prop · GQ031d19 · 2003-01-01 00:00:00 — 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 4 Politikområde 28 Kulturpolitik Kulturpolitik omfattar frågor om teater, dans och musik; bibliotek, litteratur, läsande och språket; bild, arkitektur och form; film; konstnärernas villkor; arkiv; kulturmiljö; museer och utställningar; trossamfund; forskning inom kulturområdet samt konstområdesövergripande verksamhet. Genom kulturpolitiska beslut (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) lades inriktningen för kulturpolitiken fast. Även insatser inom andra politikområden bidrar till att uppnå målen för den nationella kulturpolitiken, liksom insatser inom det kulturpolitiska området bidrar till att uppnå mål inom andra politikområden. Inom politikområdet finns följande myndigheter: , Talboks- och , , , , och landsarkiven, , Svenskt biografiskt lexikon, , , med , , Statens museer för världskultur, Livrustkammaren, och , , , Statens musiksamlingar, , , Riksutställningar samt till trossamfund. Den nya myndigheten för levande historia inrättas 2003. Vidare finns tre statliga bolag med verksamhet inom området: Operan, och nationalgåva till . Dessutom finns ett stort antal övriga institutioner med verksamhet inom området, varav följande kan nämnas: , Svenska rikskonserter, , nyhetsinformation och litteratur, , , , , , Arbetets museum, Dansmuseifonden för , , och , , Föremålsvård i samt . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 17: 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 28:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av 28:5 Bidrag till Operan, , , Svenska 28:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål 28:8 Bidrag till biblioteksverksamhet 28:10 Stöd till kulturtidskrifter 28:12 Bidrag till nyhetsinformation och 28:13 Bidrag till och Sverigefinska 28:15 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 28:17 Främjande av hemslöjden 28:18 Bidrag till bild- och formområdet 28:20 Ersättningar och bidrag till konstnärer 28:22 Bidrag till regional arkivverksamhet 28:24 Svenskt biografiskt lexikon 28:26 Bidrag till kulturmiljövård 28:28 Centrala museer: Myndigheter 28:29 Centrala museer: Stiftelser 28:30 Bidrag till regionala museer 28:31 Bidrag till vissa museer 28:32 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 28:34 Forum för levande historia 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 28:35 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa 28:37 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom 28:39 Stöd till trossamfund Äldre anslag 2002: 28:11 Stöd till bokhandeln Totalt för politikområde Kulturpolitik 1Inklusive ev. anslagssparande eller anslagskredit. 2Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. har beslutat om målen för en nationell kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Målen är att värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla att använda den; att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande; att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenom motverka kommersialismens negativa verkningar; att ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället; att bevara och bruka kulturarvet; att främja bildningssträvandena samt att främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom landet. Dessutom har antagit mål för vissa verksamheter inom politikområdet, så t.ex. mål för den statliga arkivverksamheten, som har införts i 3 § arkivlagen (1990:782) (prop. 1989/90:72, bet. 1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307), mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225), mål för statens bidrag till trossamfund, vilka har införts i 2 § lagen (1999:932) om stöd till trossamfund (prop. 1998/99:124, bet. 1999/2000:KU5, rskr. 1999/2000:45) samt mål för arbetet för kulturmiljön (prop. 1998/99:114, bet. 1999/2000:KrU7, rskr. 1999/2000:196). Med utgångspunkt års kulturpolitiska beslut föreslår regeringen i det följande bl.a. att filmområdet tillförs ytterligare medel för att svensk filmproduktion även fortsättningsvis skall vara framgångsrik. Vidare föreslås att ett särskilt litteraturpris bör instiftas till minne. Kulturarvs-IT, vars syfte är att erbjuda personer med svåra handikapp arbete, föreslås bli permanentad. På det danspolitiska området tillförs ytterligare resurser för att stärka dansen som konstform i hela landet. Att främja produktion, distribution och visning av svensk kvalitetsfilm är filmpolitikens huvuduppgift. Svensk film har varit mycket framgångsrik. Från såväl kulturpolitiska som näringspolitiska utgångspunkter är det viktigt att det kan produceras mellan 2025 svenska långfilmer . En jämn och hög nivå ger filmbranschen den stabila grund av kompetens och erfarenhet som behövs för att upprätthålla och utveckla en värdefull svensk filmproduktion. Regeringen anser det angeläget att upprätthålla den höga kompetens och de resurser som finns inom filmområdet och förordar därför att filmavtalet tillförs . Regeringen föreslår på tilläggsbudget i denna proposition att filmavtalet tillförs . Detta innebär att avtalet totalt sett tillförs ytterligare 80 miljo- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ner kronor under återstoden av nuvarande avtalsperiod 20022004. Ett litteraturpris till minne bör instiftas . Priset skall utdelas och omfatta en prissumma på och ta sin utgångspunkt i Statens kulturråds förslag i rapporten till minne arbetsprocess och organisation (jfr avsnitt 4.8). Regeringen föreslår att anslaget 28:9 Litteraturstöd förstärks med för att inrymma priset. Museerna är en del av det offentliga rummet och en del av vårt gemensamma kulturarv som alla skall kunna ta del av. Regeringen föreslår därför att fri entré införs på de centrala museer som är myndigheter samt att Stiftelsen erbjuds att medverka i reformen. Stiftelsen kommer också, under vissa förutsättningar, att erbjudas att delta. Den exakta omfattningen av fri-entréreformen kommer att bli föremål för ytterligare överväganden. Museerna har ett samhälls- och bildningsansvar och bör därför ha delar av samma publicserviceuppdrag som t.ex. bibliotek, skolor och universitet har. Det finns även en viktig demokratisk aspekt i att öka medborgarnas tillgänglighet till det gemensamma kulturarvet som förvaltas av de centrala museerna. Fri entré kommer med all säkerhet leda till att fler människor från alla delar av landet söker sig till museerna, men kanske ändå viktigare, att nya grupper av besökare lockas dit. En sådan utveckling visar den försöksverksamhet med fri entré som har genomfört på uppdrag av regeringen. I en första delrapport redovisar myndigheten resultaten från den försöksverksamhet som gjordes . Rapporten visar att besökssiffrorna vid myndighetens två museer ökade och att en stor del av ökningen kan hänföras till skolelever samt till grupper som tidigare sällan eller aldrig besökt museer. En slutlig rapport kommer att lämnas till regeringen . Regeringen har för avsikt att tillsammans med museerna inleda en dialog om omfattning, resurser och praktiska frågor kring ett införande av fri entré och avser att återkomma med ytterligare förslag kring reformen i samband med budgetpropositionen . Ett antal äldre byggnader som från början beställts och ytterligare anpassats för sitt ändamål och kommit att bli symboler för en kulturinstitutions verksamhet övergick 2002 från marknadsbaserade till kostnadsbaserade hyror. Det är Operans, , , och Historiska museets huvudbyggnader. Regeringen har beslutat om direktiv till en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda frågor om hyressättning av vissa ändamålsfastigheter inom bl.a. kulturområdet (jfr bet. 2001/02:FiU14). Kommittén skall bl.a. pröva om de avkastningskrav som ställs för lokaler inom kulturområdet är ändamålsenliga, hur ansvaret för utförandet av underhållsåtgärder fördelar sig mellan hyresvärd och hyresgäst inom ramen för gemensamt upprättade förvaltningsplaner, samt hur förändrade hyreskostnader skall påverka anslagen. Forum för levande historia Den nya myndigheten för levande historia inrättas 2003 i enlighet med beslut. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att skulle utgå till myndighetens verksamhet (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:KrU1, rskr. 2001/02:72). Myndigheten skall arbeta med frågor som rör demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Verksamheten skall syfta till att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Kulturarvs-IT påbörjades som en försöksverksamhet i syfte att öka tillgängligheten till kulturarvet som personer med svåra arbetshandikapp kunde erbjudas arbete. En utvärdering som gjordes 2001, visade att satsningen har varit lyckad såväl sysselsättningspolitiskt som kulturpolitiskt. beslutade därefter (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:AU1) att försöksverksamheten skulle förlängas . Det arbete som utförts inom ramen för Kulturarvs-IT har till största delen rört digitalisering av fotografier, kartor och andra doku- Uppdragsgivare har främst varit centrala och regionala institutioner inom musei- och arkivsektorerna, vilka genom satsningen fått arbete utfört som inte alltid har kunnat ges tillräcklig prioritet. Cirka 200 personer har genom satsningen fått möjlighet till en meningsfull och utvecklande sysselsättning. Regeringen föreslår en permanentning av Kulturarvs-IT (prop. 2002/03:1, utgiftsområde 13 Arbetsmarknadspolitik). I samband med detta överförs sammanlagt från utgiftsområde 13 Arbetsmarknadspolitik till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Regeringen föreslår att av ovanstående summa förs till anslaget 28:25 och att förs till anslaget 28:31 Bidrag till vissa museer. Medlen skall i båda fallen i huvudsak användas till löner för arbetsledare inom ramen för verksamheten inom Kulturarvs-IT. har bidrag utgått till arbetslivsmuseer, som en del av satsningen på industrisamhällets kulturarv. Bidragen ska stödja projekt som stärker arbetslivsmuseernas möjligheter att bevara och bruka industrisamhällets kulturarv. Arbetslivsmuseerna ger en helhetssyn där arbetsliv, teknik, produktionsprocesser, sociala förhållanden, folkbildning, kultur, fackligt och politiskt arbete tydliggörs. Det finns ca 1 000 registrerade arbetslivsmuseer vilka till största delen drivs av ideella krafter. En fortsatt fördelning av bidrag till arbetslivsmuseer främjar och utvecklar bevarandet, gestaltandet och brukandet av industrisamhällets kulturarv. Regeringen föreslår att anslås för permanent bidragsgivning till arbetslivsmuseer. I syfte att ge förutsättningar för fortsatta insatser för bevarande, gestaltande och brukande av industrisamhällets kulturarv avsatte regeringen totalt för perioden 20022004, därav och . Festspelsscen i har funnits och har rönt stor uppmärksamhet både i och utomlands. Med hjälp av nationella och regionala investerings- och projektstöd har utvecklats till en 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 betydande arena för gästspel av musik och musikteater. Regeringen har lämnat tillfälliga stöd för att verksamheten skall få en god start. För att säkerställa den framtida verksamheten bör nu beviljas ett årligt statligt verksamhetsstöd. Stödet beräknas till . Regeringen genomförde en hearing om den professionella dansen i hela landet (jfr prop. 2001/2002:1 utg. omr. Under hearingen förtydligades ett flertal problemställningar som varit vägledande för regeringen i det samlade förslag till nya insatser på dansområdet som beskrivs nedan. Bland annat presenterades under hearingen olika modeller för att stärka den professionella dansföreställningen i landets regioner. Vidare betonades behovet av ett nationellt nätverk av fullt utrustade spelplatser i varje region samt av kompetenta arrangörer för mottagande av gästspel och av s.k. residens, dvs. tidsbegränsade projekt då en värdinstitution inbjuder en koreograf eller en dansgrupp att genomföra en samproduktion. Från flera håll efterfrågades ett särskilt arrangörsstöd på dansområdet. kulturpolitiska beslut innebar både att dansens ställning som egen konstform bekräftades och att nya insatser gjordes med inriktning på att stärka dansen i regionerna. Mot bakgrund av genomförda utredningsinsatser och av den ovannämnda hearingen föreslår regeringen nu ett antal nya insatser på dansområdet . Sammanlagt uppgår satsningen till . Regeringen föreslår att ett nytt nationellt uppdrag inrättas på området samtida dans för att stärka framför allt det fria danslivets möjligheter att turnera i hela landet. Som första mottagare av detta uppdrag avser regeringen att utse Dansnät , en sammanslutning av sex regionala huvudmän och i . Med det nationella uppdraget följer en ersättning till mottagaren på . För att bl.a. täcka kostnader i uppbyggnadsskedet av det nya regionala Dansnät får ett tillfälligt stöd om från regeringen. De konstnärspolitiska insatserna riktade mot de fria koreograferna och dansarna har varit 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 alltför begränsade och regeringen föreslår att bidragsgivningen till dessa grupper nu förstärks . För detta ändamål beräknas en förstärkning med inom ramen för anslaget 28:20 Ersättningar och bidrag till konstnärer. Vidare föreslår regeringen att ett nytt arrangörsstöd och ett nytt turnéstöd införs . Det statliga stödet bör vara förenat med villkor på ekonomisk motprestation från de regionala huvudmännens sida. Detta innebär att förutsättningarna att ta emot och att turnera med dansföreställningar i hela landet förbättras, liksom att samverkansprojekt som turnéslingor och andra återkommande satsningar på den offentliga föreställningen i regionerna också kan få stöd. För de nya arrangörs- och turnéstöden beräknas och därefter ytterligare . Det starka intresset för residens bör därtill beaktas av inom ramen för rådets utvecklingsinsatser. För att säkerställa en fortsatt hög nivå på verksamheten bedömer regeringen att behöver en ekonomisk förstärkning och föreslår en höjning av anslaget med och med ytterligare . med är en av landets viktigaste institutioner på dansområdet. Det är regeringens bedömning att den sammanhållna syn på dansens roll i som nu avser att utarbeta kommer att få en stor betydelse för spridningen av den professionella dansen i hela landet. Med dessa insatser bedömer regeringen att möjligheten för en publik att ta del av samtida danskonst i hela landet kommer att väsentligen förbättras som de fria koreograferna och dansarna får en förbättrad arbetsmarknad. För att skapa ytterligare tydlighet och bredare förankring för kommande insatser på området avser regeringen att ge i uppdrag att ta fram ett handlingsprogram för den professionella dansen i . Nationella uppdrag ges till institutioner eller verksamheter som står för utveckling och förnyelse inom en konstriktning eller verksamhetsform. Syftet är att ta till vara kunnande och idéer från hela landet för att bidra till utveckling och förnyelse inom olika delar av kulturområdet. För de sex nationella uppdrag som löper ut har regeringen för avsikt att utse nya innehavare för perioden 20032005. Dessa är Dalateatern (barn- och ungdomsteater), Film i (regional filmverksamhet), Drömmarnas Hus (ungdomskultur), (musik), Baltic Art Center (samtidskonst) och (museiverksamhet). Som redovisats ovan föreslår regeringen även att ett nytt tidsbegränsat nationellt uppdrag inom området samtida dans inrättas och att avsätts för detta ändamål. Regeringen har starkt prioriterat insatser för barn och unga på litteraturområdet. Genom att kommunerna fått möjlighet att ansöka om statsbidrag för inköp av litteratur till barn och unga har tillgången till litteratur på skolor och folkbibliotek påtagligt förbättrats. Vidare har statens insatser för läsfrämjande verksamhet i skolor, på bibliotek och inom ideella organisationer medverkat till ökade möjligheter för engagerade personer att aktivt arbeta med barn och ungas litteratur och läsning. Dessutom är målsättningen med den sänkta mervärdesskatten på böcker att läsandet i alla grupper skall öka. Skolbiblioteken spelar en central roll för att stimulera läsande och få alla barn att behärska det svenska språket. En stor del av landets grundskolor saknar särskild skolbibliotekspersonal och många har endast . Vidare är tillgången till litteratur högst varierande. Regeringen anser att en ökning av resurserna till personal i skolbiblioteken skulle betyda mycket för stimulans till läsning. Det är möjligt för kommunerna att utnyttja statens stöd till personalförstärkning i skola och fritidshem för detta ändamål. Staten lämnar ett riktat statsbidrag till skolsektorn för personalförstärkningar i syfte att nå en ökad måluppfyllelse. innebär det jämfört med föregående år ytterligare i ökade resurser och 3 000 fler lärare och andra specialister i skolan. har dessutom regeringens uppdrag att stödja arbetet med språkutveckling med inriktning på att förbättra läs- och skrivmiljöerna i skolan samt att förstärka och utveckla skolbibliotekets pedagogiska roll (jfr utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning). Det inköpsstöd till folk- och skolbibliotek som regeringen införde 1997 och som uppgår till har fått ett starkt genomslag i hela landet. utvärdering av stödet visar att bidragen fördelats huvudsakligen utifrån kommunernas invånarantal och andel barn och ungdomar upp till , att bidragen medverkat till en utveckling av folkbibliotekens uppsökande verksamhet, att bidragen i stor utsträckning gått till skolor och skolbibliotek och att det stora antalet ansökningar vittnar om ett stort behov, särskilt i skolor. Regeringen föreslår därför att ytterligare beräknas under anslaget 28:9 Litteraturstöd för att inrymma ett utvidgat inköpsstöd till folk- och skolbibliotek. Stiftelsen och bibliotek driver ett projekt i , som bl.a. innebär att arkivmaterial ordnas och förtecknas och är tillgängligt för forskare. För att denna verksamhet skall kunna permanentas föreslår regeringen en förstärkning av anslaget till och landsarkiven med . bedriver en omfattande utställnings- och forskningsverksamhet. har låtit genomföra en särskild översyn av museets lokaler och verksamhet som bl.a. beskriver lokalfrågor samt belyser alternativa handlingsvägar i syfte att på både lång och kort sikt kunna utarbeta en handlingsplan för museets lokalförsörjning. För att förstärka och genomföra ytterligare satsningar på att föra ut kunskap om komplexa naturvetenskapliga och samband föreslår regeringen en anslagshöjning för med . Dessutom föreslår regeringen att anslaget till höjs engångsvis med för att säkra bevarandeförhållandena för samlingarna. FishBase är ett projekt som har till uppgift att upprätta en globalt tillgänglig databas med uppgifter om världens fiskarter och fiskresurser. Eftersom har en internationellt erkänd kunskap inom området och kan erbjuda en kvalificerad forskningsmiljö för projektet förslås en lokalisering av ledningen för 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 FishBase till myndigheten och en ökning av anslaget med . Förslaget finansieras genom en överföring från utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Statens museer för världskultur Statens museer för världskultur fortsätter arbetet med att förbereda, planera och bygga upp verksamheten kring det nya i . har presenterat den slutliga tidsplanen för bygget av museet, där det framgår att byggnaden kommer att vara färdig för inflyttning . För att ge rimliga ekonomiska förutsättningar för verksamhet föreslår regeringen att anslaget till Statens museer för världskultur höjs med . har haft betydande framgångar med sin utställningsverksamhet. Myndigheten har dock ackumulerade eftersläpningar när det gäller bl.a. konservering och dokumentation av arkeologiska föremål samt handläggning av fyndfördelningsärenden. För att ge myndigheten en möjlighet att komma tillrätta med situationen inom detta viktiga område, föreslår regeringen att anslaget till höjs med . I enlighet med beslut om kyrkoantikvarisk ersättning erhåller en viss ersättning av staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena (prop. 1998/99:38, bet. 1998/99:KU18, rskr. 1998/99:176). Ersättningen, som avser kyrkobyggnader, kyrkotomter, kyrkliga inventarier och begravningsplatser, fördelas av efter samråd med myndigheter inom kulturmiljöområdet. uppgår ersättningen till . Stiftelsen har utvecklat samarbetet med och stödet till landets arbetslivsmuseer. Detta har delvis skett mot bakgrund av och i linje med regeringens 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 satsning på industrisamhällets kulturarv. Stödet från Arbetets museum handlar bl.a. om att vara en resurs dit de oftast mycket små arbetslivsmuseerna kan vända sig med frågor och problemställningar som behöver lösas. Museet har även arbetat mer konkret med olika seminarieserier riktade till de ensamma och med små eller nästan inga resurser försedda eldsjälar som förestår arbetslivsmuseerna. En viktig fråga som har tagits upp är återväxten, dvs. hur man överför kunskap om och intresse för arbetslivsmuseerna till en ny generation. Arbetets museum har erhållit engångsbidrag för att kunna upprätthålla ovan nämnda arbete. I och med att regeringen nu föreslår en permanentning av satsningen på arbetslivsmuseerna inom ramen för industrisamhällets kulturarv (se avsnittet om industrisamhällets kulturarv), anser regeringen att även en permanentning av bidraget till museum bör ske, för att museet ska kunna vidareutveckla stödet till arbetslivsmuseerna. Regeringen föreslår att bidraget till museum höjs med . Regeringen, och har enats om att verksamheten vid skall permanentas. Regeringen föreslår att anvisas i anslag, vilket finansieras med vardera från utgiftsområdena 16 och 17. Verksamheten fortsätter tills vidare i i , där den har bedrivits . Frågan om ett har tidigare utretts och uppdraget redovisades i betänkandet Nobelcenter i (SOU 1997:117). (tidigare ) flyttade till nya lokaler, vilket medförde ökade hyreskostnader för museet. Verksamheten är inne i en uppbyggnadsfas och behöver en ekonomisk förstärkning. Regeringen föreslår att bidraget till höjs med . till trossamfund (SST) har i sin verksamhet omfattande kontakter med olika trossamfund. Regeringen har i skrivelsen Integrationspolitik för 2000-talet (skr. 2001/02:129) aviserat sin avsikt att uppdra åt SST att fördjupa dialogen med trossamfunden kring frågor som rör kvinnors och barns rättigheter. Att SST blev en statlig myndighet fullt ut medförde kostnadsökningar, bl.a. för den ekonomiadministrativa förvaltningen. Någon kompensation för detta utgick inte i samband med ombildningen. SST:s medverkan i olika sammanhang efterfrågas också i allt större utsträckning inom olika områden som berör trossamfunden. För att kompensera kostnadshöjningen och säkerställa en fortsatt god verksamhet föreslår regeringen en ökning av anslaget med . I budgetpropositionen redogjorde regeringen för projektet . Regeringen beräknade att ett årligt verksamhetsstöd på ca skulle utbetalas till verksamheten , förutsatt att projektet realiseras (prop. 2000/01:1, utg.omr. 17 avsnitt 4.4). Projektet befinner sig fortfarande i en planerings- och utvecklingsfas. Regeringen föreslår därför att ställs till regeringens disposition, i syfte att anvisas till Museum Vandalorum när verksamheten kommer igång . Regeringen följer utvecklingen av projektet. har genom i initierat ett samarbete med kommunala och regionala aktörer för att utveckla till ett nav för det nationella kulturarv som representeras av örlogsbasen och övriga befästningsverk runt . Regeringen föreslår att anslaget för höjs med engångsvis så att förutsättningar skapas för en fortsatt utveckling av samarbetet. Utfällningar av svavel har upptäckts i regalskeppet skrov.