prop · GQ031d2 · 2003-01-01 00:00:00 — 2001/02:74, bet. 2001/02:KU21 samt prop. 2001/02:59, bet. 2001/02:KU23). Justitiekanslern har en central roll inom förvaltningen och fyller mycket viktiga funktioner inom ett brett juridiskt spektrum. Verksamheten är i allt väsentligt författningsreglerad och styrs i stor utsträckning av de anmälningar m.m. som enskilda men även myndigheter, främst polis- och åklagarmyndigheter, ger in. Det är därmed svårt att med säkerhet förutsäga var i verksamheten tyngdpunkten tid efter annan kommer att ligga. De mål för verksamheten som regeringen satte upp för följer i huvudsak de sakområden inom vilka Justitiekanslern verkar. Av uppsatta mål är det endast de generella målen avseende omloppstider och balanser balanserna skall minska och ärenden som inte går till rättegång bör vara avgjorda som är mätbara i egentlig mening. När det gäller ökningen av antalet balanserade mål så förklaras denna ökning av att ärendenas komplexitet har ökat, att en ambitionshöjning har gjorts beträffande tillsyn över förvaltningen och advokater samt att en föredragandetjänst varit vakantsatt . Såvitt avser målet att ärenden som inte går till rättgång bör vara avgjorda så har detta mål uppfyllts. Sammantaget gör regeringen den bedömningen att Justitiekanslern har visat ett bra resultat. Justitiekanslerns arbetsbörda har ökat. Det är angeläget att ingripanden på tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området kan prioriteras, exempelvis när det gäller brottet hets mot folkgrupp. Dessa ärenden förutsätter som nämnts inte sällan omedelbara och resurskrävande insatser. De propositioner på tryck- och yttrandefrihetens områden som riksdagsbehandlas innehåller förslag som förutsätter särskilda insatser från Justitiekanslerns sida. Beträffande Justitiekanslerns skadereglerande verksamhet så är det, för den som anser sig ha blivit felbehandlad i statlig verksamhet, en stor fördel att vid sidan av domstolarna ha tillgång till en ordning som på ett förhållandevis enkelt och billigt sätt möjliggör en kvalificerad och effektiv prövning av ersättningsanspråk. Den omständigheten att förhållandevis få personer som fått sina anspråk prövade av Justitiekanslern väljer att driva anspråken vidare i domstol talar för att den skadereglerande verksamheten håller en hög kvalitet vilket får till följd att domstolarna avlastas inte sällan resurskrävande arbetsuppgifter. får Justitiekanslern genom skaderegleringsverksamheten kunskap om förhållanden inom förvaltningen som väl kompletterar Justitiekanslerns tillsynsfunktion. För att kunna fullfölja sitt uppdrag justerades anslaget upp med (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:KU1, rskr. 2001/02:53). Anslagssparandet på som kvarstår förväntas förbrukas under innevarande år. På tilläggsbudget i denna proposition föreslår regeringen en engångsvis höjning av anslaget med för att bl.a. ytterligare kunna prioritera inspektionsverksamheten. görs en justering av anslaget med . Anslaget 46:4 minskas med motsvarande belopp. Som kompensation för beräknade ökade utgifter för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Regeringen föreslår att Justitiekanslern bör anvisas ett anslagsbelopp som uppgår till . Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 46:2 Justitiekanslern Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Motsvarar 29 954 tkr prisnivå. Datainspektionen är central förvaltningsmyndighet med uppgift att verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter och för att god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Datainspektionens verksamhet var indelad i tre verksamhetsgrenar Tillsyn över behandlingen av personuppgifter (datalagen och personuppgiftslagen) Tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamheten (kreditupplysnings- och inkassolagen) Tillsyn över personregister inom polis- och tullsamarbetet (Europol-, Schengen- och ) 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tillsyn över behandlingen av personuppgifter har 125 inspektioner inletts och 76 inspektionsärenden avslutats. Många inspektioner har kunnat avslutas utan anmärkning. Vanliga påpekanden har gällt IT-säkerhet, bristande information enligt PuL och att man i strid med PuL har sparat uppgifter som inte längre behövs. Det har kommit in 272 klagomål som avser PuL och 69 som avser datalagen, vilket är ungefär lika många som föregående år. Ungefär hälften av klagomålen har rört publicering av personuppgifter på Internet. En del därav har rört förhållanden där tryck- och yttrandefriheten samt undantaget för journalistisk verksamhet har varit tillämpligt. En stor del av klagomålen avser direktreklam utan uppgift om vilket personregister som använts samt e-postreklam. Antalet personuppgiftsansvariga som anmält personuppgiftsombud har mer än fördubblats från 1 692 till 4 108. Övergångstiden mellan datalagen och Pul innebar inte någon successiv övergång till de nya reglerna. Antalet anmälningar av behandlingar och personuppgiftsombud ökade istället mycket markant i anslutning till övergångsperiodens sluttidpunkt. Tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet Antalet tillståndsansökningar enligt kreditupplysningslagen uppgick till 6. har 16 företag rätt att bedriva sådan verksamhet. har 25 tillsynsärenden varav tre inspektioner inletts och 38 tillsynsärenden varav 11 inspektioner avslutats. Klagomålen enligt KuL har minskat till 91 från 125 under . Det har inte framkommit vad denna minskning beror på. De senaste fyra årens uppåtgående trend är dock bruten. Antalet beviljade inkassotillstånd uppgick till 52 vilket var 14 flera än föregående år, totalt sett har antalet tillståndshavare minskat från 270 till 230. Minskningen kan bero på fusioner mellan inkassobolag och att flera mindre bolag helt har upphört med sin verksamhet. Några bolag har ombildats till kreditmarknadsbolag vilka inte står under Datainspektionens tillsyn. avgjordes 176 tillsynsärenden jämfört med 167 föregående år. En tredjedel föranledde kritik. Inspektionerna har dock i större utsträckning än tidigare kunnat avslutas utan anmärkning. Orsaken kan vara att inspektionen har bedrivit en intensiv inspektionsverksamhet och att inspektionens påpekanden fått stort genomslag. Antalet klagomål har ökat till 226 jämfört med 196 föregående år. En stor del av ökningen synes bero på att vissa inkassoföretag har inriktat sig på att driva gamla ärenden, ofta med små fordringar, där gäldenären inte kommer ihåg fordran eller tror att den är preskribrerad. I en del fall är fordran verkligen preskribrerad, men inkassobolaget driver ärendet vidare när gäldenären inte protesterar. Frågan om det kan anses vara god inkassosed att kräva in preskribrerade fordringar är väsentlig. Tillsyn över register inom polis- och tullsamarbetet Inspektioner har genomförts vid tre gränsövergångsställen och vid SIRENE-konto- ret vid . Brister konstaterades i insynsskyddet för några av terminalerna vid gränskontrollerna. Inspektion har genomförts vid den nationella enheten vid . Datainspektionen har redovisat resultaten i enlighet med de återrapporteringskrav som angetts. Regeringen bedömer att Datainspektionen i huvudsak uppfyllt de verksamhetsmål som angivits . Verksamhetsmålen och återrapporteringskraven behöver emellertid utvecklas ytterligare. Ökad tonvikt behöver läggas vid analyser och bedömningar av de samlade effekterna av verksamheten. De nuvarande allmänna målen behöver också kompletteras med uppföljningsbara produktionsmål som tydligare anger vilka insatser som bör prioriteras under det aktuella budgetåret. En särskild utredare har gjort en översyn av Datainspektionens verksamhet och finansiering och lämnat betänkandet (SOU 2002:2) Datainspektionen kompetens, effektivitet, service. och en sammanställning av remissinstansernas synpunkter finns tillgänglig inom (Dnr Ju2002/271/F). När det gäller Datainspektionens uppgifter föreslår utredaren att inspektionen även fortsättningsvis skall vara tillsynsmyndighet för integritetsskyddet vid behandlingen av personuppgifter, som i första hand regleras genom personuppgiftslagen. I denna uppgift bör även fortsättningsvis ingå att vara nationell tillsynsmyndighet för behandlingen av personuppgifter i polis- och tullsamarbetet inom EU, som regleras genom Europol-, Schengen- och CIS-konven- tionerna. Däremot föreslår utredaren att tillstånds- och tillsynsuppgifterna enligt kredit- och inkassolagarna överförs till . Datainspektionens verksamhet som tillsynsmyndighet bör enligt utredaren i första hand inriktas på information och inspektion. Datainspektionen skall också verka för ett decentraliserat ansvar för integritetsskyddet genom att utveckla systemet med personuppgiftsombud och aktivt stimulera olika former av självreglering. När det gäller den fortsatta finansieringen har utredaren i enlighet med sina direktiv prövat möjligheterna till avgiftsfinansiering av hela eller delar av verksamheten. Utredaren anser att övervägande skäl talar för att verksamheten även fortsättningsvis i huvudsak bör vara anslagsfinansierad. Avgiftsfinansiering bör dock övervägas när det gäller tillstånds- och tillsynsverksamheten enligt kreditupplysnings- och inkassolagarna, oavsett om verksamheten överförs till Fi- nansinspektionen eller inte. Kreditupplysningslagen ger regeringen möjligheten att föreskriva om avgiftsskyldighet. En avgiftsfinansiering av tillsynen över inkassoverksamheten förutsätter att motsvarande bestämmelse införs också i inkassolagen. Datainspektionen skall enligt utredaren kännetecknas av kompetens, effektivitet och service. För att kunna fullgöra sin uppgift att följa teknikutvecklingen ur ett integitetsperspektiv behöver inspektionen förstärka sin kompetens inom informationsteknik, informationssäkerhet och rättsinformatik. En effektiv tillsynsverksamhet förutsätter vidare att tydliga mål och strategier läggs fast för verksamheten och att resultaten fortlöpande följs upp. Utredarens förslag när det gäller den fortsatta verksamheten och finansieringen får ett allmänt stöd av remissinstanserna. När det gäller överföringen av kreditupplysnings- och inkassotillsy- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 nen till är emellertid remissopinionen delad. Enligt regeringens bedömning föranleder översynen inte några mera omfattande förändringar när det gäller Datainspektionens roll och uppgifter. När det gäller tillsynen över kreditupplysnings- och inkassoverksamheten anser regeringen att övervägande skäl talar för att Datainspektionen bör behålla detta ansvar. Denna tillstånds- och tillsynsverksamhet syftar i hög grad till att upprätthålla integritetsskyddet i verksamheter som är särskilt känsliga ur integritetssynpunkt. Regeringen delar också utredarens och remissopinionens bedömning att tillsynsverksamheten i huvudsak som bör vara anslagsfinansierad. Ett avgörande skäl är att det inte visat sig möjligt att utforma ett avgiftssystem i en tillsynsverksamhet där målgrupperna är så omfattande och svåra att definiera som fallet är när det gäller behandling av personuppgifter. När det gäller den tillståndspliktiga kreditupplysnings- och inkassoverksamheten är emellertid förutsättningarna annorlunda. Här finns enligt regeringens bedömning skäl att införa en avgift som finansierar Datainspektionens särskilda tillståndsgivning och tillsyn inom dessa branscher. Den närmare utformningen av ett sådant avgiftssystem behöver emellertid övervägas ytterligare. När det gäller utredarens övriga förslag om kompetens- och verksamhetsutveckling inom inspektionen kommer regeringen att överväga hur dessa intentioner skall komma till uttryck i regeringens löpande styrning och uppföljning av inspektionens verksamhet. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivån 2003-2004, för 46:3 Datainspektionen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1 Inklusive en minskning med 650 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Från anslaget betalas bl.a. den kostnadsfria tilldelningen av svensk författningssamling (SFS) till kommuner, landsting och kommunbibliotek som regleras i 7 § författningssamlingsförordningen (1976:725), den s.k. frilistan. Avtalet för tryckning, försäljning och distribution av SFS löpte ut vid utgången av . har därför en ny upphandling gjorts. Kostnaderna bedöms ligga på ungefär samma nivå som . Utgifterna på anslaget har varit lägre än anslagets storlek. En justering av anslagets storlek är därför befogad. På tilläggsbudget i denna proposition föreslår regeringen att överförs till anslaget 46:2 Justitiekanslern. Regeringen föreslår vidare att anslaget sänks från till . 1 Motsvarar 8 973 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för arbetsuppgifter som central förvaltningsmyndighet för frågor om val och folkomröstning. tillfördes anslaget som ett engångsbelopp. Regeringen föreslår att anslaget 2003 skall uppgå till . Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 46:5 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1Varav 200 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 5 900 tkr prisnivå. huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till dagspressen. uppgift är att fördela det statliga stödet till radio- och kassettidningar. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Re- geringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 5.2 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 27:1 och Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Från anslaget ges bidrag till dagspressen i enlighet med bestämmelserna i presstödsförordningen (1990:524), förordningen (2001:898) om särskilt distributionsstöd och förordningen (2002:739) om tillfälligt utvecklingsstöd. Presstöd enligt presstödsförordningen lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Utgifterna för presstödet styrs bl.a. av antalet stödberättigade tidningar och storleken på dessa tidningars upplagor. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Anslaget för presstöd har under 20002002 tillfälligtvis förstärkts med . föreslår regeringen således en minskning av anslaget med . Vidare föreslås att anslagsnivån minskas med under 20032004 för omprioriteringar inom medieområdet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 27:2 Presstöd Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 5.1.327:3 Stöd till radio- och kassettidningar Från anslaget ges bidrag i enlighet med bestämmelserna i förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . 1 Motsvarar 11 676 tkr prisnivå. Radio- och skall besluta i frågor om tillstånd, avgifter och registrering som rör ljudradio- och TV-sändningar riktade till allmänheten i de fall uppgifterna inte ligger på regeringen eller någon annan särskilt angiven myndighet. har Radio- och tilldelats särskilda medel för arbetet med marksänd digital TV. beräknas kostnaderna för denna uppgift kunna finansieras utan särskilda medel. Anslaget inklusive pris- och löneomräkning minskas därför med . Regeringen föreslår att anslaget tillförs inom området ickekommersiell lokal-TV. beräknas att samma belopp tillförs för dessa insatser. Avsikten är att medlen skall användas för ett uppdrag till i . skall ansvara för att bl.a. utbildningsinsatser och ett ökat erfarenhetsutbyte kommer till stånd inom området. Insatserna bör bl.a. syfta till att utveckla folkrörelsers möjligheter att använda TV-mediet som ett forum för kommunikation, lokal kultur och debatt. genomfördes en hearing om förutsättningarna för att driva icke-kommersiell lokal-TV. Hearingen arrangerades av Radio- och TV-ver- ket på uppdrag av regeringen. I verkets redovisning från hearingen (dnr Ku2002/1486/Me) framhålls bl.a. att lokal-TV har betydelse för yttrandefrihet och mångfald på medieområdet genom att föreningar har möjlighet att nå ut med sina budskap. Vidare betonas att det finns behov av ett ökat erfarenhetsutbyte och möjlighet till utbildning bland aktörerna på området. Förslaget finansieras genom omprioriteringar på medieområdet. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. geringen föreslår att Radio- och anvisas . Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 27:4 Radio- och Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Varav 300 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 9 139 tkr prisnivå. skall genom efterhandsgranskning utöva tillsyn över att programföretag följer reglerna som rör innehållet i ljudradio- och TV-sändningar till allmänheten. Vidare skall nämnden följa innehållet i utländska ljudradio- och TV-sändningar som riktas till den svenska allmänheten. Nämnden granskar program efter anmälan eller på eget initiativ. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 har till överlämnat sina bedömningar av årets public service-redovisningar från , och samt TV4 AB:s programredovisning. De rapporter som nämnden bedömt innehåller företagens egna beskrivningar och analyser av hur de levde upp till olika mål och krav på verksamheten. Nämndens granskning visar att det finns vissa brister i företagens redovisningar. Nämndens verksamhet finansieras delvis genom att medel anvisas från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida. föreslås att () delfinansierar nämndens verksamhet (se volym 9, avsnitt 5.9.5). Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Re- geringen föreslår att och TV anvisas totalt . Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 27:5 och TV Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Anslaget 45:1 redovisas inom utgiftsområde 1 men verksamheten ingår i politikområdet Samepolitik som i övrigt redovisas inom Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. 1 Motsvarar 16 966 tkr prisnivå. är en förvaltningsmyndighet som det är ett samiskt folkvalt organ med val . inledde sin verksamhet . De övergripande målen är enligt sametingslagen att verka för en levande samisk kultur och ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. skall bl.a. medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas. beslutar om fördelning av statens bidrag till samisk kultur och samiska organisationer samt andra medel som ställs till samernas förfogande. leder det samiska språkarbetet och arbetet med EU-stöd inom Mål 1 och Interreg III A (och de tidigare stöden Mål 6 respektive Interreg II A). Regeringens inriktning är att successivt pröva ett utvidgat samiskt självbestämmande inom områden där detta är möjligt. I enlighet med intentionerna i prop. 2001/02:4 En politik för tillväxt och hållbar utveckling i hela landet har regeringen gett i uppdrag att utveckla och etablera ett samiskt informationscentrum. Uppbyggnaden av detta centrum stöds av medel från regeringens informationssatsning om samer och samisk kultur inom utgiftsområde 23 anslaget 45:2 Informationssatsning om samer. Målsättningen är att det ska bli ett långsiktigt verkande centrum vilket setts naturligt att förlägga inom ram eftersom en av huvuduppgifterna för tinget är att informera om samiska förhållanden. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 6.2 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 45:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 7 Anslag som inte ingår i något politikområde Följande anslag inom utgiftsområde 1 ingår inte i något politikområde: 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten 90:2 ledamöter och partier m.m. 90:5 ombudsmän, justitieombudsmännen 90:7 Stöd till politiska partier 90:8 Expertgruppen för EU-frågor verksamhet och anslag presenteras samlat. Därefter presenteras övriga anslag separat. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 7.1 Utgiftsutveckling för anslag som inte ingår i något politikområde 90:2 ledamöter och partier m.m. 90:5 ombudsmän, justitieombudsmännen 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten 90:7 Stöd till politiska partier 90:8 Expertgruppen för EU-frågor Totalt för anslag som inte ingår i något politikområde 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2Från och med ingår Utrikesdepartements tidigare anslag 5:1 inom utgiftsområde 5. utfall redovisas under utgiftsområde 5. 7.3Riksdagen och dess ombudsmän uppfylla sina konstitutionella och demokratiska budget inom utgiftsområde 1 omfattar dels riksdagsledamöternas ersättningar och resor, stödet till partigrupperna samt riksdagsförvaltningen, dels ombudsmän. Utgångspunkter för riksdagsförvaltningens verksamhet har som det främsta demokratiska statsorganet konstitutionellt fastställda uppgifter i det svenska statsskicket. med dess ledamöter har som folkets främsta företrädare en central roll i opinionsbildningen och en skyldighet att verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. har även uppgifter som följer av internationella åtaganden och av medlemskapet i Europeiska unionen. Övergripande mål för riksdagsförvaltningen Målet för riksdagsförvaltningen är att skapa goda förutsättningar för att skall kunna uppgifter samt sina internationella åtaganden. Beslutsprocess: skall med hög kompetens säkerställa att kan fullgöra sina uppgifter enligt regeringsformen och riksdagsordningen. Service och förvaltning: skall inom givna ramar och bestämmelser tillhandahålla resurser och service av hög kvalitet till ledamöternas, kammarens, utskottens och förvaltningens verksamheter samt till partigrupperna och deras kanslier. Information: skall bidra till att skapa öppenhet och tillgänglighet i riksdagsarbetet och genom aktiv information verka för att intresset för och kunskaperna om och dess arbete ökar. Internationell verksamhet: skall göra det möjligt för att aktivt möta de krav som det internationella samarbetet och internationella åtaganden medför. Ett omfattande arbete inom riksdagsförvaltningen med att utveckla mål- och resultatstyrningen påbörjades . Syftet är att erhålla en effektivare styrning av verksamheten mot fastställda mål och en förbättrad uppföljning av verksamhetens resultat och kostnader.