prop · GQ03100d11 · 2003-04-15 00:00:00 — och väntas dock konsumtionstillväxten dämpas till följd av att de senaste årens börsfall och av att en stigande skuldsättning har försämrat hushållens finansiella förmögenhetsställning. Hushållens disponibla inkomster väntas också växa i en något lång- 2002/03:100 BILAGA 1 Den väntade globala konjunkturuppgången och ett svagare pund bedöms stärka exporttillväxten. Den tudelning som har karakteriserat den brittiska ekonomin förutses därmed minska. BNP-tillväxten väntas uppgå till och 2004 till . I och var tillväxten måttlig. I ökade BNP . I var tillväxten något högre, , men föll tydligt tillbaka . I både och är förutsättningarna goda för en gynnsam utveckling av hushållens konsumtion. I förefaller den lagerkorrigering som begränsade tillväxten 2002 vara avslutad och i väntas den offentliga konsumtionen öka i god takt framöver. Tillväxten förutses bli i och i och i och i . Räntor, valutor och inflation Efterfrågan på riskfyllda tillgångar, t.ex. aktier, har varit fortsatt låg under årets inledning. Förklaringen ligger dels i att osäkerheten kring konjunkturutvecklingen och den säkerhetspolitiska situationen är mycket stor, dels i att de senaste årens svaga börsutveckling har minskat riskbenägenheten hos de finansiella aktörerna. Detta har i sin tur påverkat prisbildningen på de finansiella marknaderna genom att aktiekurserna har fortsatt att falla och genom att obligationspriserna har stigit (dvs. räntorna har fallit). Det låga ränteläget är också ett resultat av att de tongivande centralbankerna bedriver en expansiv penningpolitik med låga styrräntor. Denna förskjutning i de finansiella aktörernas placeringsinriktning till förmån för obligationer har även inneburit att ränteskillnaden mellan företags- och statsobligationer har minskat. Ett tydligt inslag i den senaste tidens utveckling är emellertid att bedömningarna av utveckling och dess konsekvenser snabbt skiftar, vilket ger upphov till kraftiga prisrörelser på de finansiella marknaderna. Kombinationen hög risk och låg riskbenägenhet har pressat ner de långa marknadsräntorna till mycket låga nivåer. I har räntan på 10-åriga statsobligationer legat runt eller . Man får gå tillbaka till 1950-talet för att hitta motsvarande nivåer. Ett annat ovanligt inslag i den globala räntestrukturen är att de tyska obligationsräntorna har varit högre än de amerikanska. förväntas ett förbättrat konjunkturläge och en lägre världspolitisk osäkerhet leda till att de långa marknadsräntorna stiger. beräknas ränteläget ha normaliserats och den tyska 10- årsräntan förväntas uppgå till och motsvarande amerikanska ränta till . Skillnaden mellan svenska och tyska 10-årsräntor har legat ganska stabilt . Skillnaden bedöms minska till . Den tilltagande osäkerheten, försämrade konjunkturutsikter och därmed ett avtagande inflationstryck medförde att i , den () och och under inledningen av 2003 sänkte sina styrräntor. Den amerikanska penningpolitiken är kraftigt expansiv och styrräntan låg på . Även om ytterligare räntesänkningar inte kan uteslutas förutses den amerikanska låta styrräntan ligga kvar på denna låga nivå till slutet av året då en period av räntehöjningar väntas inledas. I euroområdet är konjunkturutsikterna sämre än i och finanspolitiken bedöms vara något åtstramande. ECB förutses bl.a. av dessa skäl fortsätta att lätta på penningpolitiken och sänka sin styrränta till , vilket också förväntas vara nivån . , när konjunkturåterhämtningen bedöms vara stabil, väntas den amerikanska och strama åt penningpolitiken. Det bör dock understrykas att även om styrräntorna i och euroområdet höjs så är styrräntornas nivå lägre än de nivåer som bedöms vara långsiktigt normala. Inriktningen av penningpolitiken är, med andra ord, expansiv även . Sedan inledningen av 2002 har dollarn försvagats med mot euron. Det finns sannolikt flera samverkande faktorer bakom dollarns försvagning, men en viktig förklaring är troligen den förskjutning som skett i investerarnas fokus mot placeringar med liten risk. Den förhållandevis låga räntenivån i jämfört med euroområdet, som bl.a. berott på den expansiva penningpolitiken, har lett till ett betydande kapitalinflöde till euroområdet från . Den svaga börsutvecklingen och nedjusterade vinstutsikter har sannolikt också bidragit till att det blivit svårare att attrahera det kapital som krävs för att finansiera underskottet i den amerikanska bytesbalansen. Underskottet i den amerikanska bytesbalansen är i storleksordningen av BNP. har den svenska kronan stärkts från 146 till ca 130 i termer av det handelsviktade TCW-indexet. En viss ytterligare förstärkning förutses under loppet av 2003. beräknas TCW-indexet uppgå till 127. Ingen ytterligare varaktig förstärkning väntas därefter. Den svenska penningpolitiken vägleds av ett inflationsmål. Inflationen mätt som förändringen i konsumentprisindex (KPI) över skall uppgå till med ett toleransintervall på +/ . har förtydligat att det är UND1X som styr utformningen av penningpolitiken. UND1X är mått på den underliggande inflationen där de direkta effekterna av förändrade räntor, indirekta skatter och subventioner har exkluderats från KPI. förutsätts anpassa penningpolitiken så att inflationen utvecklas i linje med inflationsmålet. Inflationen har ökat och uppgick till mätt som tolvmånadersförändringen i KPI. Prisökningar på el, villaolja och bensin svarade för av februari månads KPI-inflation. Om dessa varor exkluderas syns en tämligen stadig inflationsnedgång . Eftersom prisökningarna på el och olja endast bedöms ge upphov till tillfälliga inflationseffekter förutses dessa inte påverka penningpolitikens utformning. Med ett sjunkande underliggande inflationstryck, en omläggning av finanspolitiken i stramare riktning och med beaktande av att den samlade efterfrågan är svag förväntas genomföra ytterligare styrräntesänkningar. Den s.k. reporäntan väntas uppgå till . I takt med att konjunkturläget förbättras antas höja reporäntan. antas reporäntan vara . Varuexporten ökade 2002 med , vilket mot bakgrund av det svaga konjunkturläget på viktiga svenska exportmarknader var en förhållandevis god utveckling. Exporttillväxten var särskilt stark . I efterhand kan konstateras att teleprodukt- och motorfordonsindustrins exportframgångar var tillfälliga. 2002/03:100 BILAGA 1 volymerna i dessa branscher kraftigt fallit tillbaka. Liksom gav exporten av teleprodukter 2002 ett stort negativt bidrag till utvecklingen av varuexporten. Exklusive teleprodukter ökade varuexporten med 2002. I prognosen förutsätts teleproduktexporten under loppet av 2003 öka med , men den svaga utvecklingen gör att årsgenomsnittet för teleproduktexportens utveckling blir . Teleprodukterna ger därmed ett negativt bidrag till den totala varuexportillväxten 2003 på . Detta illustrerar den svenska varuexportens känslighet för teleproduktindustrins återhämtning. Den stora osäkerhet som råder beträffande framtidsutsikterna gör att risken för prognosfel är betydande. De senaste indikatorerna för den svenska exportindustrin har varit förhållandevis positiva. Bilden är dock splittrad. KI:s barometer för visar att exportorderingången ökar. I inköpschefsindex för mars redovisas en dämpning av exportorderingången. En möjlig delförklaring kan vara att industriföretag runt om i världen fyller på sina lager i syfte att gardera sig emot störningar i handeln till följd av . bedöms dock den förväntade internationella återhämtningen få förnyad kraft. Svensk exportindustri med sin relativa tonvikt på investeringsvaror möter då en mer gynnsam sammansättning av efterfrågan eftersom investeringsbehoven i omvärlden gradvis ökar. Mot denna bakgrund förutses den svenska varuexporten öka och 2004. Svängningarna i varuimporten har, sett ur ett försörjningsbalansperspektiv, påverkat BNP-till- växten kraftigt . föll exempelvis importen av varor med . Nedgången kan inte fullt ut förklaras med minskad efterfrågan och sammansättningsförändringar på försörjningsbalansens användningssida. Sannolikt har den svaga kronkursen 2001 inneburit att efterfrågan i högre grad har kommit att inriktas mot svensk produktion i stället för import. BNP-tillväxten påverkades positivt av detta. Även 2002 var varuimporten oväntat svag och föll med . Nedgången på teleproduktmarknaden har inte bara försämrat exporten utan har också bidragit till en låg import. minskade importen inom denna varugrupp . Den lageranpassning som ägt rum inom industri 2002/03:100 BILAGA 1 2Exklusive effekten av att överfördes från kommunsektorn till hushållssektorn i nationalräkenskaperna. Inklusive denna effekt är utvecklingstalen för för hushållens konsumtion , för offentlig konsumtion och för konsumtion . 3Förändring uttryckt i procent av BNP föregående år. Källor: och . och handel har också dämpat importen. Kronans förstärkning innebär att importvaror blir billigare, vilket tillsammans med en uppgång i bl.a. export och hushållens konsumtion bidrar till ökad import . Importefterfrågan stärks av att lageranpassningen bedöms vara avslutad. Varuimporten väntas sammantaget öka med , vilket är en högre tillväxt i förhållande till efterfrågekomponenternas utveckling jämfört med de föregående två åren. förutses varuimporten öka . Tjänstehandelns nedgång, som inleddes , har fortsatt . minskade exporten av tjänster enligt nationalräkenskaperna i jämförelse med samma kvartal föregående år. gav tjänstebalansen inget bidrag till tillväxten, men den svaga utvecklingen av tjänsteexporten medför att tjänstehandeln väntas ge ett negativt bidrag på 2003. bedöms tjänstehandeln ge ett positivt tillväxtbidrag . Liksom i övriga OECD-området var den svenska investeringskonjunkturen svag 2002. I näringslivet föll investeringarna . Bostadsinvesteringarna och infrastrukturinvesteringar steg dock. Totalt sett minskade investeringarna 2002 . Den osäkra internationella situationen och svag lönsamhet dämpar näringslivets investeringsvilja . satt god tillväxt i myndighets- och bostadsinvesteringarna, minskar därför ekonomins totala investeringar med . har de senaste årens produktionstillväxt höjt kapacitetsutnyttjandet så mycket att investeringsvolymerna återigen måste öka för att efterfrågan skall kunna mötas med ökad produktion. Totalt sett väntas investeringarna 2004 öka med . Nedgången i industriinvesteringarna har varit kraftig. har investeringarna sammantaget sjunkit med . väntas de minska med . Det kraftiga fallet är ett uttryck för att investeringsnivån 2000 var ohållbart hög. Det är emellertid mycket svårt att fastställa hur stor anpassning av kapitalbeståndet som är nödvändigt. I prognosen ligger en uppgång på 2004. I tjänstesektorn föll investeringarna med 2002. Liksom i industrin är nedgången till stor del en konsekvens av tidigare höga investeringsvolymer. väntas investeringarna fortsätta att falla i flertalet tjänstesektorer. Undantaget är handeln där investeringarna ökar. Sammantaget bedöms investeringarna i tjänstesektorn sjunka med . Avmattningen i tjänsteproduktionen har varit relativt mild. Tjänsteproduktionen bedöms fortsätta öka i god takt framöver. Mot denna bakgrund bedöms investeringarna stiga med . Bostadsinvesteringarna ökade med 2002. Bakom uppgången ligger framför allt ett ökat småhusbyggande. Ett antal indikatorer tyder på att ökningen i nybyggnationer av småhus och flerbostadshus har bromsats upp. Sammantaget väntas de totala bostadsinvesteringarna öka och . Uppgången måste betecknas som måttlig mot bakgrund av att bostadsbyggandet fortfarande befinner sig på en historiskt mycket låg nivå. Handeln och industrin justerade ner sina lager . En oväntat stor lageruppbyggnad medförde dock att lagerförändringarnas negativa effekt på BNP-tillväxten stannade vid av BNP. Eftersom lagren minskade och väntas öka något bidrar lagren positivt till BNP-tillväxten 2003 av BNP. är lagerinvesteringarna tillväxtneutrala. Efter med mycket höga ökningstal stannade tillväxten i hushållens konsumtionsutgifter upp under slutet av . inleddes en påtaglig återhämtning. Konsumtionen ökade 2002 som årsgenomsnitt och steg under loppet av året med . Fallande börskurser bidrog till att hushållens finansiella förmögenhet minskade med ca , vilket påverkade konsumtionen negativt. Den viktigaste förklaringen till den ändå förhållandevis gynnsamma konsumtionstillväxten ligger sannolikt i att hushållens disponibla inkomster ökade kraftigt, bl.a. som ett resultat av sänkta inkomstskatter. Enligt nationalräkenskaperna ökade de reala disponibla inkomsterna med , varav berodde på ekonomiska reformer. Nivån för de reala disponibla inkomsterna hölls dock tillbaka av att hushållen betalade höga kapitalvinstskatter på framför allt aktier till följd av tidigare års börsuppgångar (reavinsterna tillgodoräknas dock inte hushållens disponibla inkomster i nationalräkenskaperna). Rensat från denna effekt ökade de reala disponibelinkomsterna med 2002. förutses hushållens inkomster utvecklas svagare än , bl.a. till följd av en mer återhållen finanspolitik. Den förväntade sysselsättningsminskningen verkar också dämpande på hushållens inkomstutveckling. Den inkommande kortperiodiska statistiken visar dock på en fortsatt god utveckling inom detaljhandeln och då särskilt för sällanköpsvaror. Hushållens tillförsikt har mins- 2002/03:100 BILAGA 1 kat något, men hushållen är ändå relativt optimistiska i sin syn på den egna ekonomin. Anledningen till detta kan vara dels att hushållens förmögenhetssituation, på grund av en stark real förmögenhetstillväxt, alltjämt är god, dels att ränteläget är lågt. Som tidigare påpekats antas genomföra fortsatta styrräntesänkningar, vilket ytterligare stimulerar konsumtionen. Sammantaget bedöms hushållens konsumtionsutgifter öka med och . De statliga konsumtionsutgifterna steg 2002 med . Utvecklingen och väntas bli svagare, bl.a. på grund av utgiftsbegränsningar inom försvaret, och uppgår till -0,båda åren. Den kommunala konsumtionen utvecklades starkt som inkomsterna steg i något långsammare takt än . Balanskravet började tillämpas 2000 och innebär att kommuner och landsting skall upprätta budgetar som är sådana att intäkterna överstiger kostnaderna. uppvisade kommunsektorn som helhet ett negativt resultat. höjs skatterna med och kommunsektorns finanser beräknas därmed förbättras. Inom ramen för balanskravet prognoseras konsumtionsutvecklingen till 2003 och till . Tabell 1.4 Bidrag till BNP-tillväxt Källor: och . Tillväxtens och sparandets sammansättning Nedgången i BNP-tillväxten från 2002 till 2003 förklaras till stora delar av en kraftig minskning i tillväxtbidraget från utrikeshandeln (se tabell 1.4). Att utrikeshandeln ger ett lägre tillväxtbidrag än 2002 kan, med tanke på att exporttillväxten ökar, tyckas vara något överras- 2002/03:100 BILAGA 1 Förklaringen ligger i det mycket kraftiga omslaget i tillväxtbidraget från importen. Även tillväxtbidraget från offentliga konsumtionsutgifter minskar . I viss mån motverkas dock dessa negativa effekter av stigande tillväxtbidrag från lager och hushållens konsumtionsutgifter. Bruttosparandet i ekonomin är nästan oförändrat (se tabell 1.5). Det finansiella sparandet, som i stort överensstämmer med bytesbalansens utveckling, förväntas ligga stabilt av BNP under samtliga år . Den successiva förbättringen av sparandet i den offentliga sektorn bidrar till att förstärka det finansiella sparandet. Hushållens sparande väntas å andra sidan försvagas vilket reducerar det totala finansiella sparandet. De fasta investeringarna faller tillbaka något som andel av BNP, men en uppgång förutses . Tabell 1.5 Sparandets sammansättning Löpande priser, procent av BNP Källor: , och . Under loppet av 2001 och 2002 har sysselsättningen varit i stort sett oförändrad. minskade sysselsättningen i näringslivet och särskilt i industrin. I den privata tjänstesektorn har sysselsättningen ökat något. Uppgången inom tjänstesektorn är betydligt mer dämpad än den sysselsättningsexpansion som skedde 19982001. Totalt sett steg sysselsättningen 2002 . Indikatorerna över den framtida utvecklingen tyder på att sysselsättningen minskar . Industrin avser, enligt barometer, att fortsätta att dra ner personalstyrkan. Den övergripande bild som ges i barometern vad gäller anställningsplanerna i tjänstesektorerna är att en minskning är att vänta även här. dock skillnader mellan olika branscher. vakansstatistik visar också att efterfrågan på arbetskraft är svag. Utfallsstatistik, ledande indikatorer och efterfrågeläget i ekonomin leder sammantaget till bedömningen att sysselsättningen minskar . Produktionen väntas ta fart . Med viss fördröjning bedöms detta leda till att även sysselsättningen ökar. Antalet sysselsatta förutses stiga 2004. Medelarbetstiden minskade med . Förutom att frånvaron har ökat förklaras den lägre medelarbetstiden av att övertiden och den s.k. vanligen arbetade tiden har sjunkit. Medelarbetstiden förutses minska och öka med lika mycket . Därmed bryts de senaste årens utveckling med minskande medelarbetstid, vilket bl.a. är ett resultat av regeringens åtgärder för ökad hälsa i arbetslivet och de sysselsättningspolitiska insatser som föreslås i denna proposition. Arbetskraftsutbudet visar en god samvariation med konjunktur- och arbetsmarknadsutvecklingen. Eftersom arbetsmarknaden bedöms vara svag hålls utbudet av arbetskraft tillbaka. Arbetsutbudet påverkas också av antalet studerande. Antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program, varav huvuddelen räknas som studerande, minskar under prognosåren. Detta bidrar positivt till arbetsutbudet. Övriga studerande ökar något, vilket verkar i motsatt riktning. Här utöver måste man också beakta hur den arbetsföra befolkningens sammansättning utvecklas. Eftersom befolkningstillväxten i huvudsak väntas ske i ålderskategorier med ett lågt arbetskraftsdeltagande är detta en faktor som verkar dämpande på arbetskraftsutbudet. Den arbetsföra befolkningens sammansättning påverkar också utvecklingen av antalet sjuka utanför arbetskraften i negativ riktning. Regeringens handlingsprogram för hälsa i arbetslivet förutses få effekt genom att andelen sjuka i varje åldersklass minskar. En sammanvägning av ovanstående förhållanden ger vid handen att arbetsutbudet ökar och . Den öppna arbetslösheten ökar därför till . minskar den till . uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande till av BNP. Som andel av BNP uppgick skatter och avgifter till och de totala inkomsterna till medan utgifterna motsvarade av BNP. beräknas sparandet minska till av BNP. Som andel av BNP är skatteinkomsterna i stort sett oförändrade medan utgifterna ökar. beräknas sparandet stiga till av BNP under det att både inkomster och utgifter minskar som andel av BNP. ökar sparandet respektive . Det finansiella sparandet fördelas 2003 mellan den offentliga sektorns tre delar så att staten har ett underskott på medan ålderspensionssystemet visar ett överskott på . Det statliga underskottet väntas minska som pensionssystemets överskott ökar något. Den kommunala sektorns finanser väntas 2004 2006 visa underskott efter ett mindre överskott 2003. Underskottet i kommunernas finansiella sparande bedöms dock vara förenligt med ett ekonomiskt resultat som uppfyller balanskravet. Det höga finansiella sparandet medförde att nettoskulden vändes till en positiv finansiell förmögenhet 2001 på av BNP. Nettoskulden, som den definieras av , har reviderats ned med 74 miljarder, vilket innebär att den finansiella nettoställningen var starkare än vad som redovisats tidigare. Kraftiga värdeminskningar på aktier medförde åter en nettoskuld, trots ett fortsatt positivt sparande. I prognosen görs inget antagande om framtida värdeförändringar med undantag av effekten på statsskulden av valutakursens utveckling. Det innebär att nettoskulden utvecklas i takt med det finansiella sparandet. Det positiva sparandet medför att nettoskulden minskar och 2005 väntas den offentliga sektorns finansiella tillgångar åter överstiga skulderna. Fördelningen av det finansiella sparandet mellan staten och ålderspensionssystemet medför att förbättringen av den finansiella ställningen sker genom ökade tillgångar i pensionssystemet. Underskottet i statens finansiella sparande innebär att skuldsidan i den offentliga sektorns balansräkning ökar . Skuldökningen är dock inte större än att såväl statsskulden som den konsoliderade brut- 2002/03:100 BILAGA 1 toskulden fortsätter att minska som andel av BNP. beräknas den konsoliderade skuldkvoten uppgå till av BNP. Jämfört med budgetpropositionen har den offentliga sektorns finansiella sparande reviderats ned med 2002. Skatteinkomsterna blev något högre än väntat. Försämringen beror uteslutande på högre offentliga utgifter. och framåt får den lägre BNP- nivån genomslag i lägre skatteinkomster än vad som beräknades i budgetpropositionen, trots att de kommunala skattehöjningarna blev högre än beräknat. Högre utgifter bidrar också till försämringen av det finansiella sparandet jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen. Sammantaget beräknas den offentliga sektorns finansiella sparande försämras med 2003 och med 2004 jämfört med budgetpropositionen. Tabell 1.6 De offentliga finanserna 1 Inklusive skatter till EU. Källor: och . 2002/03:100 BILAGA 1 påbörjades en försiktig återhämtning av den globala ekonomin. Detta skedde efter en, i ett historiskt perspektiv, relativt grund konjunktursvacka. Återhämtningen har varit återhållen till följd av en rad underliggande problem och ett behov av att korrigera dessa, bl.a. genom en fortsatt konsolidering av företagens balansräkningar. Dessutom har det skett en anpassning av kapitalstocken efter tidigare överinvesteringar. Därutöver har konjunkturåterhämtningen tyngts av det osäkra geopolitiska läget.1 Den förhöjda osäkerheten har bidragit till en dämpning av förtroendet för ekonomin bland företag och hushåll, uppskjutande av ekonomiska beslut, svag börsutveckling samt stigande oljepriser. Detta har sammantaget inverkat negativt på den ekonomiska utvecklingen globalt. De regionala skillnaderna är dock stora. Efter återhämtningen har tillväxten i varit fortsatt god. Den redan måttliga tillväxten i stora delar av EU tappade däremot fart . Den japanska ekonomin utvecklades fortsatt svagt. I kontrast till detta uppvisade övriga en dynamisk utveckling. Återhämtningen i den globala ekonomin förutses fortsätta och stärkas under innevarande år. Den geopolitiska händelseutvecklingen är dock av avgörande betydelse för den ekonomiska utvecklingen framöver. I prognosen har antagits att osäkerheten kring det globala politiska läget kommer att vara lägre . En minskad osäkerhet framöver väntas leda till ökad tillförsikt hos hushåll och företag och därmed stimulera till ökad konsumtion och investeringstillväxt. Återhämtningen, som tidigare i stor utsträckning drivits av en expansiv ekonomisk politik, förutses därmed övergå till att innebära en mer självbärande ökning av tillväxten. Utöver betydande förtroendeeffekter för den ekonomiska utvecklingen påverkar det geopolitiska läget i högsta grad oljeprisets utveckling. Priset på råolja steg kraftigt . Den huvudsakliga orsaken till det höga 1 Med geopolitisk osäkerhet avses den globala osäkerhet som f.n. främst hänger samman med , terrorhot, osäkerhet om råvaruförsörjningen etc. oljepriset var en betydande riskpremie till följd av den globala politiska instabiliteten centrerad till . Även den underliggande utbuds- och efterfrågesituationen, varav utbudet bl.a. påverkats av politiska oroligheter i , bidrog till det höga oljepriset . Då vissa orosmoment gällande oljeproduktionen kvarstår förutses priset på brentolja uppgå till per fat, så även vid utgången av 2004. Tabell 2.1 BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet Procentuell förändring om inget annat anges Arbetslöshet, procent av arbetskraften3 1Siffror för EU innefattar nuvarande 15 medlemsstater . 2HIKP för EU-länder och KPI för . 3ILO-definitionen för EU-länder och nationell definition för . Källor: Nationella källor och . uppgick BNP-tillväxten i till .