prop · GQ031d32 · 2003-01-01 00:00:00 — Detta kan i sin tur förklaras med att antal veckoarbetstimmar bland förvärvsarbetande ensamstående kvinnor med barn har minskat. För samtliga ensamstående kvinnor med barn har veckoarbetstiden minskat från 29,4 (1990/91) till 26,2 (1998/99). Den kraftiga nedgången för veckoarbetstid för samtliga ensamstående kvinnor med barn kan till stor del förklaras med att en mindre andel förvärvsarbetar.11 En stor del av inkomsten hos ensamstående kvinnor med barn utgörs av sociala transfereringar. En nackdel med dessa stöd är att det lönar sig dåligt att arbeta eller att öka sin arbetstid, eftersom det ekonomiska stödet delvis trappas av i takt med stigande arbetsinkomst. Ett starkt beroende av sociala transfereringar bidrar också till att risken för att hamna i så kallade fattigdomsfällor ökar, och det blir inte privatekonomiskt lönsamt att börja arbeta eller förlänga sin arbetstid. Ytterligare en faktor som bidragit till detta var de inkomstrelaterade taxor som fanns inom barnomsorgen innan maxtaxan infördes . Typfallsberäkningar har visat att ensamförsörjare med barn kan ha marginaleffekter på , dvs. av en inkomstökning får behållas.12 Höga marginaleffekter gör således att människor inte nämnvärt kan påverka sin ekonomi genom ytterligare arbetsinsatser. För ensamstående kvinnor med barn kan marginaleffekterna vara mer problematiska än för andra grupper. Forskning pekar på att dessa förefaller vara mindre känsliga för ekonomiska incitament än andra grupper. En förklaring är att de värderar fritiden högre och möjligheten att kunna ägna mer tid åt barnen.13 11SOU 2001:54, Ofärd i välfärden. 12ESO (1997), Lönar sig arbete? 13Pylkkänen, E. (2000) Modeling wages and Hours of Work, 2002/03:1 BILAGA 3 Unga ensamstående kvinnor med barn Även om marginaleffekter är viktiga, finns det också andra förhållanden som förklarar varför många ensamstående kvinnor med barn har svårt att försörja sig. Många är utrikes födda, har en kort utbildning eller är relativt unga, faktorer som i sig kan leda till svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Av tabell 3.1 framgår att nästan 40 000 ensamstående kvinnor med barn mottog socialbidrag . Detta motsvarar av det totala antalet ensamstående kvinnor i befolkningen. Tabell 3.1 Antal ensamstående kvinnor med barn i befolkningen och bland socialbidragshushållen 2001 födda (%) hushåll i befolkn. 1Beräknad utifrån IoF, SCB. 2Avser andel socialbidragstagande ensamstående kvinnor med barn, i förhållande till dess representativitet i befolkningen. 3Siffran skiljer sig från den andel som angavs i avsnitt 2.2 på grund av att olika statistikkällor använts. Källa: HEK, SCB (där ej annat anges), beräkningar Unga ensamstående kvinnor har socialbidrag i större utsträckning än äldre (tabell 3.1). Nästan varannan ensamstående kvinna med barn i åldrarna tog emot socialbidrag . Denna andel sjunker sedan successivt med stigande ålder och bland de var det som mottog socialbidrag. Av tabellen framgår också att utrikes födda ensamstående mödrar utgör av det totala antalet ensamstående kvinnor med barn som mottagit socialbidrag. Andelarna varierar dock mellan olika åldersgrupper från för de som är till för de som är eller äldre. var ungefär var tredje ensamstående kvinna med barn som fått socialbidrag arbetslös 2002/03:1 BILAGA 3 utan arbetslöshetsersättning och var arbetslösa . Av tabell 3.2 framgår att det är stora skillnader mellan olika åldersgrupper. För unga mödrar mellan var andelen arbetslösa utan ersättning . Andelen avtar sedan successivt med stigande ålder. Att andelen arbetslösa bland unga mödrar som fått socialbidrag är så pass hög har naturligtvis en koppling till ungdomars generella svårigheter att få fotfäste på arbetsmarknaden. Tabell 3.2 Andel arbetslösa socialbidragshushåll fördelade på ensamstående kvinnor med barn respektive övriga hushåll 2001 Arbetslös (utan ersättning) Arbetslös (helår) Källa: IoF, SCB, beräkningar De ensamstående kvinnor med barn som mottog socialbidrag är inte mer drabbade av helårsarbetslöshet än övriga hushåll. Av tabell 3.2 framgår att andel helårsarbetslösa är större inom samtliga ålderskategorier bland andra hushållskategorier än hos ensamstående kvinnor med barn. Detta gäller även för andelen arbetslösa utan ersättning. I gruppen övriga hushåll saknade av de arbetslösa socialbidragshushållen ersättning från arbetslöshetskassan. Detta kan jämföras med bland ensamstående kvinnor med barn. Samma slutsats kan även dras då gruppen övriga hushåll bryts ner till hushållstyper som är mer jämförbara med gruppen ensamstående kvinnor med barn. Exempelvis är ensamstående män med barn som erhållit socialbidrag såväl helårsarbetslösa som arbetslösa utan ersättning i större utsträckning än motsvarande kategori kvinnor. Ytterligare en viktig frågeställning är hur antal bidragsmånader fördelar sig mellan olika hushållstyper. I åldrarna har ensamstående kvinnor med barn ett lägre korttidsberoende14 och större långtidsberoende än motsvarande ålderskategorier bland övriga socialbidragshushåll (tabell 3.3). Med stigande ålder förblir långtidsberoendet relativt för ensamstående mödrar medan det för övriga hushåll ökar kontinuerligt. Tabell 3.3 Socialbidragshushållens fördelning över antalet bidragsmånader 2001 Ensamstående kvinnor med barn Källa: IoF, SCB, beräkningar En slutsats som kan dras från analysen av ensamstående kvinnor med barn är att det långvariga socialbidragsbehovet inte är lika utbrett som hos övriga socialbidragshushåll, med undantag för unga ensamstående kvinnor med barn. Det kan också konstateras att förankringen på arbetsmarknaden är starkare än hos andra grupper med socialbidrag. För ensamstående kvinnor med barn utgör socialbidrag ofta en utfyllnad av allt för låga arbetsinkomster. 3.2Utrikes födda hushåll och ungdomar knappt hälften av alla socialbidragshushåll be- 14Med korttidsberoende avses socialbidrag under ett kalenderår. 15Med ungdomar avses hushåll där registerledaren är . stod av hushåll där antingen maken eller makan var född i ett annat land. En starkt bidragande orsak till att dessa grupper är överrepresenterade bland socialbidragstagarna, är deras svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Konsekvensen blir att de genom eget arbete ges begränsade möjligheter att kvalificera sig för ersättning från andra sociala trygghetssystem. Det är dock viktigt att konstatera att såväl syfte som kvalificeringskrav skiljer sig mellan de olika trygghetssystemen. Arbetslöshetssamt sjuk- och föräldraförsäkringarna är försäkringar som bygger på inkomstbortfallsprincipen, och syftar till att kompensera för förlorad arbetsinkomst. För att ha tillgång till dessa försäkringar krävs att individen har eller har haft ett arbete för att kvalificera sig för ersättning från försäkringen. Syftet med socialbidraget är emellertid annorlunda. Socialbidraget ska fungera som ett yttersta skyddsnät och garantera en skälig levnadsnivå om individen inte kan försörja sig genom arbete eller transfereringar. Eftersom utrikes födda och i viss mån även ungdomar har svårigheter att ta sig in på arbetsmarknaden, blir dessa grupper i större utsträckning än andra hänvisade till socialbidragssystemet för att klara sin försörjning. Utöver detta finns det även andra faktorer som gör att utrikes födda är mer utsatta ur socialbidragshänseende än andra grupper. Ovan nämndes svårigheterna att komma in på arbetsmarknaden. Några förklaringar till varför utrikes födda har en svagare ställning på arbetsmarknaden kan exempelvis vara språksvårigheter, brist på nätverk och naturliga kontaktytor med arbetslivet.16 Ytterligare ett skäl kan vara etnisk diskriminering. Arbetsgivare kan t.ex. av olika skäl ha svårt att identifiera den bästa kandidaten utifrån meriter och anställningsintervjuer. Det finns en risk att själva grupptillhörigheten blir 16 Regeringens skrivelse 2001/02:129 s. 39 ff. 2002/03:1 BILAGA 3 avgörande och att individer på grund av yttre egenskaper, namn eller utseende får sämre möjligheter. Resultatet kan bli att individer med utländsk härkomst, medvetet eller omedvetet, diskrimineras.17 Om man studerar utbildningsnivån kan det konstateras att den genomsnittliga utbildningsnivån bland utrikes födda inte avviker från den övriga befolkningens. Skillnaderna i utbildningsnivå är i sammanhanget marginella. av de utrikes födda i åldrarna har högskoleutbildning, vilket kan jämföras av de svenskfödda. När det gäller universitets- och högskoleutbildningar omfattande studier eller mer, ligger andelen på för såväl den utrikes födda som den svenskfödda befolkningen. Trots detta varierar sysselsättning och arbetslöshet kraftigt mellan de båda grupperna. En del av förklaringen kan vara att spridningen i utbildningsnivå är betydligt större för utrikes födda än för svenskfödda. Av den utrikes födda befolkningen mellan saknar gymnasiekompetens, att jämföra bland de svenskfödda. I ljuset av de ökande kompetenskraven i arbetslivet är detta på en generell nivå ett problem.18 Utrikes födda hushåll är ingen homogen grupp utan skiljer sig åt med avseende på vistelsetid i , ursprungsland och invandringsorsak. Tabell 3.4 visar antalet utrikes födda bidragshushåll som invandrat fram till . Av tabellen framgår att av alla utrikes födda hushåll som fick socialbidrag invandrat . Endast av de hushåll som invandrade före och erhöll socialbidrag . Detta ska jämföras med att lite drygt var tredje utländskt hushåll som invandrat fick socialbidrag. Av det totala antalet utrikes födda hushåll som fick socialbidrag utgjorde flyktinghushållen . Flyktinghushåll har generellt sett ett högre bidragsta- 17Arai, M., , H. och , L., Är arbetsmarknaden öppen för alla?, Bilaga 6 . 18Regeringens skrivelse 2001/02:129 s. 41. 2002/03:1 BILAGA 3 gande än grupper som anlänt av andra skäl. Detta kan förklaras med att flyktingar genomgår en introduktion i landet som ska ge förutsättningar att bli självförsörjande och delaktiga i samhället. har flyktingshushåll introduktionsersättning19 eller socialbidrag som huvudsaklig försörjningskälla. Behovet av socialbidrag är övergående och starkt kopplat till möjligheten att komma in på arbetsmarknaden. Detta syntes tydligt under 1990- talets första hälft, då en ökande invandring sammanföll med en vikande konjunktur, vilket medförde ett ökat socialbidragsberoende. har arbetsmarknadsläget successivt förbättrats och såväl arbetslöshet som sysselsättning har haft en gynnsam utveckling även för personer med utländsk bakgrund. Därmed har också socialbidragstagandet kunnat pressas tillbaka bland dessa grupper. Tabell 3.4 Totalt antal utrikes födda hushåll och socialbidragshushåll som invandrat under olika decennier 2001 Andel (%) Andel (%) 1 Innehåller även de som invandrat . Källa: HEK, SCB, beräkningar Vistelsetiden i har också en stor betydelse för socialbidragsbehovet bland gruppen utrikes födda. Av tabell 3.5 framgår hur långtidsberoendet fördelar sig efter invandringsår. Bland dem som kom till före och under 1970- talet och som fått socialbidrag var långtidsberoendet endast , medan det i motsvarande kategori bland 1990-talets invandrare var . Av tabellen framgår även att utrikes födda i större utsträckning än svenskfödda hushåll är långtidsberoende av socialbidrag. Detta gäller även då gruppen flyktingar exkluderas från de utrikes födda hushållen. av de utrikes födda hushåll som fått socialbidrag har fått det eller mer. Bland svenskfödda hushåll som mottagit socialbidrag är det 19 Ett 60-tal kommuner tillämpar lagen om introduktionsersättning. som enligt denna definition är långtidsberoende av socialbidrag. Tabell 3.5 Fördelning av bidragshushåll efter bidragsmånader och invandringsår 2001 1 Avser även de som invandrat . Källa: IoF, SCB, beräkningar Tar man hänsyn till åldersdimensionen framgår av tabell 3.6 att långtidsberoendet bland utrikes födda hushåll är större hos äldre hushåll än yngre. En viktig förklaring till detta är att många äldre invandrare inte varit bosatta i landet för att kvalificera sig för en pension som är tillräcklig att leva på. har dock beslutat om ett äldreförsörjningsstöd för personer och som saknar en pension som ger tillräcklig försörjning. Därmed garanteras de personer som uppnått pensionsåldern, men saknar pensionsrätt, en skälig levnadsnivå utan att behöva söka socialbidrag varje månad.20 Tabell 3.6 Utrikes födda och svenskfödda socialbidragshushåll fördelade efter ålder och bidragsmånader 2001 Utrikes födda (exkl. flyktingar) Källa: IoF, SCB, beräkningar Av de svenskfödda hushållen är andelen långtidsberoende störst bland de yngre hushållen. Av tabell 3.6 framgår dessutom att ungdomar upp till står för den största delen av social- 20 Äldreförsörjningsstödet införs . bidragstagandet oavsett vilken bidragsperiod som studeras. Ungdomar utgjorde exempelvis av de korttidsberoende svenskfödda socialbidragshushållen och av de som mottog socialbidrag . Den stora andelen svenskfödda ungdomar bland socialbidragstagarna hänger intimt samman med ungdomars svårigheter att ta sig in på arbetsmarknaden och kvalificera sig för ersättning från socialförsäkringen. Av det totala antalet arbetslösa har rätt till arbetslöshetsersättning. Dessa personer är i mycket ringa omfattning beroende av socialbidrag. Däremot utgör de arbetslösa utan ersättning från arbetslöshetsförsäkringen en stor del, drygt en tredjedel, av antal socialbidragstagare.21 Många av dessa individer har en svag koppling till arbetsmarknaden och är därför hänvisade till socialbidrag eftersom de inte uppfyller arbetsvillkoren för rätt till arbetslöshetsförsäkring. Detta gäller i hög grad för såväl ungdomar som utrikes födda hushåll. Andelen socialbidragshushåll där någon i hushållet varit arbetslös utan arbetslöshetsersättning uppgick till för såväl utrikes födda som svenskfödda hushåll. Även vad gäller andelen helårsarbetslösa är fördelningen mellan svenskfödda och utrikes födda hushåll slående jämn. Av tabell 3.7 framgår att andelen arbetslösa utan ersättning är större bland yngre socialbidragshushåll än bland äldre. Detta resultat gäller för såväl svenskfödda som utrikes födda socialbidragshushåll. För de hushåll som varit arbetslösa är däremot skillnaderna mellan de olika åldersgrupperna betydligt mindre. För de svenskfödda hushållen finns en svagt nedåtriktad ålderstrend, men skillnaderna är inte alls lika markanta som hos gruppen arbetslösa utan ersättning. För de utrikes födda hushållen ligger andelen helårsarbetslösa kring . Undantaget är de som är , där andelen helårsarbetslösa var betydligt lägre () . 21 (2001), Ekonomiskt bistånd 2002. 2002/03:1 BILAGA 3 Tabell 3.7 Andel arbetslösa socialbidragshushåll fördelade på svenskfödda respektive utrikes födda Arbetslösa (utan ersättning) Arbetslösa (helår) 1 Avser utrikes födda exklusive flyktingar. Källa: IoF, SCB, beräkningar Ytterligare en förklaring till att så pass många arbetslösa socialbidragstagare (oavsett härkomst) inte kommit in på arbetsmarknaden kan vara brister i sätt att arbeta och brister i samarbetet mellan olika aktörer. I uppdrag ingår att hjälpa den enskilde att klara sin försörjning på egen hand. Detta är ett av huvudskälen till att kommunerna handhar socialbidragen. Det lokala arbetet sker på olika nivåer; mellan klient och handläggare eller i projektform. Kunskaperna om de arbetsmetoder som används för att bistå den enskilde är dock begränsade och de insatser som används är sällan vetenskapligt prövade. Även har konstaterat att det i många fall saknas kunskap om olika insatsers resultat för den enskilde. Regeringen har därför uppdragit åt att skapa och förstärka strukturer för en mer systematisk kunskapsuppbyggnad och effektiv kunskapsspridning inom olika områden av utbildning forskning praktik. I detta arbete samverkar man med berörda intressenter om att utforma ett förslag till program för nationellt stöd till kunskapsutveckling. De utsatta grupper som studerats ovan är inte kategoriserade så att de utesluter varandra. Bland ensamstående kvinnor med barn finns exempelvis både utrikes födda och ungdomar. Totalt sett är det ca 4 100 hushåll som tillhör alla tre av dessa utsatta grupper. Detta motsvarar av samtliga bidragshushåll. Av tabell 3.8 framgår hur dessa grupper överlappar 2002/03:1 BILAGA 3 varandra i ett tvådimensionellt perspektiv. I ungefär 112 000 hushåll är antingen maken eller makan född i ett annat land än . Av dessa är lite (30 300) ungdomar och (16 800) ensamstående kvinnor med barn. I samma tabell framgår också att det bland socialbidragshushållen totalt sett finns ca 43 000 ensamstående kvinnor med barn. Av dessa är (12 600) under och (16 800) utrikes födda. Tabell 3.8 Överlappning mellan de utsatta grupperna 2001 Antalet ensamstående kvinnor med barn avviker från tabell 3.1 på grund av olika statistikkällor. Källa: IoF, SCB, beräkningar 3.3Individer med sammansatt problematik Det finns flera sociala riskfaktorer som är mer framträdande hos socialbidragstagare än bland befolkningen som helhet. Om det är dessa faktorer som orsakar de ekonomiska problemen eller vice versa är emellertid inte klarlagt. Det saknas kunskaper om sambandet mellan sociala och strukturella faktorer. Den individinriktade socialbidragsforskningen pekar på att bidragstagare i allmänhet har sämre sociala förhållanden än befolkningen i övrigt. Folk med dålig hälsa, psykiska problem, familjesplittring och missbruk löper större risk att bli bidragsberoende.22 Det finns många grupper som av olika skäl har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden och därför löper större risk att bli beroende av socialbidrag. I avsnitt 3.2 nämndes exempelvis utrikes födda hushåll och ungdomar. Ytterligare en grupp, som är svår att kategorisera, är de med en sammansatt problematik. Det kan handla om ohälsa, psykiska problem, hemlöshet, missbruk 22 , I (2002) Kontroll eller Handlingsfrihet? en studie av organiseringens betydelse i socialbidragsarbetet, . eller personer som är kriminellt belastade.23 En del av dem behöver ytterligare stödinsatser från och andra myndigheter utöver det rent ekonomiska stödet. saknas det statistik på riksnivå om orsaker till att personer får socialbidrag. Det finns inte heller uppgifter om hur stor andel av socialbidragstagarna som har en sammansatt problematik. Det finns däremot vissa kommuner som publicerar statistik där socialbidragstagandet redovisas för olika typer av försörjningshinder.24 I hade av socialbidragstagarna sociala/medicinska skäl som viktigaste försörjningshinder år 2001.25 I denna grupp ingår bland annat personer med missbruks- och/eller psykiska problem, men även personer med annan typ av problematik. Inom gruppen med sociala/medicinska problem finns relativt sett fler män än kvinnor, fler ensamstående än samboende och fler hushåll utan barn än hushåll med barn. I gruppen ensamstående män var det t.ex. som fick socialbidrag av sociala/medicinska skäl, att jämföra av de samboende med barn. Det finns därför fakta som talar för att socialbidragstagare med en sammansatt problematik ofta återfinns i gruppen ensamstående män utan barn. Samverkan med individen i centrum De uppgifter som finns om kombinationen missbruk och socialbidragstagande avser 1992.26 (5 000) av de vuxna långvariga socialbidragstagarna hade missbruksproblem 1992.27 Bidragstagandet för dem var nästan oförändrat under mycket långa tidsperioder. Även bland hemlösa och personer 23Socialstyrelsen (1999), Långvarigt socialbidragsberoende under 1990- talet. 24Stockholm, , och . 25Stockholm, USK, Statistik om 2002:8. Dessa siffror är inte inte representativa för landet som helhet. Andelen socialbidragstagare något lägre än i riket, jämfört . 26Socialstyrelsen (1999), Långvarigt socialbidragstagande under 1990- talet. publicerar statistik om insatser till missbrukare, men alltså inte om kombinationen socialbidrag och missbruk. Missbrukare definieras i detta sammanhang som personer som har problem relaterade till missbruk av alkohol, narkotika, läkemedel, lösningsmedel eller kombinationer av dessa, och som får individuellt behovsprövade insatser inom individ- och familjeomsorg. 27Med långvarigt avses här minst 12 månaders socialbidrag 19921994. dömda för grövre brott hade över hälften socialbidrag. Deras problem är svåra och sammansatta. Att hjälpa personer i denna grupp är ett krävande socialt arbete och sker ofta i samarbete mellan olika myndigheter och institutioner. I första hand ligger ansvaret för vård och behandling av missbrukare på och sjukvården. svarar för den långsiktiga rehabiliteringen och andra stöd- och hjälpinsatser, medan sjukvården ansvarar för avgiftning och behandling av psykiska komplikationer vid missbruk. Stora insatser görs också inom enskild vård och av frivilligorganisationer. Många missbrukare har också olika typer av psykiska störningar, vilket komplicerar vård och behandling. Gränsdragningsproblem kan uppstå mellan och psykiatrin angående kostnader och vårdansvar. Det kan handla om patienter som blivit utskrivna från slutenvården och som ofta har behov av insatser från kommunen med fortsatt stöd och rehabilitering.28 Mycket tyder dock på att ett långvarigt socialbidragsberoende som bottnar i komplicerade sociala och medicinska orsaker kan vara svårt att ta sig ur. Erfarenheter har visat att täta kontakter med klienter och andra myndigheter är viktiga framgångsfaktorer för att minska det långvariga socialbidragstagandet.29 En väl fungerande rehabilitering är även av värde för att minska det långvariga socialbidragsmottagandet. 4Förändringar i socialbidragsmottagandet 19992001 Detta kapitel redovisar förändringar i socialbidragsmottagandet . Redovisningen görs med utgångspunkt i ålder, kön, typ av hushåll och ursprungsland och därmed i de grupper som i förra årets bilaga identifierades som särskilt utsatta. Beskrivningen av hur helårsekvivalenterna förändras för olika grupper ger en god bild av hur gruppernas totala behov av socialbidrag förändrats. 28SOU 2000:144 Samverkan om gemensamma nämnder på vård- och omsorgsområdet, m.m.. 29Kartläggning gjord av . 2002/03:1 BILAGA 3 Långvarigt socialbidragsmottagande är särskilt allvarligt, både ur individens och samhällets synvinkel. Rörligheten i socialbidragsmottagandet för de olika grupperna redovisas därför också. 4.1Förändringar i antal helårsekvivalenter 19992001 Beskrivningen syftar till att dels visa i vilken grad olika grupper bidragit till den totala minskningen av helårsekvivalenter, dels visa hur socialbidragsberoendet förändrats inom grupperna. Eftersom skillnaden mellan exempelvis män och kvinnor kan variera beroende på om man är född i eller utrikes visas även förändringar för detaljerade undergrupper. Det ger en mer nyanserad bild av förändringarna i socialbidragsberoendet under periodens första . Socialbidragsmottagandet beräknas för varje hushåll i termer av helårsekvivalenter. När redovisningen görs för individer har hushållets helårsekvivalent fördelats lika på make/maka och eventuell medsökande make/maka. Färre helårsekvivalenter i alla grupper svarade män för fler helårsekvivalenter än kvinnor, yngre för fler än äldre och utrikes födda för fler än födda i . Av tabell 4.1 framgår att utrikes födda motsvarade av helårsekvivalenterna. Merparten av helårsekvivalenterna avser ensamstående män utan barn () och sammanboende med barn (). Helårsekvivalenterna minskade från 115 200 till 91 200. Antalet minskade i alla grupper oavsett kön, ålder, typ av hushåll och födelseland. Enda undantaget är åldersgruppen . Den största delen av den totala minskningen beror på minskning hos män, yngre, utrikes födda samt sammanboende med barn och ensamstående män utan barn. Bidragsmottagare i åldern motsvarade exempelvis av alla helårsekvivalenter, och stod för av den totala minskningen i antalet helårsekvivalenter. Samma grupper som motsvarade ett stort antal av helårsekvivalenterna stod således också för den största minskningen. 2002/03:1 BILAGA 3 av den totala minskningen i helårsekvivalenter på minskning bland utrikes födda.