prop · GQ031d20 · 2003-01-01 00:00:00 — Geografisk informationsteknik är en viktig del i utvecklingen mot informations- och kunskapssamhället. Tekniken ger bl.a. förutsättningar för en mer rationell hantering av ärenden inom olika samhällssektorer. Byggsektorn påverkar miljön i betydande omfattning och insatser inom området kan därför i stor utsträckning bidra till en hållbar utveckling. Energi- och resurseffektivisering, god inomhusmiljö och sunda materialval är bland de viktigaste områdena för att åstadkomma ett hållbart samhällsbyggande. Bygg- och fastighetssektorn som del av den totala infrastrukturen i samhället har en viktig roll för att driva på strukturomvandlingen i näringsliv och samhälle. En hållbar bygg- och fastighetssektor kräver mer än marginella förändringar, bl.a. krävs tekniska innovationer samt förändrade värderingar och beteenden. Bygg- och förvaltningsområdet måste, enligt regeringens uppfattning fortsättningsvis utvecklas i hållbar riktning. Verka för lägre bygg- och boendekostnader i bostäder med god kvalitet, ökad nyproduktion av hyresbostäder i tillväxtregionerna som kan efterfrågas av bredare hushållsgrupper, utveckling av de allmännyttiga bostadsföretagen och andra icke-vinstdrivande upplåtelseformer samt minskad segregation i boendet. Medel för att uppnå målet Statens stöd till bostadsbyggandet består dels av räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder med hyres- eller bostadsrätt, dels av statliga kreditgarantier för lån till bostadsinvesteringar. Ärenden om räntebidrag handläggs av handlägger ärenden om kreditgarantier. Under olika perioder har också tillfälliga stöd lämnats för investeringar med särskild inriktning. infördes ett investeringsbidrag för nybyggnad av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist (prop. 2000/01:100 utg.område 18, bet. 2000/01:FiU27, rskr. 2000/01:279). Totalt uppgår bidraget till . har beslut fattats om för 4 800 lägenheter. infördes ett särskilt investeringsbidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet (prop. 2000/01:26, bet. 2000/01:BoU2, rskr. 2000/01:91). Regeringen har , sedan stödet infördes, fattat beslut om ca avseende åtgärder med ekologisk inriktning vid nyproduktion av totalt 576 hyreslägenheter. Ett tillfälligt investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter infördes . Bidraget uppgår totalt till fram . har beslut fattats om för 11 500 lägenheter. Som ett led i att höja den alltför låga nivån på bostadsbyggandet i , har regeringen uppdragit åt landshövdingen i att överlägga med kommunerna i länet och andra relevanta parter om möjliga åtgärder för att skapa förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande i länet. Regeringen har även bemyndigat landshövdingen att fördela en del av investeringsbidraget för nybyggnad av hyresbostäder som reserverats för bland kommunerna i länet. En prioriterad inriktning i bostadspolitiken är att verka för en effektiv byggsektor som verkar på en marknad i konkurrens. Regeringen inrättade 2001, för en tidsbegränsad period, ett Byggkostnadsforum vid med uppgift att bl.a. förmedla kunskaper till byggherrar och att främja utvecklingsarbete, innovationer och kostnadseffektiva produktionsprocesser. Byggkostnadsforums arbete är en uppföljning av Byggkostnadsdelegationens tidigare arbete (SOU 2000:44 Från byggsekt till byggsektor). En utvärdering av Byggkostnadsforums verksamhet kommer att genomföras . En annan åtgärd som vidtagits är att regeringen tillsatt en kommission som skall föreslå åtgärder som syftar till att främja konkurrensen och motverka konkurrensbegränsande beteende, användande av svart arbetskraft och kartellbildning inom bygg- och anläggningssektorn. Kommissionen skall arbeta utifrån ett tydligt konsumentperspektiv samt föreslå åtgärder som syftar till att hålla nere byggkostnaderna och höja kvaliteten inom bygg- och anläggningssektorn. Kommissionen skall redovisa sitt arbete . Regeringen har som målsättning att det skall byggas 120 000 bostäder 2006. För att uppnå målsättningen avser regeringen att pröva nya former av stöd för att stimulera bostadsbyggandet. En åtgärd som regeringen avser att utreda förutsättningarna för är att sänka momskostnaderna för särskilt angeläget bostadsbyggande. En sänkning av momskostnaden bör prövas för produktion av studentbostäder och äldrebostäder. Inte minst med tanke på ungdomars bostadsbehov vill regeringen också pröva förutsättningarna för att minska boendekostnaderna genom en sänkning av momskostnaderna för mindre hyreslägenheter. En sådan inriktning ligger också i linje med det nuvarande investeringsbidragets syften. Det nya stödet kan aktualisera förändringar i de nuvarande investeringsbidragen för hyresbostäder och studentbostäder. Regeringen avser att återkomma till i dessa frågor. Reglerna bör utformas så att de inte leder till senareläggning av byggprojekt som kan påbörjas . infördes en permanent lagstiftning för kooperativ hyresrätt i och med att lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt trädde i kraft. Kooperativ hyresrätt är en ickevinstdrivande upplåtelseform som liknar bostadsrätten, men med den väsentliga skillnaden att medlemmarna endast hyr sin bostad av den förening i vilka de också är medlemmar. Därav följer även vissa skillnader i fråga om fördelningen av ansvar och skyldigheter mellan medlem och förening. Lagen ger utrymme för två varianter av kooperativ hyresrätt. Ägarmodellen där den kooperativa hyresrättsföreningen äger bostadsfastigheten i fråga, samt hyresmodellen, där den kooperativa föreningen blockhyr de aktuella lägenheterna av fastighetsägaren. infördes ett nytt regelsystem för allmännyttiga bostadsföretag i och med att lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag trädde i kraft. Lagen innehåller en definition 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 av allmännyttigt bostadsföretag samt förutsättningarna för att vara ett sådant företag. Bland annat föreskrivs att vinstutdelningen i företagen skall begränsas till en av regeringen fastställd nivå. Utdelning från kommunala bostadsföretag regleras även i lagen (1999:608) om tillfällig minskning av det generella statsbidraget vid avyttring av aktier och andelar i eller utdelning från kommunala bostadsföretag, m.m. Regeringen lämnar föreskrifter om högsta tillåtna utdelning. För beslut om utdelning som fattas t.o.m. och som avser skall den högsta tillåtna utdelningen, liksom , vara . Utdelning får endast lämnas på den del av det kommunala bostadsföretagets aktiekapital som ägaren eller ägarna tillskjutit kontant. Den nya lagen om allmännyttiga bostadsföretag möjliggör för andra än kommunerna att äga allmännyttiga bostadsföretag. Bara kommunala bostadsföretag är dock hyresnormerande enligt hyreslagens bruksvärdesregel. Lagen innebär också att tillståndsplikt gäller vid överlåtelse av vissa allmännyttiga bostadsföretag och eller bostäder. Överlåtelser av aktier eller andelar i ett kommunalt bostadsföretag som har sådan omfattning att kommunens eller ett kommunalt företags bestämmande inflytande över bostadsföretaget upphör skall godkännas av för att vara giltiga. Detsamma gäller överlåtelser av hela eller delar av ett kommunalt bostadsföretags bestånd av bostadslägenheter. Tillstånd krävs dock inte om egendomen förvärvas av ett annat allmännyttigt bostadsföretag, en kooperativ hyresrättsförening eller på exekutiv auktion. Ansökan om tillstånd skall avslås om det kan befaras att de allmännyttiga bostadsföretagens hyror till följd av överlåtelsen inte kommer att få tillräckligt genomslag vid tillämpning av bruksvärdereglerna eller de hyresförhandlingar som förs enligt hyresförhandlingslagen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Undantag från tillståndsplikt enligt lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag Regeringens förslag: Tillstånd enligt lagen om allmännyttiga bostadsföretag krävs inte för överlåtelser av fastigheter eller aktier i de fall överlåtelserna ingår som en del i ett avtal mellan Bostadsdelegationen eller och en kommun. Ärendet och dess beredning: Inom har en promemoria med förslag till undantag från kravet på tillstånd enligt lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag upprätts. Promemorian har remissbehandlats varefter ett remissmöte har hållits. Promemorian samt en sammanställning över remissinstanserna och de skriftliga och muntliga synpunkter som lämnats finns tillgängliga i (dnr Fi2002/3373). Regeringen har inte inhämtat Lagrådets yttrande över lagförslaget. Enligt regeringens bedömning skulle Lagrådets hörande sakna betydelse på grund av frågans enkla beskaffenhet. Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft något att erinra mot förslaget. anser dock att förslaget endast kan accepteras under förutsättning att det inflytande som lagen ger de hyresgäster som berörs av en försäljning samt reglerna om att hyresgäst- och fastighetsägarorganisation på orten skall beredas tillfälle att yttra sig över försäljningar för att kunna påtala eventuella konsekvenser för bruksvärdessystemet bevaras även med den föreslagna ordningen. Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag gäller som huvudregel tillståndsplikt vid överlåtelse av kommunalt ägda allmännyttiga bostadsföretag och bostäder. Tillståndsplikten motiveras av den centrala betydelse förekomsten av ett tillräckligt bestånd av kommunalt ägda allmännyttiga bostäder har för bruksvärdessystemets funktion. inrättades () med uppgift att ge fortsatt statligt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag och med ett verksamhetsperspektiv . Målet för verksamheten är att ge de kommunala bostadsföretagen långsiktigt hållbara ekonomiska förutsättningar för en kostnadseffektiv bostadsförvaltning som är anpassad till den förväntade befolkningsutvecklingen, för att på så sätt minska kommunernas bördor av deras åtaganden för boendet i de fall kostnaden inte kan bäras av kommunen själv. Nämnden skall vidare medverka till att kommunala borgensåtaganden för lån till bostadsrättsföreningar avvecklas. Nämnden kan, utöver att lämna direkta statliga bidrag, medverka vid kommunens och det kommunala bostadsföretagets upplåning och förmedla statliga kreditgarantier. Det kan även bli aktuellt att staten övertar övertaliga fastigheter för utveckling eller avveckling samt att staten blir delägare i och tillskjuter kapital till kommunala bostadsföretag. Regeringen har fått bemyndigande att bilda ett eller flera särskilda bolag för de senare uppgifterna (prop. 2001/02:100, bet. 2001/02:FiU21 rskr. 2001/02:326). Nämnden träffar i förekommande fall avtal med kommunerna om statens medverkan vid sådan omstrukturering och om villkor för statligt stöd. Nämnden bygger vidare på och övertar till viss del de uppgifter som Bostadsdelegationen har haft fram till . Förutsättningarna för statligt stöd regleras i förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet, tidigare i den nu upphävda förordningen (1998:666) med samma namn. De avtal som SBN träffar med kommunerna kommer, i likhet med de rekonstruktionsåtgärder som Bostadsdelegationen tidigare avtalat om, i de flesta fall att innehålla villkor om att överflödiga lägenheter skall avskiljas från bostadsföretaget för att avvecklas som bostäder. Det är angeläget att de friställda byggnaderna så långt möjligt och ekonomiskt försvarbart tas tillvara för annan användning som kan bidra till en positiv utveckling på orten. Detta kan sedan fastigheterna förts bort från bostadsföretaget efter kommunens val ske i regi av kommunen, av ett av staten inrättat särskilt bolag eller av annan enskild exploatör. Som nämnts ovan kan en överlåtelse i vissa fall gälla inte bara fastigheter med byggnader som skall avvecklas som bostäder. tidigare beslut innebär att staten i särskilda fall skall kunna överta ägandet av hela fastighetsbestånd för att utveckla dem och senare återföra dem till kommunen eller gå in som delägare i det kommunala bostadsföretaget. De överlåtelser som kan bli aktuella med anledning av de avtal träffar har till syfte att hantera problematiken med övertaliga lägenheter för att därmed ge de kommunala bostadsföretagen långsiktigt hållbara ekonomiska förutsättningar, stärka kommunernas ekonomi och säkerställa att de även framgent mäktar med att axla sitt bostadsförsörjningsansvar. De skäl som motiverar en tillståndsplikt gör sig således inte gällande i dessa fall. Detsamma gäller för de överlåtelser som följer av avtal som tidigare ingåtts av Bostadsdelegationen. Regeringen har möjlighet att medge undantag från kravet på tillstånd om det finns synnerliga skäl. För att förenkla och rationalisera det arbete som och berörda kommuner skall bedriva med anledning av de avtal som träffas, och som i samtliga fall med stor sannolikhet ändå skulle uppfylla kraven för att regeringen skall medge undantag, bedömer regeringen att det är angeläget att tillståndskravet i dessa särskilda fall undanröjs. Regeringen delar uppfattning när det gäller att värna bruksvärdessystemet och hyresgästernas rättigheter, men anser att de framförda åsikterna inte föranleder någon förändring av lagförslaget. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . 4.5.1.2Verksamhetsområde Samhällsplanering och bebyggelseutveckling Den bebyggda miljön skall utgöra en god livsmiljö samt medverka till en hållbar utveckling ur ett ekonomiskt, socialt och ekologiskt perspektiv. Vid fysisk planering och samhällsbyggande skall de nationella miljökvalitetsmålen tillsammans med övriga nationella mål vara vägledande. Medel för att uppnå målet Inom bygg- och planeringsområdet har fastställt sju delmål inom miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö (prop. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). har miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö kompletterats med ytterligare ett delmål beträffande inomhusmiljön enligt propositionen Vissa inomhusmiljöfrågor m.m. (prop. 2001/02:128, bet. 2001/02:BoU14, rskr. 2001/02:291). God bebyggd miljö har stor betydelse för verksamhet under utgiftsområde 18. En närmare beskrivning av målet God bebyggd miljö återfinns under utgiftsområde 20, politikområde Miljöpolitik. Utvecklingen av samhället ställer fortlöpande stora och nya krav på planering, byggande och förvaltning av byggnadsverk för att behovet av ändamålsenliga bostäder, lokaler och infrastruktur skall tillgodoses. Inom området skall ekonomiska, ekologiska och sociala mål och krav avvägas mot varandra för att ge hållbara lösningar. Inom planeringsområdet pågår flera insatser med inriktning på hållbarhet. Regeringen beslutade att inom tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att se över vissa frågor rörande (1987:10), PBL. Utgångspunkten för gruppens arbete var att regeringen skulle avlastas prövningen av överklagade ärenden enligt PBL och att systemet för överprövning av kommunala plan- och byggbeslut skulle förenklas. Regeringen har därefter i olika sammanhang redovisat ett behov av en större översyn av plan- och bygglagstiftningen. Också har uttalat behov av en översyn med sådan inriktning. Uppdraget att finna en långsiktig samlad lösning av frågan om instansordningen för prövningen av överklagade bör därvid prövas inom ramen för denna översyn. Den tillsatta arbetsgruppen lämnade förslag till en mera begränsad förändring av instansordningen innebärande att de bygglovsärenden m.m. som regeringen prövar flyttas över till de allmänna förvaltningsdomstolarna. Arbetsgruppens förslag har remitterats och bereds inom . En parlamentarisk sammansatt kommitté har fått i uppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen (dir. 2002:97). Kommitténs förslag skall tillgodose kraven på främjande av en långsiktig hållbar utveckling. I uppgiften ingår även att lämna förslag till en samordning av bestämmelserna i och . Kommittén skall också ägna särskilt intresse åt frågor om byggkontroll och tillsyn, den 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 administrativa processens längd och instansordningen. Syftet är att anpassa PBL till en inriktning mot hållbar utveckling, effektivisera planprocessen och att samhällets egenskapskrav på byggnadsverk infrias. Kommittén skall även redovisa hur det nya EG- direktivet om bedömningar av vissa planers och programs miljöpåverkan (2001/42/EG) kan genomföras i svensk lagstiftning. Inom området samhällsplanering och stadsutveckling bedrivs utvecklingsarbete på flera håll. har arbetat med modeller för en regional utvecklingsplanering i samarbete med Verket för näringslivsutveckling (), centrala verk, länsstyrelser och regionförbund. Verket har vidare arbetat med utveckling av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, informationsinsatser kring Planera med miljömål samt utvecklingsarbete kring fysisk planering, regional utveckling och översvämningsrisker i bebyggelsen. har även arbetat med metoder och kunskapsunderlag beträffande trafik- och bebyggelseplanering samt planering för vindkraft. Utvecklingsarbete med inriktning på hållbar samhällsplanering bedrivs också vid universitet och högskolor med stöd av för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Inom ramen för det nordiska samarbetet bedrivs, med stöd av , ett projekt benämnt Hållbar planläggning. har ett särskilt sektorsansvar för handikappfrågorna. rapporterade verket att dess inriktningsmål är att den byggda miljön skall vara tillgänglig, användbar och attraktiv samt inbjuda till delaktighet för alla. För att nå målet redovisas sex etappmål. I propositionen Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) anger regeringen tillgänglighet i samhället som ett huvudområde. Detta ställer ökade krav på samhällsplanering och bebyggelseutveckling. Regeringen avser att i en skrivelse till redogöra för arbetet med den nationella handlingsplanens genomförande. beslutade (prop. 2000/01:48, bet. 2000/01:BoU5, rskr. 2000/01:155) om ändringar i PBL som bl.a. innebär att enkelt avhjälpta hinder mot tillgänglighet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga skall undanröjas i befintliga lokaler dit allmänheten har tillträde och på befintliga allmänna platser. De åtgärder som krävs skall vara genomförda senast vid utgången av 2010. Genom ändringar i plan- och byggförordningen (1987:383) har fått möjlighet att meddela närmare föreskrifter. har som statens sakkunnigorgan i ras- och skredfrågor medverkat och bistått räddningstjänsten i och i med anledning av det höga vattenståndet och vattenflödet . Den särskilda satsningen för att stimulera en ökad användning av geografiska data och informationssystem inom den offentliga sektorn (se bl.a. prop. 1999/2000:1) avslutas . Samtliga länsstyrelser har haft i uppdrag att dels bedriva utbildningsinsatser, dels ta fram strategier för länsstyrelsernas utvecklingsarbete inom IT-området. Satsningen har varit lyckad och inneburit en breddning och fördjupning av kunskaperna inom området geografiska informationssystem. En översyn av va-lagstiftningen (dir. 2002:46) har inletts. Utgångspunkten för översynen är att det i första hand är en uppgift för det allmänna att tillhandahålla vattenförsörjning och avlopp när det finns ett behov av samlade va-lösningar. Lagstiftningen skall också möjliggöra valösningar som tillgodoser moderna krav på miljöhänsyn och resurshushållning och anpassas till den tekniska utvecklingen på va-området samt till genomförandet av ramdirektivet för vatten (2000/60/EG). 4.5.1.3Verksamhetsområde Kvalitet i byggande och förvaltning Byggande och förvaltning av byggnader och anläggningar skall bedrivas med god kvalitet, beaktande av sociala, ekonomiska och ekologiska aspekter samt en effektiv tillämpning av regelverket. Medel för att uppnå målet Byggnader och anläggningar representerar stora värden. Byggsektorn som är den största enskilda industrisektorn omsätter betydande belopp för investeringar, drift, underhåll och förvaltning. Drift, underhåll och förnyelse inom samhällsbyggnadsområdet är en förutsättning för ett effektivt utnyttjande av våra resurser som en del i det samlade arbetet för en hållbar utveckling och för att uppnå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Detta ställer fortlöpande krav på ny kompetens hos alla aktörer inom byggsektorn men även krav på kunskap om tidigare byggnadssätt och konstruktioner. Det av beslutade delmålet till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö beträffande inomhusmiljön innebär att 2020 skall byggnader och deras egenskaper inte påverka hälsan negativt. Delmålet inriktas på frågor om radon och ventilation. Resultat med anknytning till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö redovisas kortfattat också under utgiftsområde 20 politikområde Miljöpolitik. Den parlamentariska kommittén som har i uppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen skall också ägna särskilt intresse åt frågor om samhällets tillsyn och kontroll, inomhusmiljön och kvalitet. En utredare kommer att tillkallas för att se över frågor om byggnadsdeklarationer, byggnadsregister och byggfelsförsäkring (dir. 2002:93). Syftet är att kunna använda deklarationer både för att följa upp miljömålen och som en del av den information som lämnas vid ägarbyten eller förhyrning av bostäder och lokaler. Kompetensutveckling och frågor om att säkra kvaliteten i byggande och förvaltning av byggnadsverk är centrala i arbetet med långsiktig resurseffektivisering. På initiativ av regeringen har byggsektorn bildat ett Råd för byggkvalitet, BQR. Som ett första steg i arbetet med samverkan omkring kompetensfrågor har de statliga byggherrarna, beställarna och förvaltarna bildat ett Samverkansforum. Verksamheten i de nämnda samarbetsformerna har påbörjats. Det tidigare påbörjade pilotprojektet , Bo och Förvalta för framtiden är en pågående dialog mellan staten och aktörer i bygg- och fastighetssektorn. Syftet är att komma fram till gemensamma mål och förverkliga dessa med frivilliga överenskommelser och ömsesidiga åtaganden. Målen gäller resursanvändning, inomhusmiljö och energianvändning i bebyggelsen för en hållbar utveckling. insatser har bl.a. inneburit att europeiska standarder på byggområdet kunnat införlivas. har vidare redovisat regeringsuppdraget om kommunernas och länsstyrelsernas resurser för tillsyn och kontroll inom 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Den tidigare nämnda parlamentariska kommittén som har i uppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen har i uppdrag att analysera de olika kontrollfunktionerna exempelvis bygganmälan och slutbeviset men även frågor om finansieringen av tillsynen och kontrollen. har reviderat vissa avsnitt i verkets byggregler och även inlett arbetet med tillämpningsföreskrifter i fråga om tillgänglighet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga till allmänna platser och publika lokaler. Statligt stöd för bättre inomhusmiljö i egnahem finns i form av bidrag till sanering av radon samt fukt- och mögelskador. Radonbidrag administreras av , länsstyrelserna och kommunerna. Bidrag till fukt- och mögelskador administreras av Fonden för fukt- och mögelskador. En ändamålsenlig fastighetsindelning och en effektiv försörjning med grundläggande geografisk information och fastighetsinformation skall tillgodose samhällets behov och bidra till en effektiv och långsiktigt hållbar användning av fastigheter, mark och vatten. Medel för att uppnå målet Geografisk information och fastighetsinformation, utgör tillsammans med en väl fungerande fastighetsbildningsverksamhet en viktig del av samhällets grundläggande infrastruktur. Som ett led i uppbyggnaden av ett kunskaps- och informationssamhälle utgör verksamheten också en viktig förutsättning för arbetet med att uppnå en ekologisk, social och ekonomisk hållbar utveckling. Verksamheten betjänar stora delar av samhället. Fastighetsbildningsverksamheten utvecklas kontinuerligt för att bli mer effektiv och mindre kostsam för de berörda och därmed på ett bättre sätt bidra till en effektiv och långsiktigt hållbar användning av fastigheter, mark och vatten. En utveckling av lagstiftningen inom fastighetsområdet kan bidra till en effektivisering av fastighetsbildningsprocessen.