prop · GQ031d18 · 2003-01-01 00:00:00 — En alltför hög andel av de ungdomar som går ut från gymnasiets yrkesinriktade program väljer att inte gå vidare till högskolan och ett viktigt skäl är att det saknas lämpliga alternativ för denna grupp. Av de elever som /02 gick tredje året i gymnasiets yrkesinriktade program var det som uppgav att de planerade att läsa på högskolan . Bakom dessa uppgifter döljer sig stora könsskillnader. Inom de gymnasiala yrkesutbildningar som domineras av flickor var andelen hög och för de yrkesutbildningar inom gymnasiet som domineras av pojkar var andelen låg. För den senare gruppen saknas ofta lämpliga vidareutbildningsalternativ inom yrkesområdet. För att snabbt få i gång planeringen av de nya korta yrkesutbildningarna gav regeringen , och ett särskilt uppdrag i regleringsbrevet att utveckla sådana utbildningar. För detta ändamål anvisades i enlighet med förslag i propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118) till vardera lärosäte. Regeringen anmälde i skrivelsen Utbildning för kunskap och jämlikhet regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188) att den avser att införa en ny examen i högskoleförordningen (1993:100, bilaga 2). Examen, som skall benämnas yrkeshögskoleexamen, skall kunna erhållas studier (80 poäng). Regeringen anser vidare att den yrkestekniska examen övergångsvis bör bibehållas parallellt med den nya examen och med samma utformning som . Kompletterande utbildning för utländska akademiker En stor del av invandrarna i har högskoleutbildning. Många av dessa välutbildade invandrare får inte arbeten som motsvarar deras utbildning och kompetens. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) behövs en fortsatt satsning på olika former av kompletteringsutbildningar för utländska akademiker. Regeringen föreslog därför i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) en satsning om per budgetår med början 2002 för att anordna utbildning för invandrare med utländsk högskoleutbildning enligt förordningen (1995:889) om en särskild teoretisk och praktisk utbildning vid universitet och högskolor. Regeringen har beslutat att tilldela och vardera av avsatta medel för nämnda utbildning. Syftet med utbildningen är att invandrare med en utländsk högskoleutbildning skall kunna komplettera sin utbildning för att därigenom möta kraven på arbetsmarknaden. har medel beräknats för nämnda ändamål under anslaget 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) gav regeringen en rad förslag till åtgärder som universitet och högskolor kan använda sig av för att bredda rekryteringen till högre utbildning. För att ge rekryteringsarbetet drivkraft inrättade regeringen en delegation som påbörjade sitt arbete . Delegationen förfogar över för att stimulera särskilda rekryteringsåtgärder. Delegationen har beviljat medel till 70 olika projekt drivna av universitet, högskolor och folkhögskolor, vuxenutbildning och gymnasieskolor. I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) bedömde regeringen att en förnyelse av högskolepedagogiken är nödvändig. Kunskap är liksom förutsättningarna att inhämta den, inte beständig utan förändras och utvecklas ständigt. Pedagogisk förnyelse berör frågor om teori och metod men även utvecklingen av examinationsformer, lärarrollens funktion, fortbildning och vidareutbildning i högskolepedagogik för lärare, läromedel, kvalitetsutvärdering och forskning inom området. För alla dessa satsningar gäller att studenter och lärare skall kunna ta del aktivt och bidra till utvecklingen. Regeringen avser att införa krav på genomgången högskolepedagogisk utbildning eller motsvarande kunskaper förvärvade på annat sätt för tillsvidareanställning som lektor och adjunkt. För de doktorander som undervisar kommer liknande krav på högskolepedagogisk utbildning att ställas. Vidare har regeringen gett alla universitet och högskolor i uppgift att erbjuda högskolepedagogisk fortbildning till högskolans lärare och personal med pedagogiska uppgifter. och högskolor har därför tilldelats medel för att genomföra utbildning i högskolepedagogik. En annan viktig del för att förstärka den pedagogiska utvecklingen är att finna former för hur pedagogiska meriter skall dokumenteras. Särskilt viktigt är detta för att vid anställningar möjliggöra en lika noggrann bedömning av den pedagogiska kompetensen som av den vetenskapliga. Regeringen kommer att besluta om ny instruktion för . Därmed kommer Rådet för högskoleutbildning enligt förslag i propositionen Den öppna högskolan att byta namn till Rådet för högre utbildning och få en självständigare roll inom . Medel för ändamålet har beräknats under anslaget 25:75 . Intäkterna för forskning fortsätter att öka vid universitet och högskolor. Samtliga lärosätens intäkter för forskning och forskarutbildning uppgick till 2001. Av dessa intäkter utgjorde lärosätenas egna anslag och de externa medlen . Den externa finansieringen av forskningen inom universitet och högskolor har fortsatt att öka. Huvuddelen av de externa medlen utgörs av medel från forskningsråd, forskningsstiftelser och EU-medel. Antalet professorer har sedan mitten av 1990- talet ökat . Denna ökning har varit särskilt påtaglig på grund av den s.k. befordringsreformen som innebär att adjunkter och lektorer med tillräcklig kompetens kan befordras till lektorer respektive professorer. Förhållandevis få adjunkter har befordrats till lektorer. har i två delrapporter (2001:7 R och 2002:2 R) granskat befordringsreformen. Dessa rapporter redovisar bl.a. att de intervjuade universitetslärarna överlag var positiva till reformen, att kraven för professorskompetens inte sänkts och att reformen inte haft negativ inverkan på könsfördelningen. Det är genom förordningsändringar möjligt att uppbära utbildningsbidrag eller att ha anställning som doktorand på deltid, dock lägst på halvtid. Det är även möjligt att anta sökande som avser att avlägga licentiatexamen till forskarstudier. Regeringen gjorde i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) bedömningen att dessa förändringar skulle medföra att fler yrkesverksamma personer som önskar en påbyggnad och fördjupning inom sitt arbete och ämnesområde kan få detta inom ramen för forskarutbildningen. För många yrkeskategorier är forskarutbildning ett logiskt steg i kompetensutvecklingen och det livslånga lärandet. är utbildningsbidraget för doktorander höjt till . Forskarutbildningen har expanderat kraftigt i och det finns cirka 18 000 aktiva doktorander. har antalet nyantagna doktorander stadigt ökat, med undantag av en viss nedgång . Antalet examina inom forskarutbildningen har fördubblats och avlade närmare 2 400 personer doktorsexamen och 1 040 licentiatexamen. I det följande presenterar regeringen förslag beträffande satsningar på forskning och forskarutbildning samt förslag på satsningar på olika forskningsområden, i enlighet med budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) samt propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3, bet. 2000/01:UbU6, rskr. 2000/01:98). Medlen har beräknats under respektive anslag. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) framhöll regeringen att den humanistiska forskningen är angelägen och behöver förstärkas. Det är viktigt att goda forskningsmiljöer som kan attrahera framstående forskare skapas inom humaniora. Regeringen föreslår att , , , , och skall erhålla en förstärkning för humanistisk forskning. Förstärkningen uppgår totalt till . samt högskolor som har vetenskapsområde Regeringen föreslår att , och samt de högskolor som har vetenskapsområde, dvs. , , , och , skall erhålla fortsatt förstärkning för forskning och forskarutbildning. Förstärkningen uppgår totalt till . Forskning vid högskolor utan vetenskapsområde Regeringen föreslår att högskolor utan vetenskapsområde skall erhålla fortsatt förstärkning för forskning för att därigenom säkerställa kvaliteten i grundutbildningen. Resursförstärkning skall ges för att t.ex. användas som basresurser för forskningssamverkan samt för att ge möjlighet till profilering av den egna forskningsverksamheten. Förstärkningen uppgår totalt till . Teknisk forskning vid och Den tekniska forskningen vid , Campus och vid bör förstärkas i enlighet med propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3). Regeringen föreslår att erhåller medel för den tekniska forskningen vid Campus och att erhåller medel för gruvteknisk forskning. inleddes etableringen av 16 nya forskarskolor, i enlighet med regeringens förslag 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 i propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3). Syftet med forskarskolorna är att höja kvaliteten i forskarutbildningen, främja rekryteringen till forskarutbildningen samt utveckla samarbetet mellan landets universitet och högskolor och förbättra forskningsanknytningen vid de högskolor som inte har egen forskarutbildning. Enligt vad som uttalades i propositionen var avsikten att samtliga forskarskolor skulle organiseras och de första doktoranderna anställas . Trots detta hade några forskarskolor inga aktiva doktorander inom sin organisation 2001. Samtliga forskarskolor är dock verksamma med aktiva och anställda doktorander. Regeringen uppdrog åt att sammanställa och publicera samtliga programformuleringar från de 16 forskarskolorna vilket har gjorts i rapporten i en sammanställning (2001:12 R). Vidare uppdrog regeringen åt att följa upp och utvärdera de berörda forskarskolorna. skall avrapportera sina resultat successivt. En första uppföljning bör sammanställas senast . I samband med att examensmålen för forskarskolorna skall var uppfyllda till utgången av 2007 skall göra en slutlig uppföljning och utvärdering. Värduniversiteten för respektive forskarskola tilldelades , samt ytterligare vardera i anslagshöjning . Regeringen föreslår att de universitet som utsetts till värduniversitet för de 16 forskarskolorna skall erhålla fortsatt förstärkning för forskning och forskarutbildning. Förstärkningen uppgår totalt till . Forskning vid rymd- och miljöcampus I propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) föreslog regeringen att en samlad organisation för grundläggande högskoleutbildning, forskarutbildning och forskning inom rymd- och miljövetenskap skulle byggas upp i . Satsningen ledde till uppbyggnaden av rymd- och miljöcampus (KRM). Verksamheterna vid KRM bedrivs av , samt (). En samverkansgrupp, vars ordförande utses av regeringen, organiserar samarbetet mellan de två universiteten och IRF. Inom ramen för KRM anordnar en treårig rymdingenjörsutbildning och en påbyggnad i form av en ettårig magisterutbildning i rymdteknik. anordnar en civilingenjörsutbildning i rymdteknik som är delvis förlagd till , en treårig utbildning till geografisk IT-ingenjör samt en forskarskola i rymdteknik. Inom miljöområdet ges fristående kurser i bl.a. fjällbotanik och turismgeografi. Målet 450 helårsstudenter beräknas vara uppnått först under /06, på grund av det allmänna rekryteringsläget till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. I propositionen bedömde regeringen att forskningen inom rymd- och miljöområdet i skulle förstärkas. Regeringen föreslår i enlighet med propositionens förslag att och skall erhålla medel till forskningsverksamheterna i . Utveckling av återrapporteringskrav för forskning Forskarna offentliggör sina resultat bl.a. genom böcker, konferensrapporter, patent, tidningsartiklar och tidskrifter. Som ett resultatmått på utförd forskning används ofta publicerings- och citeringsanalys. Metoden tillämpas företrädesvis inom medicin och naturvetenskap och ger ingen heltäckande bild, men den är internationellt använd och förhållandevis enkel. Regeringen har därför begärt återrapportering av lärosätenas publicering i internationellt erkända tidskriftserier (med s.k. peer-review) i årsredovisningen . Regeringen bedömer att en mer rättvisande och likformig utformning på rapporteringen behövs och har därför initierat ett utvecklingsarbete för att åstadkomma detta. 7.1.3Vissa insatser vid universitet och högskolor I det följande presenterar regeringen förslag till insatser inom olika områden vid universitet och högskolor. Medlen har beräknats under respektive anslag. Östersjöuniversitetet startades av 1991 och är ett nätverk där 175 universitet och andra institutioner för högre utbildning och forskning från 14 länder kring eller i närheten av deltar. Programmet samordnas genom ett sekretariat vid som verkar under en internationell styrelse. /01 deltog nära 7 000 studenter i olika utbildningar. Den ekonomiska omfattningen av programmet uppskattas till . Av detta belopp uppskattas kostnaderna för den utbildning som bedrivs vid de deltagande universiteten vara . Seminarie- och konferensverksamhet, utredningsuppdrag m.m. finansieras av Sida, , , , och kompetensutveckling samt vissa EU-program. Östersjöuniversitetet samverkar också i några fall med kommuner och industrin. Regeringen har beviljat kortfristiga stöd till sekretariatsfunktionen fördelade med 2001 och 2002. Regeringen gör bedömningen att den verksamhet som bedrivs inom ramen för Östersjöuniversitetet och som har sitt sekretariat vid har varit framgångsrik. och andra före detta Sovjetstater samt kandidatländerna vid utgör viktiga partners för svenska lärosäten, organisationer samt företagare. Regeringen föreslår att erhåller medel för sekretariatet för Östersjöuniversitetet. Finansiering sker genom överföring från anslaget 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. , övertagande av verksamhet som avser metallbiologisk forskning Regeringen föreslår att skall erhålla medel för övertagandet av verksamhet från som avser metallbiologisk forskning. Verksamheten har tidigare finansierats genom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. För ändamålet har medel från utgiftsområde 23 förts till anslaget 25:20 : Forskning och forskarutbildning. Resurscentrum i biologi och bioteknik föreslog i sitt betänkande Att spränga gränser (SOU 2000:103) att ett 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nationellt resurscentrum med ansvar för pedagogisk utveckling och kompetensutveckling av lärare inom bioteknik skulle inrättas. inrättade regeringen ett nationellt resurscentrum i biologi och bioteknik under . Verksamheten skall bedrivas i samarbete mellan och . Regeringen föreslår att skall erhålla medel för nationellt resurscentrum i biologi och bioteknik. Verksamheten har tidigare finansierats under anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg. För ändamålet har medel från anslaget 25:3 förts till anslaget 25:19 : Grundutbildning. , övertagande av verksamhet som avser klimatforskning Regeringen föreslår att skall erhålla medel för övertagandet av verksamhet som avser klimatforskning. Verksamheten har tidigare finansierats genom utgiftsområde 14 Arbetsliv. För ändamålet har resurser förts från utgiftsområde 14 till anslaget 25:22 : Forskning och forskarutbildning. Resurser för tre professorer har med anledning av propositionen Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet (prop. 1994/95:164, bet. 1994/95:UbU18, rskr 1994/95:405) beslutat att nya professurer skulle inrättas för att åstadkomma en jämnare könsfördelning. Medel för professurerna skulle anvisas fr.o.m. budgetåret efter det att placeringen var klar. För detta ändamål föreslår regeringen att skall erhålla resurser för en professor med inriktning mot tumörbiologi, skall erhålla resurser för en professor med inriktning mot hydrosfärteknik och skall erhålla resurser för en professor med inriktning mot tillämpad matematik. Finansiering sker genom överföring från anslaget 26:1 : Forskning och forskningsinformation samt från anslaget 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Professor i historia vid Med anledning av 750- årsjubileum föreslår regeringen att skall erhålla medel för att anställa en professor i historia. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 sker genom överföring från anslaget 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. , stöd till studenter med funktionshinder Universitet och högskolor skall beakta behovet av särskilt pedagogiskt stöd för studenter med funktionshinder. I första hand skall lärosätena göra en avsättning om av anslagen för grundläggande högskoleutbildning. Kostnader som överstiger detta belopp kan efter ansökan delvis täckas från de medel som disponerar för ändamålet. Medlen kan även användas för stöd till forskarstuderande och studerande hos enskilda utbildningsanordnare med tillstånd att utfärda examina. I budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) aviserade regeringen en höjning 2003 av de medel som disponeras av . Regeringen föreslår att ytterligare medel avsätts för stöd till studenter med funktionshinder. Finansiering sker genom överföring från anslaget 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Teknisk forskning i södra Tekniska högskolan (KTH) har verksamhet i och och ämnar nu i samverkan med och etablera sig även i . Fokus för samarbetet och verksamheten är medicinsk teknik som en kompetensinriktning för högskoleingenjörer men även kompletta program med medicinskteknisk inriktning. Genom detta initiativ förstärks utbildningsresurserna i södra regioner. Utbildningsnivån i regionen är låg i jämförelse med övriga delar av länet. Olika insatser som kan främja rekryteringen till högskoleutbildning är därför välbehövliga. Ambitionen är att lokalisera både forskning och forskarutbildning i medicinsk teknik till och etablera ett centrum för teknik i vården. Regeringen föreslår att KTH skall erhålla en förstärkning för utveckling av forskningsverksamheten vid KTH syd. Inledningsvis skall medlen användas till etablerandet av i vården. Finansiering sker genom överföring från anslaget 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Pedagogik för högpresterande elever har ställt sig bakom en rekommendation om utbildning för begåvade barn, Recommendation 1248 (1994) on education for gifted children. Frågan har fortsatt att uppmärksammas internationellt och bland pedagoger diskuteras utvecklandet av en pedagogik som stödjer de högpresterande eleverna att ta ansvar för den egna kunskapsutvecklingen. Frågan om pedagogik för högpresterande elever har även uppmärksammats vid några lärosäten med lärarutbildning i . Det är angeläget att utveckla lärarutbildningen så att lärarstudenterna ges möjlighet att ta del av ny forskning om högpresterande barns behov av pedagogiskt stöd. Regeringen föreslår att för i och ges i uppdrag att utveckla denna pedagogik. Uppdraget ges av . Regeringen föreslår att och engångsvis skall erhålla medel för uppdraget. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. , övertagande av verksamhet som avser ämnesområdet biovetenskap och har gemensamt hemställt att den forskning, forskarutbildning och grundutbildning i biologi och biokemi som bedrivs vid skall överföras till . Vikande studentunderlag vid leder till en alltför liten verksamhetsvolym inom ämnesområdet biovetenskap. En överföring av området biovetenskap till innebär att en samlad forsknings- och utbildningsmiljö med mycket hög utvecklingspotential skapas. Tillgängliga resurser inom regionen kan utnyttjas mer effektivt. Vidare skapas en tydligare regional arbetsfördelning och möjligheter för en tydligare framtida profilering för de båda lärosätena. Regeringen föreslår att medel skall föras från anslaget 25:40 : Forskning och forskarutbildning till anslaget 25:50 : Forskning och forskarutbildning. Regeringen föreslår vidare att medel skall föras från anslaget 25:39 : Grundutbildning till anslaget 25:49 : Grundutbildning. Medel till för kostnader av engångskaraktär (omställningskostnader) i samband med överföringen har beräknats under anslaget 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Medel för forskning vid Överföringen av ämnesområdet biovetenskap från till är ett led i profileringen av verksamheten vid de båda lärosätena. Parallellt med överföringen prioriterar en fortsatt utveckling av forskningsområdena kring bl.a. skog och trä, glasteknik, processteknik och informationslogistik. Regeringen föreslår att skall erhålla resurser för forskning med inriktning mot ovanstående profilområden. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. i , förstärkning för forskning Som enda fackhögskola med inriktning på idrott bör i möta kunskapsbehovet inom vissa tydligt idrottsrelaterade forskningsområden. måste också kunna skapa en tillräckligt stor bas för den ytterligare forskning som kan ske med andra forskningsmedel. Regeringen föreslår därför att , utöver fortsatt förstärkning för forskning i enlighet med propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3), skall erhålla ytterligare resurser. Finansiering sker genom överföring från anslaget 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. i , övertagande av verksamhet inom fysiologisk forskning och utbildning Vid finns två professorer anställda inom ämnesområdet fysiologi, för vilka de ursprungliga förutsättningarna är att en del av verksamheten skall ske vid i . Verksamheten i fysiologi, särskilt arbetsfysiologi har utvecklats mot att till stor del bedrivas vid , medan verksamheten i tillämpad fysiologi bedrivs vid i . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För att stärka de olika forskningsinriktningarna samt renodla sina organisationer och sina åtaganden har och i gemensamt föreslagit att medel för en anställning som professor i tillämpad fysiologi med tillhörande verksamhet skall överföras till i . Regeringen föreslår att medel för övertagandet av verksamhet inom fysiologisk forskning skall föras från anslaget 25:32 : Forskning och forskarutbildning till anslaget 25:73 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor m.m., anslagsposten i . Regeringen föreslår vidare att medel för viss undervisning inom området fysiologi skall föras från anslaget 25:31 : Grundutbildning till anslaget 25:63 i : Grundutbildning. , övertagande av verksamhet som avser forskning om belastningsskador Regeringen föreslår att skall erhålla medel för övertagande av verksamhet som avser forskning om belastningsskador. Verksamheten har tidigare finansierats genom utgiftsområde 14 Arbetsliv. För ändamålet har resurser förts från utgiftsområde 14 samt från anslaget 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. till anslaget 25:73 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor, anslagsposten . Huvuddelen av utbildningarna vid omfattas av bestämmelserna i förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar. För utbildningar med inriktning mot mode, reklam samt form erhåller huvudmannen statligt stöd för kompletterande utbildning genom anslaget 25:14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning. Utbildningarna är treåriga. ansökte bolaget om tillstånd, enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, att utfärda konstnärlig högskoleexamen i konst och design. har yttrat sig över ansökan och har föreslagit att får rätt att utfärda konstnärlig högskoleexamen i konst och 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen har för avsikt att fatta beslut i enlighet med yttrande under förutsättning att erhåller medel för utbildningen och att inga avgifter för utbildningen tas ut av studenterna. Regeringen föreslår att skall erhålla statsbidrag för högskoleutbildning. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget 25:71 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. anslagsposten 13. Se även anslag 25:14. Finansiering sker genom överföring från anslaget 25:14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning samt från anslaget 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. 7.2.1Resultat inom grundutbildning och forskarutbildning