prop · GQ03126 · 2003-05-28 00:00:00 — När arbetet med reformeringen av domstolsväsendet inleddes hade tingsrättsorganisationen haft i huvudsak samma utformning sedan 1971 års domstolsreform. har frågan om domstolarnas organisation varit föremål för utredningar. Den senaste utredningen på området fick i uppdrag att göra en översyn av den organisatoriska strukturen inom domstols- väsendet (dir. 1995:102). Uppdraget som avsåg domstols- väsendets yttre organisation återkallades sedan det konstaterats att det inte gick att få stöd av ledamöterna i kommittén för en så långtgående reform av tingsrättsorganisationen som kommittédirektiven angav (dir. 1998:22). Kommittén har redovisat sitt grundmaterial om domstolsorganisationen i ett betänkande, Domstols- organisationen en sammanställning av grundmaterial års (SOU 1998:135). Sedan uppdraget till återkallats inledde regeringen det arbete som pågår för att reformera domstolsväsendet. Regeringen har valt att även i de delar som regeringen har befogenheter att besluta om hålla väl informerad om och sökt parlamentarisk majoritet för planerade reformer. För att ge en helhetsbild av pågående och planerade reformer överlämnade regeringen en skrivelse till , Reformeringen av domstolsväsendet en handlingsplan (skr. 1999/2000:106). Vid behandlingen av skrivelsen ställde sig bakom de allmänna principerna för reformarbetet som lagts fast av regeringen (bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255). Reformarbetet har bedrivits i enlighet med de fastlagda principerna, vilket bl.a. redovisades i en skrivelse som överlämnades till , Reformeringen av domstolsväsendet information och uppföljning av handlingsplanen (skr. 2000/01:112). I uppföljningen anförde regeringen att det finns behov av att utvärdera de förändringar av tingsrättsorganisationen som har genomförts. Vidutskottsbehandlingen av uppföljningen framhölls vikten av att organisationsförändringar som genomförs följs upp och utvärderas. Utskottet ansåg dock inte att det fanns anledning att avvakta med att genomföra planerade förändringar. Vad gällde övriga initierade projekt och utredningar gjorde utskottet bedömningen att resultatet av utvärderingen borde avvaktas innan organisationsförändringar genomfördes såvida det inte var oundgängligen nödvändigt för verksamhetens fullgörande (bet. 2000/01:JuU29, rskr. 2000/01:283). Regeringen har ställt upp ett antal principer som är vägledande för arbetet med att reformera domstolsväsendet. Reformarbetet skall bedrivas med utgångspunkt från de krav som medborgarna har rätt att ställa på snabbhet, kvalitet och service och med beaktande av domstolarnas särskilda roll. Renodlingen av domstolarna och av domarnas arbete till dömande verksamhet skall fortsätta. Tyngdpunkten i den dömande verksamheten skall ligga i första instans. Kvaliteten i den dömande verksamheten skall säkerställas. Domstolarna skall vara moderna och attraktiva arbetsplatser. skall utformas för att garantera hög kompetens i allt dömande. Dömande verksamhet skall finnas nära medborgarna och bedrivas i alla delar av landet. Regeringen har gjort bedömningen att reformeringen av domstolsväsendet kräver förändringar av den yttre tingsrättsorganisationen. Målsättningen för arbetet med att reformera den yttre tingsrättsorganisationen är att bibehålla tillgängligheten, skapa möjligheter för en stärkt beredningsorganisation, säkerställa möjligheterna att rekrytera personal, skapa förutsättningar för återkommande kompetensutveckling, öka möjligheterna att specialisera verksamheten samt att förbättra den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. har, som tidigare nämnts, ställt sig bakom dessa principer för arbetet med att reformera domstolsväsendet 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255). Arbetet med att utreda förändringar av tingsrättsorganisationen har bedrivits av i nära samverkan med berörda domstolar. Reformeringen har skett stegvis och med hänsyn till varje regions särskilda förutsättningar. Genomförda utredningar har, sedan inhämtat remissynpunkter från berörda kommuner, domstolar, m.fl., lämnats in till regeringen tillsammans med förslag till förändring av organisationen. har regelmässigt informerats när regeringen tagit ställning till förslag. Information om planerade förändringar av tingsrättsorganisationen har lämnats till dels i budgetpropositionerna , 2000 och 2001, dels i handlingsplanen och uppföljningen till handlingsplanen (skr. 1999/2000:106 och skr. 2000/01:112). Efter godkännande har regeringen gett i uppdrag att genomföra förändringarna. Den organisatoriska lösning som har valts i arbetet med att förändra tingsrättsorganisationen har varit att skapa större domkretsar. I några fall har två eller flera tingsrätter lagts samman till en större enhet och i andra fall bedrivs verksamheten i den nya större domkretsen även fortsättningsvis på mer än en kansliort. I några fall tillgodoses tillgängligheten och den lokala förankringen genom att domstolen har tingsställe på en eller flera orter. Genomförda förändringar av tingsrättsorganisationen Arbetet med att förändra den yttre tingsrättsorganisationen inleddes genom sammanläggningen av och Åmåls tingsrätter. Vid utgången av hade sammanlagt 30 tingsrätter berörts av organisationsförändringar. Följande organisationsförändringar har genomförts . och Åmåls tingsrätter bildade med kansliort i . och tingsrätter bildade med kansliort i . och tingsrätter bildade med kansliort i . , och tingsrätter bildade Väst- manlands tingsrätt med kansliorter i , och . , och tingsrätter bildade med kansliorter i och . och tingsrätter bildade med kansliort i . , , och tingsrätter bildade med kansliorter i och . Falu, och tingsrätter bildade med kansliort i . och tingsrätter bildade med kansliort i . och tingsrätter bildade med kansliort i . , och tingsrätter bildade med kansliorter i och . och Ystads tingsrätter bildade med kansliort i . har efter genomförda sammanläggningar lämnat in rapporter till regeringen med redovisning av uppdragen. har även beslutade förändringar av tingsrättsorganisationen i , och har därutöver genomfört ytterligare ett antal utredningar och utarbetat förslag till organisations- förändringar som regeringen ännu inte har tagit ställning till. Regeringen har gjort bedömningen att det nu finns anledning att utvärdera de förändringar av tingsrättsorganisationen som har genomförts . En särskild utredare ges i uppdrag att genomföra utvärderingen. Utredaren skall bedöma hur de genomförda förändringarna förhåller sig till de mål som regeringen har ställt upp för arbetet med att reformera tingsrättsorganisationen. För att ge utredaren ett underlag för att bedöma effekterna av reformeringsarbetet har regeringen gett i uppdrag att bl.a. granska om förändringarna av tingsrättsorganisationen har skapat större förutsättningar för att uppnå regeringens mål för reformeringen av tingsrättsorganisationen (dnr Ju2001/8588). Riksrevisions- verket skall redovisa sitt uppdrag till såväl regeringen som den särskilde utredare som får regeringens uppdrag att genomföra utvärderingen. Utredarens uppdrag innefattar vidare att granska genomförandet av förändringarna av tingsrättsorganisationen och att i samband därmed särskilt belysa följande: och tingsrätternas arbete med planeringen inför organisationsförändringarna. I det sammanhanget bör uppmärksammas vilken information som lämnats till personalen och andra berörda och i vilken utsträckning personalen involverats i planeringen. och tingsrätternas arbete med att genomföra organisationsförändringarna. Eventuella skillnader vid planeringen och genom- förandet av organisationsförändringarna mot bakgrund av hur tingsrätten har organiserat sin administrativa .Betydelsen av att det i samband med organisations- förändringarna har bedrivits projekt för att utveckla verksamheten i tingsrätten. Om organisationsförändringarna har inneburit ett ökat användande av tingsställen för de berörda tingsrätterna. Vilka konsekvenser de genomförda förändringarna har haft för övriga myndigheter inom rättsväsendet och för andra samhällssektorer som berörs av tingsrätternas verksamhet. Utredaren skall också bedöma lämpligheten av att genomföra förändringarna av tingsrättsorganisationen stegvis region för region. Vid genomförandet av uppdraget skall eventuella skillnader mellan de tingsrätter som har en respektive två eller flera kansliorter uppmärksammas. Utredaren skall ha tillgång till en referensgrupp bestående av representanter för riksdagspartierna. Uppdraget skall redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om utvärdering av vissa förändringar i tingsrättsorganisationen (Ju2002:11) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefen för en särskild utredare med uppdrag att göra en utvärdering av de förändringar av tingsrättsorganisa- tionen som har genomförts . Utredningen skall lenligt direktiven redovisa sitt uppdrag . Utredningstiden förlängs, vilket innebär att utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Uppdrag att utreda tingsrätts organisation m.m. Regeringen ger generaldirektören i i uppdrag att göra en översyn av ledningsfunktioner, organisation och arbetsformer samt att lämna de förslag som översynen föranleder. Om det framstår som lämpligt får utredaren också lämna förslag på förändringar av tingsrättsorganisationen i såväl när det gäller tingsrätternas antal och placering som fördelningen av arbetsuppgifter mellan tingsrätterna. Utredaren skall redovisa de ekonomiska konsekvenserna av de förslag som lämnas. Utredaren skall beakta den fortsatta beredningen av betänkandena Domarutnämningar och domstolsledning (SOU 2000:99) och Patentprocessen m.m. (2001:33). Utredaren får för utförande av uppdraget förfoga över personal i . Kostnaden för uppdragets utförande skall belasta anslaget Domstolsväsendet m.m., anslagsposten . Uppdraget skall redovisas . Skälen för regeringens beslut I arbetet med att reformera domstolsväsendet har de organisationsförändringar som har genomförts i första hand rört de mindre tingsrätterna. I en skrivelse till Reformeringen av domstolsväsendet information och uppföljning av handlingsplanen (skr. 2000/01:112) anförde regeringen att det finns skäl att över- väga om den nuvarande organisationen i storstäderna är ändamålsenlig. Enligt skrivelsen finns det anledning att se över organisation, arbetsformer och ledningsfunktioner i . Vid behandlingen av skrivelsen ut- talade tillfredsställelse över att organisationen i storstäderna nu kommer att övervägas (bet. 2000/01:JuU29 s. 9). I finns nio tingsrätter: , , , , , , , och Södra Roslags tingsrätt. omfattar tingsrätts domsaga även de kommuner som tidigare ingick i tingsrätts domsaga. är med sina ca 450 anställda landets i särklass största domstol. I övriga domstolar i länet finns sammanlagt ca 350 anställda. I handläggs av landets brottmål och tvistemål. Målvolymen vid de övriga tingsrätterna i motsvarar sammanlagt av det totala antalet brottmål och tvistemål i landet. I handläggs en stor mängd mål för hela länet (bl.a. fastighetsmål och utsökningsmål) och även mål för hela riket (t.ex. patentmål). Den senaste större förändringen av tingsrättsorganisationen i ägde rum . Lagmannen är administrativ chef för . Den administrativa enheten leds av en kanslichef. Tingsrätten är indelad i samordningsområden. samordningsområde leds av en chefsrådman. I stället för plenum och kollegium finns en rådgivande ledningsgrupp som beredningsorgan för lagmannen. Ledningsgruppen består av cheferna för samordnings- områdena samt cheferna för administrativa enheten samt personal- och ekonomienheten. består av elva dömande avdelningar fördelade på två samordningsområden, ett för tvistemål och ett för brottmål. Tingsrätten har också en ärendeavdelning och en administrativ enhet. De dömande avdelningarna är indelade i rotlar. Varje avdelning förestås av en chefsrådman som innehar en av avdelningens rotlar. En kansliföreståndare är chef för den administrativa personalen på avdelningen. Det framhålls ofta att målen i är större och svårare än i övriga tingsrätter och att det ställer särskilda krav på tingsrättens organisation. Tingsrätten har bl.a. av det skälet varit föremål för externa organisationsöversyner. Tingsrättens ledning har också med jämna mellanrum sett över organisationen. Efter dessa översyner har vissa justeringar av avdelningar och ledningsfunktioner skett. De nuvarande ledningsformerna och den inre organisationen i tingsrätten har, med mindre justeringar, varit i bruk . Även om arbetet på fungerar till- fredsställande har tingsrätten längre handläggningstider än övriga tingsrätter. Detta gäller både brottmål och tvistemål. I tingsrätten handläggs dock relativt sett fler komplicerade och tidskrävande mål än i övriga tingsrätter. borde den stora volymen mål medföra ökad effektivitet genom specialisering och i viss utsträckning också stordriftsfördelar. Av tingsrätts ca 450 anställda är omkring 200 jurister, varav ca 110 domare och 73 notarier. Övriga anställda består av rotelsekreterare och administrativ personal. måste i likhet med övriga domstolar även i fortsättningen kunna rekrytera och behålla personal som tillhör de allra skickligaste och mest lämpade. För att detta skall vara möjligt krävs att alla anställda, jurister och andra, kan erbjudas intressanta arbetsuppgifter och moderna arbetsformer. Utredaren skall göra en översyn av ledningsfunktioner, organisation och arbetsformer. Utredaren bör närmare överväga hur den administrativa ledningen och styrningen av bör vara utformad för framtiden. Vidare bör övervägas om indel- ningen i avdelningar och systemet med samordnings- områden bör förändras. I uppdraget ingår också att överväga om det skulle vara ändamålsenligt att ändra arbetsformerna i . I uppdraget ingår dessutom att överväga om befintliga personalresurser i kan tas tillvara på ett bättre sätt . Utgångspunkten bör vara att arbets- uppgifter som inte kräver domares medverkan kan delegeras i syfte att renodla domarrollen, som övriga personalkategoriers kompetens tas tillvara. Vidare bör övervägas om det finns anledning att förändra personal- sammansättningen i tingsrätten. I det sammanhanget bör bl.a. den ökande graden av delegering och den speciella målstrukturen i tingsrätten beaktas. Utredaren skall lämna de förslag som översynen föranleder. Vidare kan det finnas anledning att överväga om den geo- grafiska fördelningen av mål mellan tingsrätterna i bör förändras. En möjlighet skulle t.ex. kunna vara att inte längre låta kommunindelningen vara styrande vid indelningen i domsagor. Vidare kan övervägas om mål av specialkaraktär bör fördelas om från till någon eller några andra tingsrätter i länet. Utredaren är oförhindrad att lämna förslag som avser antalet tingsrätter och deras placering i länet, liksom dispositionen av personalresurserna mellan länets tingsrätter. Utredaren skall följa det arbete som bedrivs inom Bered- ningen för rättsväsendet utveckling (dir. 2000:90) och rättegångsutredning (dir. 1999:62). Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , . O., ., , , Nuder, , Regeringen beslutar skrivelse 2002/03:126 Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen.