prop · GQ03140 · 2003-06-11 00:00:00 — närmare analysera på vilket sätt de centrala förbundsparterna reglerat för- utsättningarna för de lokala parterna att genomföra jämställdhetslagens krav i träffade kollektivavtal. MI har motsvarande uppdrag . I sin återrapportering till regeringen anger MI att de berörda avtalsom- Skr. 2002/03:140 rådena uppvisar stora olikheter. Vissa är klart mansdominerade, medan kvinnorna är överrepresenterade inom andra. Inom samma avtalsområde kan också förekomma skilda yrkesgrupper där vissa domineras av män och andra av kvinnor. Även konstruktionen av avtalens lönebe- stämmelser varierar. Inom vissa branscher förekommer knappast någon individuell lönesättning men den vanligaste avtalskonstruktionen på den privata sidan är en kombination av centralt fastställda påslag och en pott för lokal fördelning. Utgångspunkten är individuell lönesättning och flera avtal innehåller formulerade löneprinciper. På statens område är avtalens lönekonstruktioner något olika beroende på med vilken facklig motpart avtalet är träffat. Genomgående är att förbundsavtalen innehåller relativt få be- stämmelser om jämställdhet. Man bör dock i detta sammanhang hålla i minnet att den övervägande delen av arbetsmarknaden träffade avtal och således inte har berörts av MI:s uppdrag. I många av dessa avtal finns intaget löneprinciper, vilka innehåller formuleringar om jämställdhet. Ett antal parter på den privata sidan har som kollektivavtal antagit av- talet om jämställdhet mellan SAF, LO och PTK. I övrigt är det tunnsått med bestämmelser om jämställdhet. På det statliga området innehåller ramavtalen om löner ett avsnitt om löneprinciper. Där sägs bl.a. att lönen skall bestämmas utifrån sakliga grunder. Lönen skall inte påverkas av arbetstagarens kön. Avtalen saknar uttryckliga regler om kartläggning och analys av löneskillnader ur jämställdhetssynpunkt. Enligt MI har arbetsmarknadens parter inte framfört uppfattningen att de befintliga avtalen behöver kompletteras med ytterligare regler om jämställdhet. Deras uppfattning kan närmast beskrivas så att det räcker med vad som står i lagen och att det nu gäller att tillämpa den. I överläggningar med parterna på arbetsmarknaden har MI utgått ifrån att det som parterna enas om i avtal för större genomslag än lagstiftning och att det är av central betydelse att den lokala lönebildningsprocessen integreras med jämställdhetslagens kartläggningsbestämmelser. Detta kan ske genom att förbundsavtalen på samma sätt som redan är fallet på vissa avtalsområden föreskriver att kartläggning och analys av löne- skillnader mellan kvinnor och män skall föreligga innan de lokala löne- revisionerna äger rum. En sådan eller liknande formulering skulle öka parternas ansvar som sambandet mellan lagens krav och resultatet av lönerevisionen blev tydligt. Diskriminering på grund av sexuell läggning Fler män än kvinnor kontaktar Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) för information om respektive anmälan av diskriminering på grund av sexuell läggning i arbetslivet. Det går dock inte att säga om könsfördelningen speglar de faktiska förhållandena när det gäller diskriminering på grund av sexuell läggning. Regeringen har gett i uppdrag att undersöka förhållandena för homo- och bisexuella i arbetslivet, framför allt med avseende på upplevd diskriminering, arbetsvillkor och arbets- Undersökningen skall särskilt uppmärksamma homo-, lesbiska och bisexuella mäns respektive kvinnors eventuellt olika upplevelser av och reaktioner på diskriminering och andra kränkningar i arbetslivet på grund av sexuell läggning. Uppdraget skall redovisas . har varit aktivt för att påverka att jämställdhets- aspekter tas upp inom ram, både inom dess sekretariat och i dess verksamhet, vilket bör ses som en viktig del i ambition att förbättra arbetsförhållandena och jämställdheten i de internationella organisationer där är medlem. En särskild funktion som jämställdhetssamordnare har bildats inom ram direkt under en av de fyra biträdande general- Funktionen skall försöka förbättra könsfördelningen inom sekretariatet och söka få fler kvinnor på högre poster (och fler män på Koordinatorn arbetar för att få in jämställdhetsaspekter i all verksamhet, varvid under det närmaste året främst dess program för småföretagsfrågor och det s.k. hälsoprojektet berörs. Den svenska OECD-delegationen har varit behjälplig i dessa samman- Bland annat har samordnaren inbjudits in till för besök på och studier av svenska insatser för att få kvinnor till chefsbefattningar, få fler kvinnor som företagare och ökad kunskap om vård och omsorgsarbete och kvinnors hälsa. initierat ett möte med kvinnor anställda inom sekretariatet för att diskutera önskade åtgärder för ökad jämställdhet. Delegationen har därutöver aktivt sökt verka för att funktionen och arbetet med jämställdhetsfrågor skall finansieras via den ordinarie budgeten och inte genom frivilliga bidrag; detta mål har dock inte kunnat nås för innevarande budgetperiod varför ansträngningarna att få finansiering på frivillig grund fortsätter. Antalet anmälda arbetssjukdomar har ökat kraftigt, både för kvinnor och Antalet anmälda arbetssjukdomar per 1 000 förvärvs- arbetande beroende på belastningsfaktorer var högre för kvinnor (4,3) än för män (2,9) 2001, vilket var oförändrat jämfört med 2000 (7,0 respektive 4,7). Situationen har förbättrats något sedan 1999 då antalet anmälda arbetssjukdomar var högre för kvinnor (6,1) än för män 3,9. Antalet anmälda arbetssjukdomar som berodde på sociala/organisatoriska frågor var nära på högre för kvinnor (1,7) som för män (0,6) . något lägre under 19992000. Den var 2,6 gånger högre för kvinnor än för män (1,3 respektive 0,5) och 1999 (0,8 respektive 0,3), vilket innebär att situationen har förvärrats något för kvinnorna sedan Kvinnor upplevde något högre andel på uttröttning efter dagens slut än Två av fem kvinnor hade ont i övre delen av ryggen jämfört med en av fyra män 2001, vilket är i stort oförändrat jämfört med Skr. 2002/03:140 (). En större andel av kvinnorna () hade ont i nedre delen av ryggen än män () 2001, vilket i stort motsvarande nivån (). Det var en större andel män () än kvinnor () som hade kontakt med företagshälsovården . Tre av fem () rapporterade arbetsolyckor drabbade män . Ingen större skillnad kan skönjas i jämförelse med 1999 och 2000 (). riktades av besök mot belast- ningsergonomin. Det kan jämföras av besöken respektive 2000. inriktades av besöken mot belastningsskador. har av alla inspektionsbesök som riktats mot de prioriterade målen i verksamhetsplanering av alla inspektionsbesök har riktats mot riktats mot arbets- ställen som har högst risk för negativ stress, som exempelvis omsorg, sjukvård och skola . Det kan jämföras med vart femte in- spektionsbesök () , vilket är ungefär samma nivå () som 2000. av de krav som har ställt till arbetsgivare har rört psykosociala frågor under 20002002 (7, 8 respek- tive ). har av kraven ställts mot psykosociala frågor. Kvinnor () hade en högre andel tids- begränsade anställningar än män () 2001. 25 Utbildningspolitik (PO 25) Politikområdet Utbildningspolitik omfattar fem verksamhetsområden; förskoleverksamhet och skolbarnomsorg, barn- och ungdomsutbildning, vuxenutbildning, högre utbildning och studiestöd. Målet för utbildningspolitiken är att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Samhällsförändringarna innebär att individens lärande måste ses som ett livslångt projekt. oberoende av kön och etnicitet, socioekonomisk bakgrund, sexuell läggning och funktionshinder tillförsäkras en god utbildning av högsta kvalitet genom hela utbildningssystemet. Det är förutsättningen för att skapa såväl ett jämställt och jämlikt samhälle som ekonomisk tillväxt. Förskola, barn- och ungdomsutbildning och vuxenutbildning Arbetet för jämställdhet och demokrati är en viktig del av skolans verksamhet. Skolan har länge haft ett tydligt demokratiskt uppdrag och har det inom skolväsendet bedrivits ett jämställd- hetsarbete. Jämställdhet tolkades tidigare främst som att flickor skulle göra inbrytningar på traditionellt manliga områden. gjordes stora satsningar i form av informations- och rekryteringskampanjer huvudsakligen riktade mot flickor. Nya studie- Skr. 2002/03:140 vägar inom gymnasieskolan som barn- och fritidsprogrammet, estetiska programmet och medieprogrammet, vilka mer vänder sig mot flickornas intresseområden har införts . De flesta insatser som görs och åtgärder som vidtas för att främja jämställdheten mellan kvinnor och män är fortfarande främst riktade till flickor. Merparten av insatserna syftar till att få fler flickor att välja tekniska och naturvetenskapliga utbildningar. Sommarkurserna för flickor i teknik, som startade , är ett exempel, teknikprogrammet med inriktning mot design som inrättades är ett annat. Mål för jämställdhet inom verksamhetsområdet infördes och utvecklades en mål- och resultat- orienterad styrning av skolan. Nya läroplaner har införts och nya kurs- planer har fastställts. Skollagen har ändrats , bl.a. genom att regleringen av särskolan fördes över till skollagen, vuxen- utbildningen inordnades 1991 i skollagen, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen fördes 1998 över till skollagen och förskoleklassen tillkom 1998/99. Krav på skriftliga årliga kvalitetsredovisningar har till- kommit. Decentralisering, avreglering och den mål- och resultatorienterade styrningen har medfört att ansvarsfördelningen för olika nivåer i utbild- ningssystemet staten, kommunen och de professionella gjorts tydligare. Grunden för skolans uppdrag är de grundläggande demokratiska värdena. Målen för skolans jämställdhet finns formulerade i skolans styr- dokument skollag, läroplaner och kursplaner. I gällande läroplaner betonas jämställdhet som värdegrund och demokratifråga. När det gäller vuxenutbildningen är regeringens mål för utveckling av vuxnas lärande att: Alla vuxna skall ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2001/01:72). Den nuvarande skollagen (1985:1100) trädde i kraft . Av skollagen framgår (1 kap, 2 §) att jämställdhet är ett viktigt mål och uppdrag för samtliga verksamheter: Alla barn och ungdomar skall, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Utbildningen i varje skolform skall vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet. Utbildningen skall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. skall hänsyn tas till elever i behov av särskilt stöd. Verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse med Skr. 2002/03:140 grundläggande demokratiska värderingar. Var och en som verkar inom skolan skall främja aktningen för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Särskilt skall den som verkar inom skolan: 1.främja jämställdhet mellan könen samt 2.aktivt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden. För vuxenutbildning är motsvarande paragraf 1 kap 9 §: Det offentliga skolväsendet för vuxna skall ge vuxna tillfälle att i enlighet med individuella önskemål komplettera sin utbildning. Härigenom skall främst de som erhållit minst utbildning få möjlighet att stärka sin ställning i arbetslivet och i det kulturella och politiska livet. Utbildningen skall inom varje skolform vara likvärdig varhelst den anordnas i landet. Värdegrunden är densamma som för barn och ungdom. Grundläggande vuxenutbildning är kommunens ansvar. Skollagens elfte kapitel föreskriver att varje kommuninvånare som saknar kunskaper motsvarande har rätt att delta i grundläggande vuxen- utbildning. Kommunen ansvarar inte bara för att så sker, utan dessutom för att söka upp och motivera den som har rätt till grundläggande vuxenutbildning att också delta i den. Kommunerna har därför en mycket viktig roll när det gäller att nå de män och kvinnor som helt eller delvis saknar grundskolekompetens. Det finns tre läroplaner för det offentliga skolväsendet där värdegrund, uppdrag samt mål och riktlinjer för verksamheterna preciseras. I samtliga läroplaner fastslås att demokratin är grunden för verksamhet och arbete. Jämställdhet ingår i de grundläggande demokratiska värdena och omfattar samtliga skolformer. Alla verksamheter från förskolan till och med vuxenutbildning skall motverka traditionella könsmönster och könsroller. Alla verksamma skall, enligt samtliga läroplaner, hävda och klart ta avstånd från det som strider mot dessa värden. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan könen samt solidaritet med svaga och utsatta är värden som förskolan skall hålla levande i arbetet med barnen (98) och som skolan skall gestalta och förmedla (Lpo 94 och Lpf 94). De grundläggande kvaliteter som läroplanen uttrycker skall prägla hela kedjan av styrdokument som programmål, kursplaner och betygskriterier. läroplan för förskolan (Lpfö 98) är den senast tillkomna läro- planen. I den fastslås att förskolans verksamhet skall präglas av grund- läggande värden och att det handlar om ett etiskt förhållningssätt. Omsorg om och hänsyn till andra människor, liksom rättvisa och jämställdhet samt egna och andras rättigheter skall lyftas fram och Skr. 2002/03:140 synliggöras i verksamheten Att hävda grundläggande värden kräver att värderingar tydliggörs i den dagliga verksamheten. Verksamheten skall bedrivas i demokratiska former och därigenom lägga grunden till ett växande ansvar och intresse hos barnen för att de aktivt skall delta i samhällslivet. Under avsnittet Saklighet och allsidighet behandlas könsroller och könsmönster: Vuxnas sätt att bemöta flickor och pojkar liksom de krav och förväntningar som ställs på dem bidrar till att forma flickors och pojkars uppfattning om vad som är kvinnligt och manligt. Förskolan skall motverka traditionella könsmönster och könsroller. Flickor och pojkar skall i förskolan ha samma möjligheter att pröva och utveckla förmågor och intressen utan begränsningar utifrån stereotypa könsroller. De två läroplanerna Läroplanen för , fritidshemmet och förskoleklassen (Lpo 94) och läroplan för de frivilliga skol- formerna (Lpf 94) anger att skolan skall: främja förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse. Omsorg om den enskildes välbefinnande och utveckling skall prägla verksamheten. Ingen skall i skolan utsättas för mobbning. Tendenser till trakasserier skall aktivt bekämpas. Främlingsfientlighet och intolerans måste bemötas med kunskap, öppen diskussion och aktiva insatser. Angående rättigheter och skyldigheter har skolan följande uppgifter enligt Lpo 94 respektive Lpf 94: -att klargöra för elever och föräldrar vilka mål utbildningen har, vilka krav skolan ställer och vilka rättigheter och skyldigheter elever och deras vårdnadshavare har. -att aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Eleverna skall uppmuntras att utveckla sina intressen utan fördomar om vad som är kvinnligt och manligt. För båda läroplanerna gäller att det inte är: tillräckligt att i undervisningen förmedla kunskap om grundläggande värderingar. Undervisningen skall bedrivas i demokratiska arbets- former och förbereda eleverna för att aktivt delta i samhällslivet. Den skall utveckla deras förmåga att ta ett personligt ansvar. Vid den senaste omarbetningen av kursplaner utvecklades och konkretiserades värdegrunden. Kursplanerna, som regeringen fast- ställer för , tar nu upp värdefrågorna på ett tydligare sätt. Programmål för varje gymnasieprogram fastställs av regeringen. utgör utgångspunkten för planeringen av utbildningen i sin helhet. i kursplanerna som läroplan och programmål konkretiseras och där målen för utbildningen i varje enskilt ämne anges. Den övervägande delen av vuxenutbildningen på grundläggande eller gymnasial nivå arrangeras av kommunerna. inom program varför programmål saknas. Däremot lyder den kommunala vuxenutbildningen under samma kursplaner som ungdomsskolan. utbildning såsom svenska för invandrare, liksom utbildningar som inte bedrivs i regi, har dock egna styrdokument. dokument behandlar demokrati- och värdegrundsfrågorna. I ett mål- och resultatorienterat utbildningssystem krävs kontinuerlig kunskap om effekterna av investeringar och den resultatmässiga utveck- lingen i relation till verksamhetens mål. skall fungera som hjälpmedel för att följa kunskapsutvecklingen, identi- fiera problemområden, underlag för erfarenhetsutbyte och för att kunna Uppföljningssystemet för förskolan, skolan och vuxenutbildningen omfattar uppgifter om barn, elever, studerande, personal, kostnader samt betyg och resultat på nationella prov. finns regelbundet återkommande studier som attitydundersökningarna (genomförda 1993/94, 1997 och 2000) samt de nationella utvärdering- arna av (genomförda 1992 och 1995) och den som planeras De nationella utvärderingarna av omfattar bland annat kunskapsmätningar i alla ämnen. Insatser och vissa resultat Regeringens arbete för jämställdhet i skolan har som en följd av signaler om kränkande behandling och sexuella trakasserier i skolorna bland annat inriktats mot insatser för att motverka kränkande behandling. Skollagen skärptes och förtydligades 1998. Rektors och lärares ansvar har förstärkts i både läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, för- skoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) och läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94). Skolministern proklamerade 1999 som värdegrundsår. grundläggande värden sattes i fokus för att bekämpa mobbning, sexuella trakasserier, våld, främlingsfientlighet, rasism och andra former av bristande respekt för människors lika värde. skapades för att bedriva arbetet med att lyfta fram skolans demokratiska Främsta målgrupp var barn och ungdomar, därefter lärare, övrig skolpersonal, rektorer, föräldrar och kommunpolitiker. projektet genomförde bl.a. nationella konferenser och producerade material som behandlade jämställdhet, kvinnosyn och demokrati. Som resultat av värdegrundsprojektet satsar regeringen sammanlagt på två nationella värdegrundscentrum för att bredda och höja skolans kunskapsbas och kompetens samt för att göra forskning och forskningsresultat inom värdegrundsområdet tillgänglig. Värdegrundscentrumen, det ena vid och det andra vid i samverkan med har fördelat medel till kommuner för insatser på lokal nivå som syftar till att stärka flickors självförtroende. Insatserna utgår från ett främjande- perspektiv. har haft ett regeringsuppdrag att granska hur skolorna bedriver sex- och samlevnadsundervisning, främst ur ett jämställdhets- perspektiv. Grund- och gymnasieskolor i 20 kommuner granskades, och som ett resultat av kvalitetsgranskningen gjordes ändringar i kursplanen för i de samhällsorienterande ämnena. För att betona vikten av värdefrågor i samband med undervisningen om samlevnad ingår nu att diskutera och reflektera över begrepp som identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet. ingår i kursplanen för de naturorienterande ämnena och biologi kommentarer om undervisningen i sex och samlevnad. har kartlagt förekomsten av rasism, etnisk diskriminering, sexuella trakasserier, homofobi och könsrelaterad mobbning samt analyserat och redovisat insatser som behöver vidtas. Kartläggningen visar att pojkar behandlar andra illa oftare än flickor. Flickor känner sig dock mer utsatta än pojkar för i stort sett alla former av kränkningar i skolan. Många kränkningar har etnisk karaktär och fler elever med utländsk bakgrund upplever sig utsatta än de med svenskt ursprung. Sexuella trakasserier är oftast verbala men även sexuella erbjudanden förekommer, då oftast från andra elever men även från lärare. Statens skolverks slutsatser är att ökad vuxentäthet skapar färre kränkningar, särskilt när det gäller sexuella och etniska trakasserier. Goda relationer och ett gott klimat på skolan påverkas av hur personalen samverkar och kommunicerar med varandra. Kartläggningen har också visat att ett långsiktigt arbete mot kränkande behandling ger resultat i form av ökad trygghet och trivsel. Med utgångspunkt från propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14) har i uppdrag att fördjupa kommunernas och skolornas kunskap om sambanden mellan lärande, värdegrund och hälsa. har även haft ett uppdrag att i samverkan med utreda och ge förslag till utformning av statistikuppföljningar av flickors och pojkars ohälsa och arbetsmiljö inom skolväsendet. Pedagogiska resurspersoner i jämställdhet utbildas för att stärka och stödja kommunernas och skolornas kunskap och kompetens på jämställdhetsområdet. Ambitionen är att det 2004 skall finnas minst en sådan resursperson i varje kommun. Dessa lärare/pedagoger (genuspedagoger) skall arbeta med jämställdhets- frågor i den pedagogiska praktiken för att höja kvaliteten och öka mål- uppfyllelsen. Utbildningen bedrivs, på uppdrag av Myndigheten för skol- utveckling, av de nationella värdegrundscentrumen vid och . Såväl förskolan som grund- och gymnasieskolan är representerade. Genom arbetet skall deltagarna få kompetens att genomföra förändringar i förskolans och skolväsendets jämställdhets- arbete. Myndigheten för skolutveckling har också i uppdrag att ta fram lärande exempel på hur skolor och kommuner, i samverkan med organisationer och myndigheter, arbetar med jämställdhet och social och etnisk mång- fald. Socialt utsatta flickors situation skall särskilt uppmärksammas. fick i uppdrag av regeringen att förbättra kunskapen om situationen för utsatta flickor och pojkar i familjer med hederstänkande. Regeringen avsatte för uppdraget som också inkluderade informationsinsatser, samverkan med andra berörda myndigheter och organisationer samt kompetensutveckling av skolledare, lärare och personal inom hälsoområdet i grund- och gymnasieskolan. Myndigheten för skolutveckling, som övertog uppdraget redovisade den första delen ett referensmaterial för lärare . Detta stödmaterial skall distribueras till skolorna till skolstarten . Materialet innehåller bl.a. lärande exempel från olika skolor och handfasta råd om hur skolorna kan agera vid en akut konflikt. Rektorerna deltar i kompetensutveckling om läroplanernas värde- grundsuppdrag samt de områden som avser bl.a. etnisk och sexuellt relaterad mobbning samt homofobi. genomför i samverkan med Rektorsutbildningen en kompetensutveckling som också vänder sig till förtroendevalda och förvaltningschefer. skall också redovisa hur frågorna uppmärksammas i rektorernas kompetensutveckling. bedrivs utbildningen vid åtta lärosäten på uppdrag av . Utbildningen syftar till att rektorerna skall utveckla och tillämpa ett demokratiskt, lärande och kommunikativt ledarskap som tar sin utgångspunkt i läroplanerna. har i sin femåriga handlingsplan för det nordiska skolsamarbetet för lyft fram värdegrund och kultur i skolan som en av fyra huvuduppgifter. genomfördes konferenser i alla nordiska länder. genomfördes den andra av de nordiska konferenserna i på det gemensamma nordiska temat Demokrati i skolans vardag. Den svenska konferensen fokuserade på kön, klass och etnicitet. , den femåriga satsningen på vuxenutbildning , hade vuxna arbetslösa med kort tidigare utbildning som främsta målgrupp. Eftersom långt färre män än kvinnor deltar i vuxenutbildningen har en av målsättningarna varit att öka mäns deltagande. Många kommuner har därför genomfört riktade satsningar för att nå fler män. Dessutom bedriver kommuner och fackliga organisationer uppsökande verksamhet, ofta i samverkan, som syftar till att särskilt motivera korttidsutbildade att delta i vuxenutbildning.