prop · GR0321 · 2003-10-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2003/04:21 Förmån av tandvård och övertagande av pensionsutfästelser, m.m. Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att skattefriheten för förmån av inte offentligt finansierad tandvård i och av tandvård utomlands slopas. Som en konsekvens av detta föreslås även att avdragsförbudet slopas för sådana utgifter i arbetsgivarens verksamhet. Vidare föreslås att avdragsrätten begränsas för ersättning som lämnas vid övertagande av ansvaret för pensionsutfästelser. Ersättning skall dras av om övertagandet sker när en näringsverksamhet övergår till en ny arbetsgivare som också övertar ansvaret för pensionsutfästelserna. I det sammanhanget föreslås också en utvidgning av skattskyldigheten till avkastningsskatt till att omfatta panthavare i vissa fall. Dessutom föreslås att skattefriheten för belöningar vid avslöjande eller gripande av brottslingar utvidgas till att omfatta ersättning till den som har bidragit till att förebygga brott eller att tillgångar tas i beslag. I propositionen föreslås också en begränsning av skattefriheten för förmån av lånedator, vilken aviserats i budgetpropositionen . Som en förutsättning för skattefriheten för förmånen bör gälla att den inte byts ut mot kontant lön med mer än under beskattningsåret. Propositionen innehåller slutligen förslag till vissa justeringar i fordonsskattelagen och i lagen om allmän löneavgift. De nya bestämmelserna föreslås, med visst undantag, träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 4 2 Lagtext 5 2.1 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 5 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel 8 2.3 Förslag till lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327) 9 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift 10 3 Ärendet och dess beredning 11 4 Förmån av tandvård 12 4.1 Gällande rätt 12 4.2 Ändrade skatteregler för förmån av tandvård 13 5 Skatteregler vid övertagande av ansvaret för pensionsutfästelser, m.m. 17 5.1 Gällande rätt 17 5.1.1 Tryggande av pensionsutfästelser 17 5.1.2 Avdrag för tryggande av pensionsutfästelser 18 5.1.3 Beskattning av pensionsborgenären 19 5.1.4 Övertagande av pensionsutfästelser 20 5.2 Ändrade skatteregler vid övertagande av ansvaret för pensionsutfästelser 21 5.2.1 Avdragsrätt för lämnad ersättning 21 5.2.2 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 25 5.3 Utvidgad skyldighet att betala avkastningsskatt 25 6 Beskattning av ersättningar till uppgiftslämnare 27 6.1 Ersättning som hänför sig till uppdrag 27 6.2 Ersättning vid förebyggande av brott, vid beslag och vid uteblivet resultat 29 7 Förmån av datorutrustning som tillhandahålls av arbetsgivaren 30 7.1 Bakgrund och gällande rätt 30 7.2 Begränsning av skattefriheten för lånedator 31 8 Fordonsskattelagen 33 8.1 Återbetalning av fordonsskatt 33 8.2 Justering i fråga om skattetillägg 34 9 Justering i lagen om allmän löneavgift 34 10 Effekter för offentliga finanser, m.m. 35 11 Författningskommentarer 36 11.1 Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 36 11.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel 38 11.3 Förslaget till lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327) 39 11.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift 39 Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Förmån av tandvård 40 Bilaga 2 Lagförslag i promemorian Förmån av tandvård 41 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser till promemorian Förmån av tandvård 42 Bilaga 4 Sammanfattning av promemorian Skatteregler vid övertagande av ansvaret för pensionsutfästelser 43 Bilaga 5 Lagförslag i promemorian Skatteregler vid övertagande av ansvaret för pensionsutfästelser 44 Bilaga 6 Förteckning över remissinstanser till promemorian Skatteregler vid övertagande av ansvaret för pensions- utfästelser 45 Bilaga 7 Sammanfattning av promemorian Skatt på ersättning till uppgiftslämnare och informatörer i polisarbetet 46 Bilaga 8 Lagtext i promemorian Skatt på ersättning till uppgiftslämnare och informatörer i polisarbetet 47 Bilaga 9 Lagrådsremissens förslag till lagtext 48 Bilaga 10 Lagrådets yttrande 51 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 53 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 2. lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, 3. lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:372), 4. lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift. 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 30 §, 11 kap. 7 och 18 §§, 16 kap. 22 § samt 28 kap. 26 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 kap. 30 § Följande ersättningar är skattefria: - hittelön, - ersättning till den som har räddat personer eller tillgångar i fara, och - ersättning till den som har bidragit till att personer som har begått brott avslöjas eller grips. Följande ersättningar är skattefria om de inte hänför sig till anställning eller uppdrag: 1. hittelön, 2. ersättning till den som har räddat personer eller tillgångar i fara, och 3. ersättning till den som har bidragit till eller avsett att bidra till - att förebygga brott, - att personer som har begått brott avslöjas eller grips, eller - att föremål tas i beslag. 11 kap. 7§ Förmån av att för privat bruk använda en datorutrustning som arbetsgivaren tillhandahåller skall inte tas upp. Detta gäller dock bara om förmånen väsentligen riktar sig till hela den stadigvarande personalen på arbetsplatsen. Förmån av att för privat bruk använda en datorutrustning som arbetsgivaren tillhandahåller skall inte tas upp. Detta gäller dock bara om - förmånen väsentligen riktar sig till hela den stadigvarande personalen på arbetsplatsen, och - den anställde för att få förmånen inte byter ut denna mot kontant ersättning med belopp som överstiger under beskattningsåret. 18 § Förmån av hälso- och sjukvård eller tandvård skall inte tas upp om förmånen avser - vård i som inte är offentligt finansierad, och - vård utomlands. Förmån av hälso- och sjukvård skall inte tas upp om förmånen avser - vård i som inte är offentligt finansierad, eller - vård utomlands. Följande förmåner skall inte heller tas upp - läkemedel vid vård utomlands, - företagshälsovård, förebyggande behandling eller rehabilitering, - vaccination som betingas av tjänsten, och - tandbehandling som har bedömts som nödvändig med hänsyn till tjänstens krav för Försvarsmaktens submarina eller flygande personal och för andra med i huvudsak liknande arbetsförhållanden. 16 kap. 22 § Utgifter för sådan hälso- och sjukvård eller tandvård i som inte är offentligt finansierad får inte dras av. Utgifterna skall dock dras av om de avser en anställd, en enskild näringsidkare eller en delägare i ett svenskt handelsbolag som inte omfattas av den offentligt finansierade vården enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller någon annan svensk författning. Utgifter för hälso- och sjukvård, tandvård och läkemedel utomlands skall dras av om de uppkommit vid insjuknande i samband med tjänstgöring utomlands. Utgifter för sådan hälso- och sjukvård i som inte är offentligt finansierad får inte dras av. Utgifterna skall dock dras av om de avser en anställd, en enskild näringsidkare eller en delägare i ett svenskt handelsbolag som inte omfattas av den offentligt finansierade vården enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller någon annan svensk författning. Utgifter för hälso- och sjukvård och läkemedel utomlands skall dras av om de uppkommit vid insjuknande i samband med tjänstgöring utomlands. 28 kap. 26 § Ersättning som lämnas till den som tar över ansvaret för pensionsutfästelser skall dras av. Ersättning som lämnas vid övertagande av ansvaret för pensionsutfästelser skall dras av om övertagandet 1. avser överföring av rätt till tjänstepension till Europeiska gemenskaperna, eller 2. sker när en näringsverksamhet övergår till en ny arbetsgivare som också övertar ansvaret för pensionsutfästelserna. Ersättning som en skattskyldig får för att ta över ansvaret för pensionsutfästelser skall tas upp. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering, om inte annat anges i 2 eller 3. Äldre bestämmelser i 11 kap. 7 § tillämpas i fråga om datorutrustning som tillhandahålls den anställde före utgången av juni månad 2004 enligt avtal mellan arbetsgivaren och den anställde som ingåtts före . De nya bestämmelserna i 28 kap. 26 § tillämpas på avtal om övertagande av ansvaret för pensionsutfästelser som ingåtts efter . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §1 Skattskyldiga till avkastningsskatt är 1. svenska livförsäkringsföretag, 2. utländska livförsäkringsföretag som bedriver försäkringsrörelse från fast driftställe i , 3. understödsföreningar som bedriver till livförsäkring hänförlig verksamhet, 4. pensionsstiftelser enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m., 5. arbetsgivare som i sin balansräkning redovisar pensionsutfästelse under rubriken till pensioner enligt lagen om tryggande av pensionsutfästelse m.m. eller i sådan delpost som avses i 8 a § samma lag, 6. obegränsat skattskyldiga som innehar pensionssparkonto, 7. obegränsat skattskyldiga som innehar a) kapitalförsäkring som är meddelad i försäkringsrörelse som inte bedrivs från fast driftställe i , eller b) försäkring som anses som pensionsförsäkring enligt 58 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229). Om en sådan försäkring som avses i första stycket 7 a inte innehas av någon som är obegränsat skattskyldig, skall den som har panträtt i försäkringen anses inneha den. Bestämmelserna i första stycket 7 omfattar inte försäkring som enbart avser olycks- eller sjukdomsfall eller dödsfall senast och som inte är återköpsbar. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Äldre bestämmelser tillämpas dock för beskattningsår som påbörjats före ikraftträdandet. 2.3 Förslag till lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327) Härigenom föreskrivs i fråga om fordonsskattelagen (1988:327)1 dels att 69, 70 och 74 §§ skall upphöra att gälla, dels att 47 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I fråga om skattetillägg skall 15 kap. 7, 10, 12 och 13 §§ samt 21 kap. 7 § skattebetalningslagen (1997:483) tillämpas. I fråga om skattetillägg skall 15 kap. 7, 10, 12, 13 och 15 §§ samt 21 kap. 7 § skattebetalningslagen (1997:483) tillämpas. Beslutas om ändring av tidigare beslut om skatt, skall även därav föranledd nedsättning i beslut om skattetillägg vidtas. Vid handläggningen i länsrätt och kammarrätt av mål om skattetillägg skall muntlig förhandling hållas, om den skattskyldige begär det. Muntlig förhandling behövs dock inte, om det finns anledning att anta att tillägget inte kommer att tas ut. Denna lag träder i kraft . De upphävda paragraferna skall fortfarande tillämpas i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Äldre bestämmelser i 47 § gäller fortfarande för skatteår och skatteperioder som påbörjats före utgången av . 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ lagen (1994:1920) om allmän löneavgift skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1 Den som enligt 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980) skall betala arbetsgivaravgifter skall betala allmän löneavgift. Löneavgiften beräknas på det underlag som gäller för arbetsgivaravgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980). Den som enligt 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980) skall betala arbetsgivaravgifter skall betala allmän löneavgift. Löneavgiften beräknas på det underlag som gäller för arbetsgivaravgifter enligt socialavgiftslagen. I underlaget enligt första stycket skall dock inte ingå ersättning till sådana personer som avses i 2 kap. 27 § socialavgiftslagen. 2 §2 Den som enligt 3 kap. socialavgiftslagen (2000:980) skall betala egenavgifter skall betala allmän löneavgift. Löneavgiften beräknas på det underlag som gäller för egenavgift till efterlevandepensioneringen enligt nämnda lag. Den som enligt 3 kap. socialavgiftslagen (2000:980) skall betala egenavgifter skall betala allmän löneavgift. Löneavgiften beräknas på det underlag som gäller för egenavgifter enligt socialavgiftslagen. Första stycket gäller inte den som bara skall betala ålderspensionsavgift enligt 3 kap. 15 eller 16 § socialavgiftslagen. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning I en promemoria som utarbetats inom föreslås att skattefriheten för förmån av inte offentligt finansierad tandvård i , och förmån av tandvård utomlands slopas. Som en konsekvens av detta föreslås i promemorian även att avdragsförbudet tas bort för sådana utgifter i inkomstslaget näringsverksamhet. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2003/2981). I en annan promemoria som utarbetats inom föreslås att avdragsrätten för ersättning som lämnas vid övertagande av ansvar för pensionsutfästelser begränsas till att avse ersättning för utfästelser som har tryggats med avdragsrätt. Det föreslås också i promemorian att en motsvarande begränsning i beskattningen av ersättningen hos mottagaren införs. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 4 och promemorians lagförslag finns i bilaga 5. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2003/3542). Regeringen har i anslutning till remissbehandlingen av promemorian i en skrivelse till aviserat ett kommande förslag om begränsningar i nämnda avdragsrätt (skr. 2002/03:145). I anslutning till lagrådsremissen har regeringen lämnat ytterligare en skrivelse till (skr. 2003/04:14). I den senare skrivelsen aviseras det förslag som läggs fram i propositionen. Det förslag till förändring som föreslås i propositionen avseende pensionsutfästelser inklusive förslaget om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel har beretts under hand med , och . I den mån synpunkterna under beredningen inte har beaktats framgår detta särskilt under respektive avsnitt. har i en framställan till regeringen (dnr Fi1995/5661) hemställt om förtydliganden och ändringar av gällande rätt avseende skatt på tipspengar och ersättning till utomstående provokatör. Framställningen grundar sig på vad som anförts i rapporten och betalning för information (RPS rapport 1994:9). Inom har utarbetats en promemoria som behandlar framställan. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 7 och promemorians lagförslag finns i bilaga 8. Promemorian har remitterats till , och . En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi1995/5661). I propositionen tas förslagen i promemoriorna upp till behandling. I budgetpropositionen (prop. 2003/04:1, volym 1, avsnitt 8.2.4) förordar regeringen att reglerna i inkomstskattelagen (1999:1229) om skattefrihet för förmån av s.k. lånedator skärps. I propositionen tas nu frågan upp om lagstiftning med anledning av regeringens bedömning i budgetpropositionen. Synpunkter på förslaget har inhämtats under hand från som också inkommit med en framställan i frågan (dnr Fi2002/1441). Propositionen innehåller dessutom förslag till ändringar i fordonsskattelagen (1988:327) och i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift. Förslagen har beretts under hand med . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 9. Lagrådets yttrande finns i bilaga 10. Regeringens lagförslag har utformats i enlighet med vad Lagrådet förordat. Lagrådets granskning har också lett till redaktionella och språkliga förändringar i lagtexten. Förslagen till ändringar i 11 kap. 7 § inkomstskattelagen (avsnitt 7), i fordonsskattelagen (avsnitt 8) samt i lagen om allmän löneavgift (avsnitt 9) har inte granskats av Lagrådet. Ändringen i inkomstskattelagen innebär att det för skattefriheten för datorutrustning som tillhandahålls av arbetsgivaren införs en beloppsgräns för storleken på s.k. bruttolöneavdrag. I fråga om fordonsskattelagen rättas en hänvisning till och tre paragrafer upphävs. Beträffande den allmänna löneavgiften görs ett förtydligande så att det klarare framgår att sådan avgift inte skall betalas på ersättningar eller inkomster för vilka endast ålderspensionsavgiften i socialavgifterna skall betalas. Enligt regeringens mening är dessa ändringar är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4 Förmån av tandvård 4.1 Gällande rätt Löner, förmåner och alla andra inkomster som erhålls på grund av tjänst skall enligt 11 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229) tas upp till beskattning. I 11 kap. 18 § inkomstskattelagen föreskrivs att förmån av hälso- och sjukvård eller tandvård inte skall tas upp om förmånen avser vård i , som inte är offentligt finansierad, eller avser vård utomlands. Från beskattning undantas även sådan tandbehandling som har bedömts som nödvändig med hänsyn till tjänstens krav för Försvarsmaktens submarina eller flygande personal och för andra med i huvudsak liknande arbetsförhållanden. Regeln fick sitt nuvarande innehåll (prop. 1994/95:182, bet. 1994/95:SkU25, rskr. 1994/95:371). Till arbetstagaren utbetald ersättning för inte offentligt finansierad vård får enligt 16 kap. 22 § inkomstskattelagen inte dras av i arbetsgivarens verksamhet. Enligt samma bestämmelse skall utgifter för vård utomlands dras av om de uppkommit vid insjuknande under tjänstgöring utomlands. Med tandvård avses åtgärder för att förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador i munhålan (1 § tandvårdslagen [1985:125]). Sedan prisregleringen på vuxentandvård och specialisttandvård avskaffades bestäms i förordningen (1998:1337) om tandvårdstaxa numera i huvudsak endast vilken tandvård som berättigar till ersättning och storleken på den ersättning som lämnas från för olika vårdåtgärder. I lagen (1962:381) om allmän försäkring regleras vilka vårdgivare som är berättigade till ersättning för tandvård. Sådan vård som ges vid en folktandvårdsklinik eller vid en tandläkarhögskola som uppfyller vissa kriterier eller annars ges genom det allmännas försorg berättigar till ersättning från den allmänna försäkringen. Ersättning lämnas också om vården ges hos en enskild näringsidkare, ett bolag eller en annan juridisk person, under förutsättning att vårdgivaren är uppförd på en förteckning som upprättats av den allmänna . En vårdgivare som finns uppförd på en sådan förteckning hos kan genom anmälan till kassan begära att bli avförd från förteckningen. I skattelagstiftningen finns inte närmare angivet vad som avses med offentligt finansierad vård. Utgångspunkten för regleringen är att den offentligt finansierade vården bekostas av det allmänna genom bl.a. den allmänna försäkringen och andra offentliga finansieringssystem. Den inte offentligt finansierade vården ligger alltså utanför det offentliga finansieringssystemet och bekostas ofta genom privata sjukförsäkringar. Vid införandet av skattefriheten för inte offentligt finansierad tandvård ansågs denna vara av begränsad omfattning. Enligt praxis betraktas tandvård som inte offentligt finansierad om en tandläkare, som är anknuten till , i det enskilda fallet avstår från ersättning från (RÅ 2002 ref. 2). I det aktuella fallet hade tandläkaren kommit överens med patientens arbetsgivare om att avstå från ersättning från . Patientens arbetsgivare skulle stå för hela vårdkostnaden och kompensera sig med ett s.k. bruttolöneavdrag. Eftersom tandvården ansågs vara inte offentligt finansierad beskattades inte den anställde för förmånen. 4.2 Ändrade skatteregler för förmån av tandvård Regeringens förslag: Skattefriheten för förmån av inte offentligt finansierad tandvård i och av tandvård utomlands slopas. Som en följd av detta slopas även avdragsförbudet för sådana utgifter i inkomstslaget näringsverksamhet. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet myndigheter, såsom , och tillstyrker förslagen. , och i tillstyrker också förslagen. och branschorganisationer, däribland och avstyrker förslagen. anser att förändringar i nuvarande regler bör ske utifrån ett principiellt resonemang avseende hela hälso- och sjukvårdens område. Flera av de övriga remissinstanser som avstyrker förslagen anför även att skattefriheten bidrar till att förbättra tandvårdsförsäkringen och att skattefri tandvård bör vara lika angeläget som andra skattefria förmåner. Även för regelgranskning avstyrker förslagen och anför att promemorian saknar en beskrivning av storleken på "problemet" och effekter på statens finanser. Liknande synpunkter framförs av . anser att förmån av akut tandvård vid utrikes tjänsteresa och utlandsstationering skall vara skattefri. Skälen för regeringens förslag: Grundprincipen för inkomstbeskattningen är att lön, förmån och annan ersättning som erhålls på grund av tjänst skall tas upp som intäkt. Om ersättningen för tjänsten betalas ut i en näringsverksamhet skall kostnaden för denna dras av. Om en arbetsgivare betalar tandvård för en anställd skall alltså värdet av tandvården beskattas hos den anställde medan arbetsgivaren får göra avdrag med motsvarande belopp. Förmånen skall värderas till marknadsvärdet. Beskattningen av förmån av tandvård är emellertid begränsad till att avse tandvård i som är offentligt finansierad. Förmån av annan tandvård beskattas alltså inte. Eftersom den tandvård som utförts väsentligen varit offentligt finansierad har i princip alla förmåner av tandvård beskattats. De principiella förändringarna i tandvårdsersättningen som genomfördes lämnar ett utrymme att i det enskilda fallet välja om tandvården skall vara offentligt finansierad eller inte. Skattefriheten för inte offentligt finansierad tandvård medför att det är förmånligt att byta ut en del av lönen mot en sådan förmån. På grund av marginaleffekten blir ett sådant byte mest förmånligt för personer vars inkomst ligger över skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Ett skifte från skattepliktig lön till skattefri förmån lönar sig även för arbetsgivaren genom lägre arbetsgivaravgifter. Dessa konsekvenser var inte avsedda när reglerna infördes. Skattefriheten för förmån av inte offentligt finansierad tandvård berör numera inte ett fåtal. Samtliga arbetstagare kan med nuvarande utformning av reglerna erbjudas möjligheten att utnyttja skattefriheten för inte offentligt finansierad tandvård. Ett motiv för skattefrihet har varit svårigheterna att värdera en tandvårdsförmån. Genom de principiella förändringarna i tandvårdsersättningen finns några egentliga värderingsproblem. I den inom upprättade promemorian föreslås därför att skattefriheten för inte offentligt finansierad tandvård slopas. Några remissinstanser anser att förmån av tandvård skattemässigt skall behandlas på samma sätt som förmån av hälso- och sjukvård. Den offentliga finansieringen av tandvården är emellertid annorlunda utformad än den av hälso- och sjukvården. Inom hälso- och sjukvården är de enhetliga patientavgifterna oberoende av de faktiska kostnaderna för sjukvården. Det görs därtill i bl.a. den allmänna försäkringen en klar distinktion mellan tandvård respektive hälso- och sjukvård. Det finns enligt regeringens bedömning därför inte någon egentlig risk att skillnader i den skattemässiga behandlingen skulle medföra några gränsdragningsproblem mellan tandvård respektive hälso- och sjukvård, vilket framförs som ett skäl för likabehandling.