prop · GQ031d15 · 2003-01-01 00:00:00 — Matchningsprocessen fungerar relativt väl men bör ständigt anpassas för att möta de skiftande behoven på arbetsmarknaden. Förutom platsförmedlingen och övriga insatser på arbetsförmedlingen utgör arbetslöshetsförsäkringen en central del av ar- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 betsmarknadspolitiken som genom sin utformning medverkar till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Regeringen avser att och återkomma till med förslag om ytterligare insatser för att förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Syftet är att fullfölja intentionerna bakom de förändringar som gjorts inom arbetslöshetsförsäkringen samt genom införandet av aktivitetsgarantin. I detta arbete kommer regeringen även att överväga förslagen i promemorian Ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring med anledning av aktivitetsgarantin (Ds 2001:39). Regeringens bedömning är att aktivitetsgarantin i stort har funnit sina former och hjälpt många långtidsarbetslösa till en meningsfull sysselsättning. Den innehållsliga kvaliteten i garantin behöver dock utvecklas vidare. Även om vissa av de kvalitetsbrister som inledningsvis rapporterades har kunnat åtgärdats måste arbetet med att säkra en fortsatt kvalitetsutveckling fortsätta. Den modell för detta arbete, som AMS tagit fram i samarbete med , förefaller ge en god grund för arbetet. Regeringen vill understryka vikten av att kvalitetsarbetet ges hög prioritet. Från AMS har påpekats att ytterligare incitament behövs för arbetsgivare att anställa personer som trots långa tider i aktivitetsgarantin inte fått ett arbete. På detta sätt skulle den kvaliteten kunna upprätthållas även för deltagare, som deltagit länge i garantin som utrymme skapas för fler långtidsarbetslösa att få del av aktivitetsgarantin. Enligt regeringens bedömning borde fler av deltagarna kunna erbjudas anställning med hjälp av anställningsstöd. Vid anvisningar inom och utanför aktivitetsgarantin av praktikplatser skall anordnarens arbetsmiljöansvar särskilt uppmärksammas. har behandlat frågan (bet 2001/02:AU5, rskr. 2001/02:216) om utveckling av aktivitetsgarantin och givit till känna att garantin bör kompletteras med insatser för att hjälpa och stödja de grupper som står långt från arbetsmarknaden. Inom ramen för aktivitetsgarantin finns olika program för att hjälpa särskilt utsatta grupper. Ett av dessa är det särskilda anställningsstödet. Regeringen avser att återkomma till med förslag till vidareutveckling av detta stöd. Behovet av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen har ökat på grund av ökningen av antalet långtidssjukskrivna. AMS bedömning är att ytterligare resurser måste avsättas för att möta behovet. Regeringen kommer att i fortsatt dialog med AMS följa behovet av och utvecklingen inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Det förnyelsearbete som inletts av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen skall fortsätta 2003. Det uppdrag regeringen givit AMS och är en del av regeringens strategi för ökad hälsa i arbetslivet. De nya metoderna, arbetssätten m.m. skall spridas successivt och tillämpas fullt ut i hela landet vid utgången av 2004. Regeringen föreslår att avsätts under utgiftsområde 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, även . Nya regler för att minska deltidsarbetslöshet Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition att den hade för avsikt att göra det möjligt för arbetsgivare att få anställningsstöd när deltidsarbetslöshet omvandlas till heltidsarbete. Avsikten med nyordningen är att den anställde skall behålla sin utökade arbetstid efter avslutad stödperiod. De nya reglerna planeras gälla . Mäns och kvinnors utbildnings- och yrkesval är i hög grad könsbundna liksom många arbetsgivares val av arbetskraft. Detta går också igen i de arbetsmarknadspolitiska programmen. Att ändra på dessa mönster kräver uthålliga och systematiska insatser från arbetsförmedlingen. Insatser inom arbetsmarknadspolitiken är dock långt ifrån fullständiga. För att nå framgång i arbetet med att bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden krävs insatser också inom andra politikområden, t.ex. inom utbildningspolitiken och på socialförsäkringsområdet. Regeringen kan konstatera att den nuvarande situationen inte är tillfredsställande. Även om åtgärder har vidtagits för att bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden måste arbetet bedrivas vidare. Vidare har EU i sina rekommendationer över handlingsplan för ökad sysselsättning framhållit att bör vidta fler åtgärder för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Regeringen avser mot denna bakgrund att inrätta en arbetsgrupp som utifrån ett helhetsperspektiv skall analysera den könssegregerade arbetsmarknaden, utvärdera de åtgärder som vidtagits inom olika politikområden och eventuellt föreslå ytterligare åtgärder. Förenklade regler för anställningsstöd Anställningsstöd, som infördes som arbetsmarknadspolitiskt program , hör till de program som, enligt genomförda utvärderingar, har störst positiva effekter för individens framtida sysselsättning. Mot bakgrund av detta har programformen kommit att spela en viktig roll vid flera politiska initiativ som tagits , och olika former av stödet har successivt införts. finns allmänt, förstärkt, utökat förstärkt och särskilt anställningsstöd samt, som en tidsbegränsad för söksverksamhet, anställningsstöd som kombineras med vård- och omsorgsutbildning till . De olika stödformerna är förbundna med olika villkor för deltagande och ersättningen varierar. Även om effekterna för individen är goda har regelverket blivit svåröverskådligt vilket kan antas ha en menlig inverkan på utnyttjandet av programmet. Enligt regeringens mening bör anställningsstöden kunna användas i större utsträckning än vad som sker men det är viktigt att följa undanträngningseffekterna. En samlad översyn av regelverket kommer att påbörjas . Utredningen om Omställningsavtal (dir 2000:55) lämnade sitt betänkande till regeringen , Ett aktivare stöd till uppsagda SOU (2002:59). Utredningen förordar omställningsavtal som täcker hela arbetsmarkanden och menar att sådana avtal rimmar väl med den svenska traditionen på arbetsmarknaden, att såväl företag som parterna tar ett socialt ansvar för dem som drabbas av omställning. Om- ställningsavtal ersätter därmed inte arbetsmarknadspolitiken men kan minska omfattningen. I utredningen finns uppgifter som stöder att befintliga omställningsavtal haft positiva effekter på individnivå och att sådana effekter 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 kan bibehållas även om större delen av arbetsmarknaden täcks av sådana avtal. Likaså visar makroekonomiska analyser att avtalen bidrar till ett ökat omvandlingstryck på arbetsmarknaden genom att flödet mellan uppsägningar och vakanser ökar. Vidare förordar utredningen en närmare samverkan mellan trygghetsråden och AMS, vilket bör medverka till ett värdefullt utbyte av varandras verksamheter och kan bidra till att kvalitén utvecklas i de åtgärder som erbjuds arbetssökande. Utredningen har haft kontinuerliga avstämningar med parterna på de avtalsområden som saknar omställningsavtal. har också förhandlingar inletts mellan och LO. Regeringen följer noga utvecklingen och delar utredningens bedömning att formerna för nya avtal skall avgöras av parterna. Regeringen anser också att det material som utredningen tagit fram om omställningsavtal har ett värde för att driva processen framåt. Volymutvecklingen och hittillsvarande resultat inom Europeiska socialfondens mål 3 tyder enligt regeringens mening på ett stort genomslag för programmet och ett i huvudsak väl genomfört arbete av Svenska och de regionala partnerskapen m.fl. Regeringen bedömer att Svenska på ett framgångsrikt sätt använt nyskapande metoder i lanseringen av och arbetet med den första ansökningsomgången inom Equal. Insatser för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten bland invandrare Situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda har, som redan redovisats i resultatbedömningen, förbättrats väsentligt i takt med den allmänna positiva utvecklingen på arbetsmarknaden. är dock skillnaderna mellan infödda och utrikes födda, när det exempelvis gäller arbetslöshet och sysselsättning, oacceptabelt stora. Undersökningar visar dessutom att många invandrare finns i yrken som inte motsvarar deras formella utbildningsnivå. Denna situation är i längden ohållbar, såväl för de individer som drabbas som rent samhällsekonomiskt. Det senare gäller inte minst mot bakgrund av rapporter från AMS och 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 olika arbetsgivare om risk för flaskhalsar och ökande rekryteringsproblem samt, på , de demografiska förändringar som kan förväntas. Regeringen bedömer det mot denna bakgrund som angeläget att utöka resurserna för personalförstärkningar syftande till att särskilt stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. fortsätter också den satsning på kompletterande utbildning för personer med utländsk högskoleexamen inom olika bristyrken som inleddes . skall användas för detta ändamål. Insatserna för att bättre ta till vara invandrares kompetens i arbetslivet måste emellertid ytterligare utvecklas. Ytterligare skall disponeras av regeringen för åtgärder som kan öka sysselsättningen och som kan komma att aktualiseras . Enligt regeringens mening är det också önskvärt att bedriva ett närmare samarbete med näringslivet för att fler invandrare skall få arbete. Regeringen har därför inbjudit till ett sådant arbete. Tidiga insatser för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för dem som kommit till är av central betydelse. AMS skall i samverkan med bl.a. kommunerna och medverka till att nyanlända invandrares och asylsökandes kompetens tidigt tas till vara på ett sådant sätt att arbetsmarknadsinträdet effektiviseras och tidigareläggs. Begreppet invandrare inom arbetsmarknadspolitiken har ifrågasatt användningen av begreppet utländska medborgare inom arbetsmarknadspolitiken och varnat för risken att man utgår från en schabloniserad bild när man på området talar om personer med utländsk bakgrund (bet. 2001/02:AU5, rskr. 2001/02:216). I detta sammanhang har givit regeringen till känna att man utgår ifrån att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer noggrant överväger vilka begrepp som är relevanta att använda. Frågan om begrepp som invandrare, utländska medborgare och andra liknande kategoriseringar, samt inte minst deras användning i offentlig statistik och praktisk politik, har fått stor uppmärksamhet. I den integrationspolitiska propositionen , framtiden och mångfalden - från invandrarpolitik till integrationspolitik (prop. 1997/98:16, s. 26-27) anförde regeringen bl.a. följande om begreppet invandrare: Invandrare är ett begrepp som definieras på en mängd olika sätt. grundar sig definitionerna på objektiva förhållanden som t.ex. födelseland eller medborgarskap. handlar det om människors subjektiva kategoriseringar, antingen som en uppfattning om den egna identiteten eller genom att någon av andra utpekas som invandrare. I det senare fallet kan det exempelvis handla om en person som talar utmärkt svenska, men med avslöjande brytning eller om någon som uppfattas ha ett osvenskt utseende synliga minoriteter är ett begrepp som ofta används i andra länder och som av omgivningen därför beskrivs som invandrare. Invandrare existerar inte heller som ett entydigt rättsligt begrepp. I propositionen anfördes också att samhällets etniska och kulturella mångfald bör tas som utgångspunkt för den generella politikens utformning och genomförande på alla samhällsområden och nivåer samt att det normalt bör vara behovet i sig, och inte invandrarskapet, som motiverar säråtgärder av olika slag. tillsatte regeringen, bl.a. mot bakgrund av den integrationspolitiska propositionen, en arbetsgrupp med uppdrag att se över användningen av begreppet invandrare i lagar och förordningar och i myndigheters verksamhet (Ds 1999:48 och Ds 2000:43). Arbetsgruppen konstaterade i sin slutrapport att begreppet invandrare endast bör användas när det gäller människor som själva har invandrat, dvs. flyttat till från ett annat land och folkbokförts här. Arbetsgruppen konstaterade vidare att det vid användningen av begreppet invandrare i olika författningar ofta är oklart vilken kategori av människor som åsyftas och att det därför är svårt att avgöra om det används på ett missvisande sätt. Arbetsgruppen menade att det i många fall finns en rad sammansatta skäl till att åtgärder riktas till invandrare men att det avgörande i dessa fall inte är om de personer som åtgärderna riktar sig till själva har invandrat eller ej. I flera fall menade man att det vore lämpligare att ersätta begreppet invandrare med uttrycket personer med utländsk bakgrund. Arbetsgruppens arbete föranledde vissa förordningsändringar. Någon mer samlad reform genomfördes dock inte, bl.a. just mot bakgrund av att ett huvudproblem syntes vara att det faktiskt råder oklarhet om många författningars materiella innebörd. Ovanstående ger en antydan om den aktuella frågeställningens komplexitet. I sammanhanget kan nämnas att de riktlinjer för redovisning i statistiken av personer med utländsk bakgrund som SCB i samarbete med dåvarande publicerade 1996 (Meddelanden i samordningsfrågor för officiella statistik, 1996:5 Personer med utländsk bakgrund - Riktlinjer för redovisning i statistiken), ses över. En reviderad version kommer att publiceras . Vad särskilt gäller arbetsmarknadspolitiken kan konstateras att den terminologiska diskussion och utveckling som beskrivits ovan fått konsekvenser i olika avseenden. Regeringen delar bedömning att kategorin utländsk medborgare inte är särskilt relevant i ett arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. Detta är också bakgrunden till att det i författningar och olika styrdokument förekommer andra begrepp. Regeringens ambition är att i varje enskilt fall noga överväga vilka begrepp som framstår som mest ändamålsenliga utifrån den faktiska problematik man vill åtgärda. Huvudproblemen med den nuvarande ordningen synes vara två. Dels riskerar den bild som ges av invandrares situation på arbetsmarknaden bli orättvist mörk, då den ofta grundas på AMS statistik rörande utländska eller utomeuropeiska medborgare vilka flertalet är relativt nytillkomna. Dels kan det finnas en risk för att ett uttalat statistiskt fokus på utomeuropeiska medborgare kan föra med sig att andra grupper av invandrare, som kan ha lika stora problem på arbetsmarknaden, inte ges vederbörlig prioritet. Regeringen konstaterar att det finns olika vägar att gå för att söka komma till rätta med de aktuella problemen. I och med den nya lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten och förordningen (2002:623) med samma namn får arbetsförmedlingen i sin verksamhet behandla 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 personuppgifter om såväl medborgarskap som födelseland. AMS arbetar med föreskrifter för hur lagen skall tillämpas. Det bör i sammanhanget framhållas att det legitima behovet av att följa upp insatser, resursanvändning och resultat för olika grupper på arbetsmarknaden, alltid måste vägas mot vikten av att värna om den enskildes integritet. Oavsett vilka följder som de aktuella författningsändringarna och den pågående revideringen av AMS tillämpningsföreskrifter får för AMS statistikinhämtning, kommer arbetet med att kontinuerligt utveckla begreppsanvändningen och göra den mer adekvat och ändamålsenlig att gå vidare inom . Parallellt med dessa strävanden kommer regeringen att arbeta vidare med att tydliggöra att den generella arbetsmarknadspolitiken, i linje med grunderna för integrationspolitiken, skall vara just generell och alltså i princip tillgodose också sådana behov som kan vara specifika just för invandrare. Ett centralt inslag i detta sammanhang är att se till att verksamheten på de enskilda arbetsförmedlingarna utformas utifrån individens förutsättningar och behov. Individualisering och flexibilitet är enligt regeringens bedömning särskilt viktig i kontakten med många invandrare, som kommer till med olika bakgrund och vitt skilda kunskaper och erfarenheter. I budgetpropositionen 2001/02:1 aviserades att det kommunala ungdomsprogrammet och ungdomsgarantin skulle omprövas med intentionen att avveckla båda programmen . Det slutgiltiga avgörandet skulle ske utifrån förslag (dir 2000:6, 2001:8). har fått förlängd tid och redovisar sitt slutbetänkande . Regeringen avser därför att återkomma till med ett förslag om hur de kommunala ungdomsprogrammen ska avvecklas. Antalet ansökningar om s.k. interpraktikstipendier för att finansiera praktikperioder utomlands, förmedlade via Internationella programkontoret för utbildningsområdet har legat på en relativt låg nivå. har avsatt medel för 500 stipendiater och har 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 360 stipendier beviljats. Det betyder att antalet stipendier har ökat jämfört med , men förklaringen är i huvudsak att antalet avslagna ansökningar minskat avsevärt. Målgruppen för dessa stipendier är personer som är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa. I första hand avses personer med en svag utbildningsbakgrund utan större erfarenheter av vistelser, studier eller arbete utomlands. Regeringen ser anledning till att närmare granska i vilken grad stipendierna utnyttjas av den avsedda målgruppen. Antalet konkurser, liksom antalet anställda som berörs av företagskonkurser, har ökat kraftigt från . Antalet personer som fått lönegarantiersättning har också ökat kraftigt, liksom de genomsnittliga ersättningsnivåerna per person. Det kan antas att höjda ersättningsnivåer beror på att fler anställda finns vid företag i konkurs med relativt höga lönenivåer och med humankapital som störst värde i företaget. Dessa företag har inte så stora tillgångar att fördela till borgenärerna vid en konkurs, vilket påverkar kostnaderna för lönegarantiersättningen. Med anledning bl.a. av Statskontorets rapport om en samlad administration av lönegarantin (1999:20) kommer regeringen att tillsätta en utredning som skall föreslå en ny modell för lönegarantins finansiering. Modellen skall leda till en bibehållen eller förbättrad trygghet för arbetstagaren, ökad samhällsekonomisk effektivitet, en bättre fördelning av kostnader och risker mellan företag eller branscher samt en minskad belastning på de offentliga utgifterna. Höjd utvecklingsersättning inom ungdomsgarantin Regeringens förslag: Lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program ändras på så sätt att utvecklingsersättningen till deltagare i ungdomsgarantin höjs till . Skälen för regeringens förslag: I enlighet med vad regeringen aviserade eko- nomiska vårproposition skall den lägsta ersättningen för aktivitetsstöd för dem som deltar i program, men som inte är berättigade till arbetslöshetsersättning successivt höjas 2001 2003. Ersättningen har stegvis höjts per dag. Den lägsta nivån på aktivitetsstödet kommer 2003 att höjas till per dag. För att överensstämma med det lägsta aktivitetsstödet, som till skillnad från utvecklingsersättningen är skattepliktigt, föreslår regeringen att utvecklingsersättningen höjs till . Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Förslaget föranleder en ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. Regeringens förslag: Ikraftträdandebestämmelserna i lagen (2002:545) om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (2002:543) om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor ändras på så sätt att lagarna skall träda i kraft . Ordet styrelsen skall bytas ut mot inspektionen i 91 § lagen (2002:543) om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i propositionen Tillsynen över arbetslöshetsförsäkringen (prop. 2001/02:151) föreslagit att en ny myndighet skall bildas för tillsynen över försäkringen, benämnd Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Inspektionen övertar med undantag för utbetalningen av statsbidrag, samtliga av AMS nuvarande uppgifter i förhållande till arbetslöshetskassorna. Detta har föranlett att lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor har ändrats. Ändringarna i lagarna skall enligt beslut (bet. 2001/02:AU7, rskr. 2001/02:243) träda i kraft . Regeringen gör emellertid bedömningen att ytterligare tid är nödvändigt för bildandet av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen föreslår därför att ikraftträdandet av lagen (2002:545) om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (2002:543) om änd- ring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor skjuts fram till . I 91 § första stycket lagen (2002:543) om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor skall ordet styrelse bytas ut mot inspektionen. Ändringen är föranledd av att In- spektionen för arbetslöshetsförsäkringen skall överta uppgift som AMS ansvarat för. 1 Motsvarar 4 622 195 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget avser kostnader för personal och lokaler samt andra förvaltningskostnader vid AMS, länsarbetsnämnderna, arbetsförmedlingarna samt de avgiftsfinansierade verksamheterna vid Arbetslivstjänster (ALT) och . Under anslaget redovisas också IAESTE-praktik (As- sociation for Exchange of Students for Technical Experience) som är ett utbytesprogram som skall medverka till att tekniker och naturvetare får en bättre internationell kompetens. IAESTE hanteras av Internationella programkontoret inom utbildningsområdet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.8 Arbetslivstjänster, ALT 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ALT erbjuder mot avgift företag och myndigheter arbetslivsinriktad rehabilitering och insatser för att förebygga utslagning i arbetslivet. Målet för verksamheten är att medverka till att personer som står utanför arbetslivet skall kunna gå tillbaka till sitt tidigare arbete eller få ett annat arbete. Verksamheten visade en förlust på under . Vid hade resultatet dock vänt till ett överskott på . Verksamheten vid är avgiftsfinansierad. Resultatet uppgick under till . Det överskott som tidigare ackumulerats får användas i verksamheten. Tjänsteexporten har gjort att AMV har spelat en aktiv part i ett flertal utvecklingsprojekt i samverkan med arbetsmarknadsmyndigheter i framförallt . Regeringen har beslutat om undantag från kravet i Tjänsteexportsförordningen (1992:192) om full kostnadstäckning för projekt som bedrivs inom ramen för s.k. Twinningprojekt som bedrivs i kandidatländer till EU. AMS får för dessa projekt belasta anslaget 22:1 förvaltningskostnader för att täcka kostnader som inte ersätts från EU. Tjänsteexporten visade ett överskott på . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utbetalning av reseersättning flyttas från () och försäkringskassorna till AMS RFV och försäkringskassorna sköter administrationen av utbetalningen av den av AMV beslutade reseersättningen till personer med arbetshandikapp. AMS sköter administrationen av utbetalningen av sådan ersättning till övriga arbetssökande. Ur administrativ synpunkt är det en fördel att samla utbetalningarna av reseersättningarna hos en myndighet, i detta fall AMS, och regeringen kommer därför att besluta om detta. I betänkandet Utbetalningen av aktivitetsstödet (SOU 2001:81) föreslogs även denna förändring. Betänkandet har remissbehandlats. Inga remissinstanser har haft invändningar mot förslaget. Remissyttrandena finns tillgängliga i () (dnr N2001/9612/A). Överflyttningen av administrationen genomförs med start . Anslaget ökas därför med som det under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp uppförda anslaget 19:8 Allmänna försäkringskassor minskas med motsvarande belopp. En viktig grund för att hävda arbets- och kompetenslinjen i arbetsmarknadspolitiken är att arbetsförmedlingen kontrollerar att de arbetssökande står till arbetsmarknadens förfogande. Regeringen har därför betonat vikten av att förstärka arbetsförmedlingens kontrollfunktion. Under har av anslaget avsatts för AMS tillsyn av arbetslöshetsförsäkringen samt för AMS verksamhet i samband med överklagande av beslut om arbetslöshetsersättning eller medlemskap i arbetslöshetskassa.