar i den kommunala utdebite- ringen. Den underliggande utvecklingen är betydligt jämnare och den årliga förändringen uppgår till . Tabell 5.7 Förändring av kommunalskatt Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Av tabell 5.7 framgår att de senaste årens ändrade skatteregler haft stor inverkan på den kommunala inkomstskatten. Det skall dock påpekas att regeländringarna inklusive pensions- omläggningen inte påverkar kommunernas finanser eftersom effekten av dessa regleras på budgetens utgiftssida via det generella stats- bidraget. Jämfört med beräkningen till budget- propositionen blev utfallet högre 2001. Även för beräknas kommunskatterna bli högre. har prognosen justerats upp med . Höjningen för- i huvudsak av att kommunernas utdebite- ringar blev högre än vad som antogs i beräk- ningen till budgetpropositionen. Effekten av höjda utdebiteringar motverkas dock till viss del av den höjning av grundavdraget, via utvidgad grön skatteväxling, som beslutade om , samt av minskade transfereringar bl.a. inom ohälsoområdet. -35,2 -58,6 -55,1 -56,6 -58,5 -60,4 -0,5 -0,3 -0,0 Under skattereduktioner m.m. redovisas nettot av skattereduktioner och ett antal belopps- mässigt mindre skatter. I tabell 5.8 redovisas de olika skattereduktionerna. Tabell 5.8 Skattereduktioner 20012006 -32,7 -51,0 -52,4 -53,9 -55,7 -57,7 -3,0 -4,5 -3,5 -3,5 -3,5 -3,5 -3,5 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,3 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -36,4 -59,5 -56,2 -57,7 -59,6 -61,6 Anm.: Skattereduktion för anslutning till bredband uppgick till 2001. De totala reduktionerna uppgick till 2001. Ökningen 2002 beror dels på den höjda reduktionen för allmän pensionsavgift, dels på att skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare utvidgades till att även omfatta pensionärer. Dessutom infördes en skattereduktion för fackföreningsavgift och för avgift till arbetslöshetskassa. ersätts den särskilda skattereduk- tionen för låg- och medelinkomsttagare med ett höjt grundavdrag vilket leder till att skatte- reduktionerna minskar med . Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen ökar reduktionerna något under hela prognosperioden. Den allmänna pensionsav- giften ökar till följd av högre lönesumma, vilket ökar skattereduktionen . -2,8 -1,2 -0,7 Skatt på kapitalinkomster utgörs av nettot av skatt på inkomsträntor, utdelningar och kapital- vinster samt skattereduktion för utgiftsräntor m.m. Skatteintäkterna 2002 beräknas ha minskat med jämfört med , främst pga. av att kapitalvinsterna beräknas ha minskat . Utvecklingen av skatteintäkterna under prog- nosåren förklaras i huvudsak av att kapital- vinsterna förväntas anpassas till en lång- siktig nivå motsvarande av BNP. Diagram 5.1 visar de beskattningsbara kapitalvinsterna samt den beräk- nade utvecklingen 20022006. Diagram 5.1 Beskattningsbara kapitalvinster I diagram 5.2 redovisas hur BNP, Affärsvärldens generalindex och fastighetsprisindex har ut- vecklats under 19882002. Av diagrammet fram- går att utvecklingen av kapitalvinster har ett positivt samband med utvecklingen på aktie- marknaden. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen har intäkterna för reviderats upp något. och de därpå följande åren har prognosen justerats ned. beräknas kapitalvinsterna ha uppgått till , vilket är lägre än i budgetpropositionen. Nedjusteringen baseras på hushållens kompletteringsbetalningar. Diagram 5.2 BNP-, aktie- samt fastighetsprisindex 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 -2,2 -5,1 -9,0 -10,0 beräknas intäkterna bli lägre än året innan. Minskningen för- av den fortsatt svaga konjunkturen och av att många företag antas utnyttja förlustavdrag . I beräkningen har även beaktats att tidigare avsättningar till periodiseringsfonder har återförts till beskattning. beräknas företagens inkomstskatt öka med jämfört med . Ökningen förklaras av att konjunk- turen förväntas bli starkare, vilket påverkar driftsöverskottet inom företagssektorn och därigenom skatterna. Företagens skatteintäkter beräknas öka ytterligare 2006, då den årliga ökningen av inkomstskatten beräknas bli i genomsnitt . Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen blev intäkterna drygt 2 mil- jarder kronor lägre än beräknat. Prognosen är nedjusterad med , dels beroende på det låga utfallet , dels beroende på att företagens bokslut indikerar lägre vinstnivåer än vad som tidigare antogs. I kombination med en långsammare återhämtning av konjunkturen medför detta en nedjustering av prognosen med 9 respektive . -0,2 -0,1 -1,9 -2,7 Avkastningsskatt utgår på pensionssparmedel och kapitalförsäkringar. Underlaget för skatten utgörs av tillgångarnas värde multi- plicerat med den genomsnittliga statslåneräntan året före inkomståret. Då det inte är praktiskt möjligt att beskatta den verkliga avkastningen används istället en schablonmässigt beräknad avkastning, vilken utgörs av den genomsnittliga statslåneräntan. Den schablonmässigt beräknade avkastningen kan vara både högre och lägre än den verkliga avkastningen men antas motsvara den faktiska avkastningen vid lång- siktiga placeringar. Skatten beräknas som under- laget multiplicerat med en skattesats på 15 pro- cent för pensionssparande och för kapitalförsäkringar. av avkast- ningsskatten för juridiska personer kan hänföras till pensionssparmedel. uppgick avkastningsskatten till . beräknas skattein- täkterna ha minskat med . De lägre intäkterna förklaras främst av ned- gången av den genomsnittliga statslåneräntan med 38 räntepunkter, men även av den negativa värdeutvecklingen på aktiemark- naden . beräknas skatteintäkterna minska med ytterligare beroende på den fortsatt negativa värdeutvecklingen på aktie- marknaden . Att nedgången 2003 inte beräknas bli lika stor som beror på att den genomsnittliga statslåneräntan steg med 18 räntepunkter jämfört med . beräknas intäkterna minska med . Prognosen förklaras bl.a. av en lägre genomsnittlig statslåneränta med 40 ränte- punkter, vilket delvis motverkas av en värde- tillväxt av livbolagens tillgångar . Prognosen beror på en för- väntad värdeutveckling av livbolagens tillgångar, men även på en högre statslåneränta. Jämfört med beräkningen till budgetproposi- tionen blev utfallet något lägre. Även prog- nosen är något lägre än beräkningen till För den reviderade prog- nosen 2003 svarar både en svagare utveckling på aktiemarknaden under den senare delen av 2002, och en lägre genomsnittlig statslåneränta , än vad som antogs i beräkningen till bud- getpropositionen. Skatteintäkterna har justerats ned främst till följd av att prognosen på livbolagens tillgångar har justerats ned jämfört med tidigare beräkning. 5.2.3Socialavgifter och allmän pensionsavgift -6,0 -6,7 -6,9 -7,2 -7,4 -7,7 -3,0 -4,4 Intäkterna från socialavgifter m.m. uppgår till av skatteintäkterna i offentlig sektor och till av statens intäkter. beräknas intäkterna ha ökat med jämfört med föregående år. beräknas intäkterna öka med i genomsnitt . Det är något lägre än den genomsnittliga årliga föränd- ringen av lönesumman, som uppgår till 3,9 pro- cent. Den allmänna pensionsavgiften ökar endast med i genomsnitt , beroende på att avgiften inte tas ut för inkomster som överstiger 8,07 inkomstbasbelopp. Den särskilda löneskat- ten antas öka . Den lägre ökningstakten förklaras av att de tillfälligt stora pensionsavsättningarna som gjor- des antas upphöra. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen blev utfallet högre . Prognosen har justerats upp med , vilket framförallt för- av en reviderad prognos för särskild löne- skatt. -0,8 -0,8 -0,6 Förmögenhetsskatten uppgick till . beräknas intäkterna ha minskat till , dels till följd av att fribeloppen höjts till 1,5 miljoner för ensam- stående och till för sam- beskattade par, dels till följd av nedgången på aktiemarknaden. Generalindex för Stockholms- börsen var lägre jämfört med föregående år. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen är prognosen för 20022006 ned- reviderad med mellan 0,6 och , vilket till stor del förklaras av nedgången på aktiemarknaden. Tabell 5.9 redovisar utvecklingen av skattein- täkterna i de olika fastighetskategorierna för perioden 20012006. Tabell 5.9 Fastighetsskatt fördelat på fastighetskategorier Småhus och bostadsdelen i flerfamiljshus svarade för av fastighetsskatten 2000. De sänkta skattesatserna innebär att denna andel har sjunkit till . Intäkterna från lokaler beräknas öka till 2006. Intäkterna från industrifastigheter beräk- nas uppgå till nära . Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen bedöms intäkterna 20022004 bli mellan 0,2 och lägre . Ned- justeringen förklaras främst av att värdeökningen på småhus har reviderats ned. -0,2 -0,3 -0,3 Fastighetsskatt tas ut på småhus, flerfamiljshus, lokaler och industrifastigheter. Prognosen utgår från antaganden om hur taxeringsvärden och bestånden för de olika fastighetskategorierna utvecklas. De totala skatteintäkterna ökar med . beräknas intäkterna öka med , främst beroende på prisutvecklingen. Trots en kraftig höjning av taxeringsvärdena får detta inte fullt genomslag på skatterna eftersom fastighetsskattesatserna på småhus och lokaler sänktes från samt från för hyres- hus och industrienheter 2001. Stämpelskatt utgår vid uttag av lagfart vid för- värv av fast egendom och beviljande av inteck- ningar. Intäkterna är beroende av omsättningen och prisutvecklingen på fastighetsmarknaden. uppgick intäkterna till . Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen blev intäkterna högre 2002, beroende dels på en stor fastig- hetsförsäljning av SJ, dels på en högre omsätt- ning på fastigheter. Den högre omsättningen 2002 antas fortsätta kommande år, vilket förklarar uppjusteringen 2003 och 2004. Intäkterna från arvs- och gåvoskatten uppgick till . För 20032006 prognoseras en svag uppgång. Förklaringen lig- ger i den beräknade utvecklingen av tillgångs- priser och förmögenheter. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen är prognosen uppreviderad med mellan 0,2 och . 5.2.5 Skatt på varor och tjänster -0,8 -0,8 Mervärdesskatten uppgick till 209,2 mil- jarder kronor. beräknas intäkterna öka med . Mervärdesskatten påverkas främst av hus- hållens konsumtionsutgifter, men även av inves- teringar och förbrukning i de företag som har undantag från skatteplikt samt av statens och kommunsektorns förbrukning och investeringar. Diagram 5.3 visar fördelningen av mervärdes- skatten 2002. Fördelningen av konsumtionen på olika varu- grupper har stor betydelse för hur intäkterna ut- vecklas. En större andel konsumtion av hög- beskattade varor ökar intäkterna från mervärdes- skatten även om de totala konsumtionsutgif- terna är konstanta. I diagram 5.4 redovisas hus- hållens konsumtionsutgifter för livsmedel samt bilar och sällanköpsvaror 19802002. Av diagrammet framgår att konsumtionen av livsmedel är relativt jämn och att konsumtionen av bilar och sällanköps- varor varierar. Bilar och sällanköpsvaror beskat- tas och livsmedel med 12 pro- Intäkterna från mervärdesskatten har där- för en tendens att variera kraftigare med kon- junkturella svängningar i ekonomin än vad de underliggande konsumtionsutgifterna gör. Diagram 5.3 Mervärdesskatt uppdelad efter användning Diagram 5.4 Hushållens konsumtionsutgifter för bilar och sällanköpsvaror samt för livsmedel 19802002 Jämfört med budgetpropositionen beräknas den periodiserade mervärdesskatten bli högre. Huvuddelen av förän- dringen beror på utfall, men den del som fast- ställs vid inkomsttaxeringen är fortfarande en prognos. Det högre utfallet förklaras främst av att den utgående mervärdesskatten blev högre än väntat . har dock inbetalningar av mervärdesskatt till , beroende på import av varor varit lägre än väntat. beräknas intäkterna bli i genomsnitt lägre än i beräkningen till budgetpropositionen, delvis beroende på nedreviderade antaganden om investeringsvolymen i företag som har undantag från skatteplikt. Framförallt gäller detta bygg- investeringar. Dessutom är mervärdesskatten på konsumtion nedreviderad med i Utvecklingstakten blir därmed något lägre än vad som antogs i budgetpropositionen. uppgick intäkterna från tobaks- skatten till . Prognosen för perioden 20032006 visar en stadig ökning av intäkterna. Ökningen i den inhemska konsum- tionen antas dämpas något 2004 till följd av att skall införa de regler för införsel av tobaksvaror som gäller i övriga EU-länder. Enligt gällande regler är det för privatpersoner tillåtet att införa 400 st cigaretter eller 200 st cigariller eller 100 st cigarrer eller röktobak utan att betala svensk tobaksskatt. De nya reglerna innebär att det blir tillåtet att införa 800 st cigaretter och 400 st cigariller och 200 st cigarrer samt röktobak. Skatteintäkterna beräknas trots detta öka . Anledningen är en ökad inhemsk konsumtion samt att cigarettskatten till viss del är värderelaterad och att cigarettpriserna antas öka . in- förs en miniminivå vid beskattning av cigaretter motsvarande av den sammanlagda punktskatten på cigaretter i den mest efter- frågade priskategorin. Det innebär att skatten på s.k. lågpriscigaretter höjs. Jämfört med prognosen till budgetpropo- sitionen blev utfallet högre 2002. Anledningen är att den inhemska tobaks- konsumtionen ökade mer än vad som antogs i tidigare beräkning. Denna ökning påverkar även intäkterna följande år. Sammantaget revideras prognosen upp med 0,5 res- pektive . Inkomsttiteln alkoholskatt inkluderar skatt på sprit, skatt på vin och andra jästa drycker, skatt på mellanklassprodukter samt skatt på öl. Intäkterna uppgick till 2002. förväntas intäkterna minska något för att sedan vara oförändrade 2004 och öka igen 2005 och 2006. Intäktsminskningen 2003 och de oförändrade intäkterna 2004 beror på de höjda indikativa nivåerna för privatinförsel. Från får sprit införas för privat bruk utan att svensk alkoholskatt måste betalas. För vin och öl fördubblas nivåerna till 52 respektive . Sista steget i an- passningen till reglerna för övriga EU-länder tas . Den aktuella beräkningen tar hänsyn till upptrappningen av de indikativa nivå- erna, vilka framgår av tabell 5.10. Tabell 5.10 Införselkvotupptrappning 20002004 Anm.: fick man utan att betala svensk punktskatt föra in sprit eller starkvin. Av vin som får föras in 2004 får max vara mousserande. Jämfört med prognosen till budgetpropositionen blev utfallet högre. Trots höjningen av införselkvoterna som gjordes ökade således den inhemska konsumtionen . Ökningen av alkoholkonsumtionen påverkar i sin tur intäk- terna . Prognosen har reviderats upp med 0,9 respektive . Intäkterna från skatt på energi uppgick till 2002. förväntas intäkterna öka med mellan 0,9 och . Ökningen beror på en förväntad ökning av energiförbrukningen, höjda skattesatser till följd av den gröna skatteväx- lingen samt den årliga uppskrivningen av energi- och koldioxidskattesatserna motsvarande för- ändringar i konsumentprisindex. Som ett led i den gröna skatteväxlingen höjdes koldioxidskatten på vissa bränslen med per kg från . För bensin och dieselolja sänktes energiskattesatserna lika mycket som koldioxidskattesatserna höjdes. Omläggningen omformades så att skattebelast- ningen för tillverkningsindustrin, jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna blev oförändrad. För att inte stimulera till ökad elanvändning för uppvärmning, när koldioxid- skatten höjdes, så justerades energiskatten på el upp med per kWh. Dessa skatte- justeringar medför ökade intäkter . Till detta skall läggas den årliga indexuppräk- ningen av energiskattesatserna. Tabell 5.11 Skatt på energi Intäkternas fördelning på respektive inkomstslag redovisas i tabell 5.11. Av tabellen framgår att koldioxidskatten genom skatteväxlingsåtgär- derna fått ökad tyngd i förhållande till energi- skatten. har koldioxidskattens andel av intäkterna ökat från . Svavelskatten samt skatten på råtallolja bidrar med endast omkring till de totala intäkterna från skatt på energi. Förslagen i budgetpropositionen om ändrad beskattning vid el- och värmeproduktion i kraftvärmeverk genomfördes inte som planerat. Anledningen var att EU- kommissionen ännu inte avslutat prövningen av de förslagna skattereglernas förenlighet med statsstödsreglerna. Så snart kommissionens god- kännande föreligger avser regeringen att åter- komma till med förslagen. I budgetpropositionen avsattes för skattesänkningar på alter- drivmedel . Befrielse från energiskatt och koldioxidskatt för en rad pilot- projekt för bränslena etanol och rapsmetylester () har beviljats. Jämfört med prognosen till budgetpropo- sitionen blev utfallet högre . Främst beror det på att energi- och koldioxidskatteintäkterna från oljeprodukter blev högre än förväntat. Till följd av skatte- satshöjningar har prognosen för intäkterna 2003 och 2004 reviderats upp med 1,5 respektive . Skatt på vägtrafik utgörs av fordonsskatt och vägavgifter. Till följd av växelkursförändringar sänktes vägavgiften . Eftersom vägavgiften endast uppgår till får det dock ingen större påverkan på de totala intäkterna. Jämfört med prognosen till budgetpropo- sitionen blev utfallet högre . Utfallet förklaras av att antalet registre- rade fordon ökade mer än förväntat. Nivå- höjningen antas gälla . Till följd av detta har prognoserna reviderats upp med 0,2 respektive . Övriga skatter på varor och tjänster -0,2 -0,3 -0,3 Under övriga skatter på varor och tjänster redovisas tullmedel, jordbrukstullar och socker- avgifter, övriga skatter på import, försäljnings- skatt på motorfordon, skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk, särskild skatt mot försur- ning, avfallsskatt, skatt på bekämpnings- och gödselmedel, Systembolaget AB:s inlevererade överskott, skatt på annonser och reklam, skatt på spel samt övriga skatter på varor och tjänster. Den största enskilda inkomsttiteln är tullmedel, vilken står för närmare hälften av inkomsterna i gruppen. Från höjs avfallsskatten med , till per ton. Till följd av höjningen ökar intäkterna med . Även skatt på naturgrus höjs från , per ton. Höjningen medför ett tillskott med . Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen blev utfallet lägre 2002 bl.a. till följd av lägre tullintäkter. Utfallet påverkar även prognoserna . -4,0 -3,4 -3,9 -5,1 -5,4 -3,2 -0,1 Under övriga skatter redovisas nedsättningar, nettot av restförda skatter, omprövningar av skatter som gjorts efter taxeringen samt diverse andra skatter och avgifter. De senare inkluderar bl.a. inlevererat överskott från AB samt avgifter till kärnbränslefonden och . I tabell 5.12 specificeras de ingående posterna under övriga skatter m.m. Omprövningar utgörs av skatter som ändras efter inkomståret genom revisioner, omräk- ningar eller överklaganden. förs dessa skatter i regel till det år då ändringen görs. Debiterade skatter som av olika anledningar, exempelvis konkurser, inte betalas restförs hos kronofogdemyndigheten. Den del av detta be- lopp som myndigheten inte kan driva in skrivs av. Tabell 5.12 Specifikation av övriga skatter 20012006 -0,2 -1,4 -1,6 -3,4 -3,5 -3,5 -0,6 -0,9 -1,2 -0,2 -1,4 -1,4 -1,5 -1,5 -1,6 -0,1 -1,3 -1,0 -0,8 -5,2 -7,3 -5,9 -6,2 -6,4 -6,7 -2,3 -2,7 -2,4 -2,5 -2,6 -2,8 -2,9 -4,6 -3,5 -3,6 -3,8 -3,9 -0,2 -4,0 -3,4 -3,9 -5,1 -5,4 Nedsättningar av skatter innebär att den skatt- skyldige under vissa förutsättningar inte behöver betala en del av den debiterade skatten. Beroende på nedsättningens karaktär redovisar national- räkenskaperna nedsättningarna antingen som skattereduktioner som minskar skatteintäkterna eller som transfereringar som ökar utgifterna. Samma princip används även för redovisningen av de periodiserade skatterna. På statsbudgeten redovisas emellertid samtliga nedsättningar på budgetens inkomstsida under inkomsthuvud- gruppen 1700 Nedsättningar. Följande nedsätt- ningar har bedömts vara likställda med trans- fereringar och ingår därför inte i tabellen: ned- sättning vid anställning av långtidsarbetslösa och långtidssjuka, sysselsättningsstöd till kommuner, nedsättning för offentligt skyddat arbete (OSA) samt nedsättning för kommuner avseende bred- bandsanslutning. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen är det framför allt utfallet avseende restförda skatter som blev högre än beräknat. Det högre utfallet antas dock inte påverka prognosen för de restförda skatterna. 5.3Offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna Skatteinkomsterna svarar för av den offentliga sektorns totala inkom- ster. De skatter som ingår i den offentliga sek- torns inkomster enligt nationalräkenskaperna (NR) skiljer sig från de periodiserade skatterna genom en ofullständig periodisering och redo- visningen av EU-skatter. I beräkningen till budgetpropositionen ändrades definitionen av de periodiserade skatterna till att omfatta samma slag av skatte- intäkter som i NR. Jämfört med redovisningen till budgetpropositionen har NR anpassat sin redovisning enligt gällande regler. Ändringen innebär att både och statlig mervärdesskatt numera ingår som en del av skatterna. Dessutom redovisas det stöd som utgår till arbetsgivare som anställer långtids- arbetslösa som en transferering istället för en skattereduktion. Skatter som tillhör EU ingår inte i NR-skatterna. De delar av avgiften till EU- budgeten som avser tullar samt den moms- baserade delen av avgiften är definitionsmässigt inte nationella skatter utan skatter som tillhör Europeiska unionen. ökar de periodiserade skatterna med medan skatterna enligt NR ökar med .