prop · GQ03140 · 2003-06-11 00:00:00 — Andelen kvinnor som är med måste öka avsevärt i förhållande till dagens situation. Ett jämställt partnerskap främjar samhällets demokratiska utveckling. Det är av vikt att partnerskapen tar till vara olika aktörers kompetens och erfarenheter, t.ex. länsstyrelsernas jämställdhetsfunktion och lokala och regionala resurscentra för kvinnor. Med den nya politiken tar regeringen också initiativ till regionala tillväxtprogram. Dessa baseras på de regionala tillväxtavtalen och utgör grunden för det fortsatta arbetet inom politikområdet. för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2002/03:140 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118) förlängs tillväxtavtalen till och med 2003 och ersätts av regionala tillväxtprogram. Flera av de grundläggande principerna som gällde för tillväxtavtalen ligger fast även när det gäller tillväxtprogram. avses tillväxtprogram utarbetas i regionala partnerskap. Partnerskapens sammansättning skall inför detta breddas bl.a. avseende jämställdhet, mångfald och småföretagens medverkan. Arbetssättet ger bl.a. parter möjligheter att få en allt mer samstämmig verklighetsbild, att samverka kring en gemensam långsiktig utvecklingsstrategi, att göra mer kvalificerade analyser, att arbeta mot gemensamma mål och att göra tydligare prioriteringar av sina resurser. Erfarenheter från tidigare arbete i tillväxtavtalen ligger till grund för ett fortsatt jämställdhetsarbete inom tillväxtprogrammen. Enligt regeringsbeslut om riktlinjer för arbetet med regionala tillväxtprogram ges ytterligare fokus på jämställdhets- aspekten. I riktlinjerna framgår vikten av att öka andelen kvinnor i partnerskapen och inom de olika kompetensområdena för att nå en jämn fördelning mellan könen. ITPS skall enligt riktlinjerna granska utkasten till de regionala tillväxtprogrammen. De skall bl.a. granska partnerskapens sammansättning avseende könsfördelning. Hållbarhetsperspektivet skall beaktas under hela programarbetet, dvs. i analyser, genomförande och uppföljning och utvärderingsinsatser. Jäm- ställdhetsperspektivet blir centralt då tillväxtprogrammen skall bygga på analys, mål och regionala prioriteringar vilka i sin tur skall innefatta ett hållbart utvecklingsperspektiv och ett jämställdhetsperspektiv. Det inne- bär att analyser skall spegla ekonomiska, sociala och miljömässiga förut- sättningar som drivkrafter för en hållbar tillväxt. All individbaserad statistik skall vara könsuppdelad för att synliggöra och möjliggöra en diskussion om förhållanden och villkor för män och kvinnor i respektive region. får totalt , motsvarande ca , från under nuvarande programperiod (2000-2006). Medlen fördelas genom ett antal program som finansieras via fyra fonder: regionalfonden, socialfonden, jordbruksfonden och fiskefonden. Lika möjligheter för kvinnor och män är ett s.k. horisontellt tema inom samtliga strukturfonder och skall löpa som en röd tråd från program- planering via genomförande till uppföljning och utvärdering. Samtliga insatsområden i strukturfondsprogrammen skall verka för en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Jämställdhetsdimensionen är ännu tydligare i jämfört med den förra. Därutöver finns särskilda åtgärder med jämställdhetsinsatser i fokus. Syftet med insatserna är dels att genom utbildnings- och informations- insatser i alla led öka medvetenheten om att jämställdhet mellan kvinnor och män är en resurs som ger en hållbar tillväxt, dels att genomföra konkreta insatser som leder till att kvinnor befordras, förbättra förut- sättningar för kvinnliga företagare och att bryta könsbarriärer på arbets- Skr. 2002/03:140 marknaden för både kvinnor och män. Flera indikatorer följs upp i programgenomförandet med avseende på kvinnor och män t.ex. nya arbetstillfällen, ägandet i nya företag och ägande i företag som fått stöd. I flera program kommer utvärderarna att ha tillgång till projektdata rörande nya arbetstillfällen, ägande i nya företag och företag som fått stöd, nätverk, deltagande individer i kompetensutveckling, uppdelat på kön. Dessutom, i vissa program anges i beslutet om projektet som fått stöd är positivt, neutralt eller riskerar att försämra jämställdheten mellan män och kvinnor. Ett fjärde alternativ som kan anges är om projektet huvudsakligen syftar till att öka jämställd- heten mellan män och kvinnor. Genom att detta anges är tanken att framtida utvärderare på ett enklare sätt skall kunna välja ut de projekt som direkt syftar till att förbättra jämställdheten och särskilt utvärdera dessa. Resultatet av strukturfondsprogrammen målen 2, 5b och 6 (och i dessa program projekt inom regionalfonden och jordbruksfonden förutom projekt) för programperioden 19951999 är, enligt registreringar i projekthanteringssystem STINS, cirka 65 000 nya eller bevarade arbetstillfällen och ca 12 000 nya företag. Målsättningen i programdokumenten var 45 000 nya eller bevarade arbetstillfällen och 3 500 nya företag. Flera utvärderingar visar dock att antalet arbetstillfällen är en överskattning. Även de selektiva företags- stöden medfinansierar strukturfondsprogrammen. Antalet arbetstillfällen inom ramen för strukturfondsperioden 199599 är därför till vissa delar även ett resultat av de selektiva företagsstöden. En samlad redovisning av antal arbetstillfällen är därför inte möjlig. För nuvarande programperiod är målsättningen för mål 1 (regional- fonden, jordbruksfonden, och socialfonden förutom åtgärderna 2.1 i Mål 1 och åtgärd 3.1 i Mål 1 ) samt mål 2-programmen 30 000 nya eller bevarade arbetstillfällen och 8 000 nya företag. För de två mål 1 programmen, som utgör två av de tre största strukturfondsprogrammen i , förväntas ca 7 300 av 16 000 nya arbetstillfällen tillfalla kvinnor. Av antalet nya företag skall minst ca 1 500 av 3 500 ha enbart kvinnor som ägare. Resterande förväntas ha enbart män eller både kvinnor och män som gemensamma ägare. Av de som deltar i utbildningsinsatser skall minst 19 950 av 40 000 vara kvinnor. , enligt registreringar i projekthanteringssystem STINS, har programmen bidragit till att skapa ca 2 000 nya eller bevarade arbetstillfällen och ca 500 nya företag. Resultatet går inte att redovisa uppdelat på olika år. I halvtidsutvärderingarna som färdigställs kommer de resultat avseende programmens målsättningar som uppnåtts att utvärderas vilket ger regeringen en initial bild av hur programmen bidragit till att öka jämställdheten mellan kvinnor och män. Miljöpolitik (PO 34) Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Miljöpolitiken är av generell vikt för människor. På en del områden har miljöpolitiken dock könsmässigt skilda betydelser och effekter. Ett exempel är insatser mot miljögifter i vår omgivning, bl.a. i fisk, där gravida och ammande kvinnor är speciellt utsatta. Ett annat exempel är ansträngningar att minska utsläppen från transporter, där män allmänt sett i högre grad kör personbil och kvinnor över lag oftare använder kollektivtrafik. Det är viktigt att uppmärksamma sådana skillnader och anpassa miljöpolitiken så att den blir rättvis för båda könen och så långt möjligt ger önskad effekt. I är behovet av att utforma miljöarbete utifrån både kvinnor och mäns förutsättningar särskilt tydliga. Naturresurser är den direkta basen för försörjning och överlevnad för majoriteten av landsbygds- befolkningen i fattiga länder. Kvinnor i har i allmänhet färre alternativ i kampen mot fattigdomen och sitter ofta djupare fast i fattig- domsfällan. Ofta har kvinnor det främsta ansvaret för livsuppehållande och vårdande uppgifter såsom odling och hushållsarbete. Som förvaltare av naturresurserna för ekonomisk och social utveckling måste kvinnor ges tydligare rättigheter och ökat inflytande. I den internationella miljö- politiken och arbetet för hållbar utveckling ingår därför att verka för kvinnors rätt att ärva och äga mark, att delta fullt ut i beslutsfattande och att erhålla miljörelaterade samhällstjänster anpassade lika mycket till sina behov som till männens. Det är nödvändigt att regleringar, styrmedel och utvärderings- instrument i miljöpolitiken tillämpas med hänsyn till båda könens skilda förutsättningar, motiv och beteenden. Inom miljöarbetet är kvinnor ofta överrepresenterade, såväl professionellt som ideellt. Det är bra om fler män kan engageras i miljöarbetet för att få en jämnare könsbalans. Nationella hållbarhetsstrategin jämställdhetsaspekter och verktyg En Nationell strategi för hållbar utveckling (skr. 2001/02:172) presenterades 2002. De ekonomiska, sociala och ekologiska dimensionerna av hållbar utveckling behandlas här. Kärnområden, mål, åtgärder och prioriterade verktyg har identifierats. Jämställdhet är en av de prioriterade frågorna inom den sociala dimensionen. Genomförandet av strategin är en långsiktig process som kontinuerligt skall följas upp och strategin skall vid behov revideras. Inför Europeiska rådets möte i tog fram en första uppsättning indikatorer för hållbar utveckling med avsikt att visa omställning mot hållbar utveckling. Rapporten for a first set 2001 togs fram av SCB i samarbete med . Indikatorerna visar den sociala, ekonomiska och miljömässiga utvecklingen i . Totalt finns 30 Skr. 2002/03:140 indikatorer som täcker in bl.a. jämställdhet tagits fram. för och Habitat (M 2000:02) har berört jämställdhetsfrågor i olika avseenden. I sin nationalrapport till fem- årsuppföljningen av , + 5, behandlade kommittén bl.a. trygghetsfrågor i planeringen av de lokala bostads- områdena. I det svenska Agenda 21-arbetet finns exempel, från bl.a. och , på hur man medvetet har bjudit in kvinnor tidigt i planeringsprocessen för att påverka utformningen av blivande bostadsområden i syfte att ta till vara både kvinnors och mäns erfarenheter, vad gäller t.ex. säkerhetsfrågor. Det finns vidare exempel på hur man kan underlätta för invandrar- kvinnor till ett aktivt liv utanför hemmet genom att erbjuda samlings- platser för diskussion, erfarenhetsutbyte etc. I har t.ex. bildats kvinnoföreningen som bl.a. har verkat för att skapa arbets- tillfällen för invandrarkvinnor liksom kontakt mellan svenska kvinnor och kvinnor av andra nationaliteter. I skrivelsen En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173), som presenterades för , formulerade regeringen en samlad och delvis förnyad naturvårdspolitik. Som en av utgångs- punkterna för arbetet med skrivelsen angavs att det är viktigt att även ta upp integrations- och jämställdhetsfrågorna i naturvården. Som exempel nämndes att har vistelse i naturen genom framför allt jakt och fiske i huvudsak varit en sysselsättning för män. Hur ser kvinnors preferenser ut när det gäller natur och vistelse i denna? Jämställdhetsfrågan tas upp i några av de tematiska kapitlen i skrivelsen. Ett kapitel handlar om lokal dialog och deltagande natur- vården närmare medborgarna och att sådana processer bör stärkas i syfte att uppnå god delaktighet, förankring och engagemang i planerade natur- vårdsåtgärder. I skrivelsen konstateras att dessa processer även har bäring på jämställdhets- och integrationsfrågorna. Kvinnor och män bör ges möjlighet att delta på lika villkor i dessa dialoger; kunskap, erfarenheter och synsätt hos både kvinnor och män bör tas till vara. Ett annat tematiskt kapitel behandlar naturvård och tätorts- nära natur. Där aviserar regeringen en satsning på ett program för kommunala och lokala naturvårdsåtgärder. Skrivelsen nämner att även jämställdhetsaspekter och projekt som har ambitioner att förbättra möjligheter för funktionshindrade att uppleva och få kunskap om naturen bör kunna övervägas inom ramen för denna satsning. Miljö och hälsa Skr. Enligt den av fastställda propositionen Kemikaliestrategi för Giftfri miljö (prop. 2000/01:65) och skall ämnen som ger anledning till särskild oro vad gäller miljö och hälsa t.ex. ämnen som är cancerframkallande, mutagena och reproduktionstoxiska och/eller inte bryts ner i naturen begränsas. När ämnen i denna grupp skall fasas ut och förbjudas är det speciellt viktigt att bedömningen inkluderar människor med större känslighet, t.ex. kvinnor och deras . En riskhanteringsstrategi för män är i detta fall inte överförbar på kvinnor. Ett av problemen är att det saknas tillräcklig kunskap om vilken effekt många av dessa ämnen kan komma att ha . Det är angeläget att forskning intensifieras rörande den effekt dessa typer av ämnen kan ha på individen och att dessa ämnen och substanser i möjligaste mån ersätts av alternativ som inte skadar miljö och hälsa. Här krävs även särskilda insatser från tillverkare av olika produkter att överväga vilken miljöpåverkan och i förlängningen påverkan på individer deras produkter kommer att ha under dess livscykel. Regeringen har genom sitt arbete med en Miljöorienterad Produktpolitik pekat på dessa effekter och fortsätter i samråd med olika intressenter, såväl nationellt som inom EU att utveckla olika instrument som kan vara behjälpliga i detta sammanhang. Insatserna inom forskning och utveckling av renare teknik samt främjande av befintlig teknik bör öka. Det är också något som det av regeringen aviserade miljöteknikcentret bör beakta. om hållbar utveckling i Inför om hållbar utveckling i diskuterades jämställdhetsfrågan i relation till samhällsutvecklingen i stort. Förberedelseprocessen innebar för del arbete på bred front när det gällde jämställdhetsfrågorna. Det arbetet följdes och diskuterades bl.a. med en referens- och dialoggrupp bestående av forskare och kvinno- organisationer. I de avsnitt av genomförandeplanen från som mest explicit handlar om miljö saknas ett tydligt kvinno- och jämställdhets- perspektiv. Målsättningarna att halvera andelen människor i världen som saknar rent dricksvatten och grundläggande sanitet, att avsevärt minska förlusten av biologisk mångfald och att kraftigt öka andelen förnybar energi är emellertid exempel på överenskommelser som har särskilt stor betydelse för kvinnors hälsa och livsvillkor. I den politiska deklarationen från sägs i paragraf 20: Vi förbinder oss att säkerställa att kvinnors frigörelse och möjligheter att få makt och inflytande över sina liv samt jämställdhet mellan könen integreras i all verksamhet inom ramen för , millennieutvecklingsmålen och Johannesburgtoppmötets genomför- andeplan. Toppmötet avslutades med en intensiv strid kring kvinnors reproduktiva Skr. 2002/03:140 rättigheter. På det sättet kom kvinnofrågorna och deras sprängkraft i gjorde en avgörande insats för att lösa ut frågan på ett tillfredsställande sätt. Indikatorer för jämställdhet efter Internationellt finns flera uppsättningar indikatorer för hållbar utveckling. Av störst betydelse är de som tagits fram av FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) och av . Dessa behöver utvecklas för att bättre återspegla ett jämställdhetsperspektiv. Genomförandeplanen från världstoppmötet i kommer att följas upp internationellt, främst i CSD. Tioårigt ramverk av program för hållbar konsumtion och produktion Vid Johannesburgtoppmötet beslutades att FN skall utarbeta ett tioårigt ramverk av program för hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Mycket talar för att dessa mönster ser olika ut för kvinnor och män, vilket kan ha att göra med skilda förutsättningar och prioriteringar. Det är därför viktigt att utforma program, inklusive kunskapsuppbyggnad, informationsspridning och styrmedel, på ett könsmässigt balanserat sätt så att så stor miljöfrämjande effekt som möjligt erhålls. Kvinnors möjligheter att äga och delta i beslutsfattande Av strategisk betydelse för jämställdhet, liksom för hållbar utveckling, är kvinnors och mäns lika delaktighet i beslutsfattande och båda könens rätt att äga och bruka mark. I paragraf 7, punkten d, av genomförandeplanen från Johannesburgtoppmötet åtar sig länderna att, i syfte att utrota fattigdomen, göra insatser för att: med jämställdhet som utgångspunkt främja kvinnors lika tillträde till och fullständiga deltagande i beslutsfattandet på alla nivåer, integrera ett jämställdhetsperspektiv i alla politikområden och strategier, undan- röja alla former av våld mot och diskriminering av kvinnor samt förbättra kvinnors och flickors ställning, hälsa och ekonomiska välfärd genom att skapa lika och fullständiga förutsättningar för dem i fråga om ekonomiska möjligheter, markägande, låne- och utbildnings- möjligheter samt hälso- och sjukvård. medverkan i FN:s milöprogram, fattade styrelsen för FN:s miljö- program, , på svenskt initiativ en serie beslut som syftade till att främja jämställdhet i det nationella miljöarbetet och att tydliggöra köns- skillnader i det internationella miljösamarbetet. Genom stöd till pilotverksamhet inom har bidragit med Skr. 2002/03:140 till metodutveckling bland kvinnor i för att öka tillgången till rent sötvatten på ekologiskt sunda villkor. Vid lyfte återigen frågan om jämställdhet. Miljöministern pekade på att kvinnors fullvärdiga deltagande i beslutsfattande, på samma villkor som män, kan skapa en dynamisk och positiv spiral av förändring till förmån för hållbara försörjningsmetoder. Strategi för hållbar utveckling inom Inom ramen för har utarbetats en strategi för hållbar utveckling för perioden 20012004. Ett arbete har påbörjats för att se över den nordiska strategin för hållbar utveckling. I arbetsgruppens mandat sägs att strategin fortsatt skall fokusera på områden, där har gemensamma intressen, där man har särskilt goda förutsättningar att bidra till en hållbar utveckling och där det nordiska samarbetet skapar ett särskilt mervärde. Det sägs också att strategin skall bidra till att stärka och påverka de relevanta internationella processerna, bland dessa inom EU och FN. En viktig del i mandatet är att det framhålls att jämställdhet nu skall beaktas i arbetet. I samband med översynen av för hållbar utveckling vid vårtoppmötet välkomnade EU:s stats- och regeringschefer i samband med sysselsättningsfrågorna en förstärkning av genomförandet, koordineringen och uppföljning av åtgärder för att främja jämställdhet. Det lades också fast att en årlig rapport skall tas fram av Europeiska Kommissionen om framsteg mot jämställdhet och riktlinjer för integreringen av jämställdhetsaspekter inom olika politikområden. Den internationella konventionen om långlivade organiska föroreningar, s.k. POPs, förbjuder tillverkning och användning av de tolv farligaste kemikalierna. Regeringen var en av initiativtagarna till konventions- förhandlingarna och stod värd för den avslutande konferensen då konventionen öppnades för undertecknande. Ett av skälen till initiativet var upptäckten av POPs i bröstmjölken hos inuiter i polarområden, vilket påvisade att kemikalierna sprider sig över jorden och ackumuleras i kroppen. Dessa gifter har mycket allvarliga effekter på såväl ekosystem som människors hälsa. Särskilt sårbara är gravida och ammande kvinnor samt deras barn. arbete med kemikalier Skr. Även inom pågår arbete inom kemikalieområdet. Dels utvecklas nya metoder för att spåra effekter av hormonstörande ämnen hos kvinnor, dels pågår arbete inom ramen för klassificeringssystem för kemikalier som syftar till att främja märkning av ämnen och produkter som kan vara skadliga under graviditet och amning. Miljöministern är ordförande i ett nätverk av kvinnor som är miljöministrar från ett 20-tal länder i alla världsdelar. Nätverket driver gemensamt miljörelaterade jämställdhetsfrågor i internationella fora. Det första mötet under den svenska miljöministerns ledning kommer att hållas i , , . 35 Energipolitik (PO 35) Politikområdet Energipolitik omfattar verksamhetsområdena elmarknadspolitik, övrig energimarknadspolitik och politik för ett uthålligt energisystem. Målet för energipolitiken är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . I regeringens energipolitiska proposition Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143) anges att det vid utformningen av åtgärder för en effektivare energianvändning är viktigt att ha ett genusperspektiv för att tillgodose såväl mäns som kvinnors behov. Energi konsumeras av såväl kvinnor som män varför ökad kunskap behövs om kvinnors respektive mäns konsumtionsmönster och preferenser. Som ett led i detta arbete har regeringen givit i uppdrag att genomföra en studie avseende kvinnors respektive mäns konsumtionsmönster och preferenser och hur detta påverkar energi- användningen. Studien bör ta sin utgångspunkt i hur en sådan ökad kunskap kan bidra till arbetet för en effektivare energianvändning. I uppdraget ingår även att göra en internationell kartläggning av sådant arbete. Uppdraget skall redovisas . Transportpolitik (PO 36) Politikområde Transportpolitik omfattar väg- och banhållning, vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart, och luftfart. I politikområdet ingår också viss sektorsforskning och upphandling av kollektivtrafik. Målet för transportpolitiken skall vara att säkerställa en samhälls- ekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för med- borgarna och näringslivet i hela landet. Ett av fastställt delmål är ett jämställt transportsystem, där transportsystemet är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt. Mål för jämställdhet inom politikområdet transportpolitiska beslut slår fast att transport- politiken i hög grad handlar om fördelningspolitik. I propositionen talas det om att synliggöra skillnader mellan kvinnors respektive mäns värderingar och att genusperspektivet bör genomsyra hela transport- politiken. Utifrån detta beslutade regeringen att inrätta ett särskilt råd för jämställdhetsfrågor som rör transport- och IT-tjänster (dir. 1999:83). Rådet () överlämnade sitt slutbetänkande Jämställdhet transporter och IT (SOU 2001:44). föreslog bland annat ett nytt transportpolitiskt delmål för ett jämställt transportsystem. Jämställdhetsmålet fördes in i infrastruktur- propositionen som beslutades av . Målet är ett jämställt transportsystem, som är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ha samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning, och deras värderingar skall tillmätas samma vikt. () fick genom reglerings- brevet regeringens uppdrag att utarbeta och lämna förslag till etappmål inom det transportpolitiska delmålet om ett jämställt transport- system. Den, enligt , begränsade utredningstiden gjorde att det inte uppfattades som möjligt att föreslå några väl avvägda tidsatta etappmål. De förslag som lämnades har främst karaktären av processmål, men de lämnade också förslag till hur ett fortsatt arbete för att komma fram till mer precisa etappmål skulle kunna utformas. I regleringsbrev har samtliga trafikverk samt Rikstrafiken haft i uppdrag att redovisa och analysera eventuella skillnader mellan kvinnors och mäns möjligheter att utnyttja respektive transportsystem och kollektivtrafiken. Åter- rapporteringen skall ske på ett liknande sätt enligt regleringsbrev . Trafikverken har också i regleringsbreven fått i uppdrag att utveckla mått och indikatorer för bl.a. delmålet jämställdhet. Av regleringsbreven till trafikverken framgår också att målet Skr. 2002/03:140 är en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män