prop · GQ031d27 · 2003-01-01 00:00:00 — Allmänna bidrag till 25 kommuner 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Allmänna bidrag till kommuner Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Allmänna bidrag till kommuner............................................................................. Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet ........................................................... 2.7Det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting..................... 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting .... 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting ............. 48:4 Bidrag till Rådet för redovisning ............................... 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården ............... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet............................................................ 2.2Härledning av ramnivån 2003-2004 politikområde Allmänna bidrag till 2.3 Kommunsektorns finanser .................................................................................... 2.4Anslagsutveckling för 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och 2.5Härledning av anslagsnivån 20032004 för 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting ..................................................................................... 2.6Anslagsutveckling för 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och 2.7Härledning av anslagsnivån 20032004 för 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting ............................................................................ 2.8 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser..................................................... 2.9Anslagsutveckling för 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och Anslagsutveckling för 48:4 Bidrag till Rådet för redovisning......... Anslagsutveckling för 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att , i fråga om anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, besluta om bidrag för främjande av samverkan mellan kommuner och mellan landsting med befolkningsminskning som innebär utgifter på högst (avsnitt 2.8.2), 2.godkänner att det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting förlängs (avsnitt 2.7), 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt följande uppställning: 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting1 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting2 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting3 48:4 Bidrag till Rådet för redovisning4 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården 1Tidigare benämnt 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 2Tidigare benämnt 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 3Tidigare benämnt 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting 4Tidigare benämnt 91:4 Bidrag till Rådet för redovisning 5Tidigare benämnt 91:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner omfattar politikområdet Allmänna bidrag till kommuner. Politikområdet omfattar merparten av statens utgifter för bidrag till kommuner och landsting. Bidrag utgår i form av ett allmänt finansiellt stöd (generellt statsbidrag) och i form av ett statligt utjämningsbidrag för att åstadkomma likvärdiga ekonomiska förutsättningar mellan kommuner respektive mellan landsting. Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet finansieras med en utjämningsavgift för kommuner och landsting. Ett bidrag utgår för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Vidare ingår ett mindre bidrag till Rådet för redovisning och ett bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting2 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting3 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting4 48:4 Bidrag till Rådet för redovisning5 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården6 Totalt för politikområde Allmänna bidrag till kommuner 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. 2Tidigare benämnt 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 3Tidigare benämnt 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 4Tidigare benämnt 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting 5Tidigare benämnt 91:4 Bidrag till Rådet för redovisning 6Tidigare benämnt 91:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 har beslutat om förändringar av kommunkontosystemet, vilket kompenserar kommuner och landsting för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet (prop. 2001/02:112, bet. 2001/02:FiU17, rskr. 2001/02:296). Systemet har finansierats genom att kommuner och landsting betalat avgifter till systemet, avsedda att täcka uttagen. avskaffas avgiften och uttagen sker från statsbudgetens inkomstsida. Det generella statsbidraget till kommuner och landsting minskas 2003 med anledning av detta, preliminärt med . En slutlig reglering av statsbidraget görs i budgetpropositionen . Genom den särskilda satsning som gjorts på vård och omsorg i samband med minskningarna av försvaret tillförs det generella statsbidraget 2003 och ytterligare 2004. Till detta kommer den särskilda satsning med 2002-2004 som görs för att öka tillgängligheten inom sjukvården. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2003-2004 politikområde Allmänna bidrag till kommuner Förändring till följd av: Överföring till/från andra Vidare görs regleringar för att neutralisera effekterna av beslut som påverkar det kommunala skatteunderlaget och därmed de kommunala skatteintäkterna. Nettoeffekten blir att det generella statsbidraget 2003 minskas med . Till detta kommer regleringar till följd av den kommunala finansieringsprincipen m.m. (se avsnitt 2.8.1). Målet för politikområdet är att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för kommuner och landsting att uppnå de nationella målen inom olika verksamheter. Inom politikområdet är det främst det generella statsbidraget och utjämningssystemet (utjämningsbidraget och utjämningsavgiften) som utgör instrumenten för uppfyllandet av målet. Även om specialdestinerade statsbidrag kan vara motiverade i vissa fall, är den grundläggande principen att statsbidrag skall ges i form av generella bidrag. Det kommunala utjämningssystemet är en förutsättning för att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting. De grundläggande principer som utjämningssystemet bygger på ligger fast. De medel som finns avsatta för särskilda insatser m.m. i kommuner och landsting bör ses som ett komplement till det generella statsbidraget och utjämningssystemet. Politiken har varit inriktad på att värna kvaliteten i vården, skolan och omsorgen. För att åstadkomma detta och för att minska behovet av att höja kommunalskatterna, har politikområdet tillförts . Vidare har kommuner och landsting under 19992002 erhållit i extra skatteintäkter, genom att det fasta belopp på som alla fysiska personer med förvärvsinkomster betalar i skatt, under dessa år tillfallit kommuner och landsting. Den s.k. 200-kronan till kommuner och landsting föreslås i denna proposition förlängas (volym 1, avsnitt 8.2.3). Mot bakgrund av konjunkturavmattningen har ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting införts. Därigenom ges dessa möjlighet att upprätthålla sysselsättningen och tidigarelägga nyanställningar. Som en följd av detta kan kommunernas och landstingens verksamheter stärkas som en ökning av arbetslösheten motverkas. Regeringen föreslår i denna proposition att stödet förlängs till att gälla även (avsnitt 2.7). Stödet beräknas uppgå till ca för vardera året. Det kan i detta sammanhang vara värt att notera att regeringen i denna budgetproposition genom förlängningen av sysselsättningsstödet och 200-kronan ger landstingssektorn 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 generellt ett utökat resursutrymme, som vissa specialdestinerade medel dras in. Den förda politiken har i kombination med de närmast föregående årens starka ekonomiska tillväxt gett kommuner och landsting bättre förutsättningar att uppnå en ekonomi i balans. Det finns dock fortfarande kommuner och landsting som har ekonomiska problem och i vissa fall kan vara i behov av särskilt stöd. Det är även av stor vikt att kommuner och landsting så långt som möjligt ges goda planeringsförutsättningar. Det är bl.a. mot bakgrund av detta som förändringar kommer att göras 2003 i det s.k. kommunkontosystemet. De avgifter (jfr avsnitt 2.1) som kommuner och landsting har betalat för att täcka uttagen från systemet har fastställts när budgetarbetet i kommuner och landsting är långt framskridet. När avgiften avskaffas 2003 försvinner därmed en osäkerhetsfaktor i budgetarbetet. En beräkning av den kommunala sektorns finansiella utveckling redovisas i volym 1, bilaga 2 (Svensk ekonomi). I bilagan anges de samhällsekonomiska förutsättningarna för beräkningen. Bedömningen av den kommunala sektorns finanser, som sammanfattas nedan, har gjorts med beaktande av balanskravet. Tabell 2.3 Kommunsektorns finanser Skatter och statsbidrag, % 1Statsbidrag redovisas i nationalräkenskaperna exklusive utjämningsbidraget. Avgiften till det kommunala momssystemet redovisas som ett avdrag från statsbidragen. Källor: och . Sammantaget beräknas skatteintäkter och statsbidrag öka med , vilket är mer än bedömningen i Bidragande orsaker är ett högre skatteunderlag samt att överföringen av statlig inkomstskatt (200- kronan) till kommunsektorn om föreslås förlängas till 2003. Dessutom antas den genomsnittliga landstingsskatten höjas . Vissa landsting har under redovisat negativa resultat och trenden ser inte ut att kunna brytas enbart genom minskade kostnader. Höjningen motsvarar ca i ökade skatteintäkter 2003. Den genomsnittliga skattesatsen för kommuner och landsting 2002 är och beräknas uppgå till . Enligt nationalräkenskaperna ökade de kommunala konsumtionsutgifterna , vilket är betydligt mer än vad som förutsågs i vårpropositionen. Detta har föranlett en uppjustering av prognosen för kommunsektorns konsumtionsutgifter innevarande år, från i den ekonomiska vårpropositionen till . Det finansiella utrymmet medger en fortsatt ökning av kommunsektorns konsumtionsutgifter. Förlängningen av det tillfälliga sysselsättningsstödet och överföringen av statlig inkomstskatt väntas leda till en tidigareläggning av kommunala konsumtionsutgifter. Konsumtionsutvecklingen bedöms fortsätta utvecklas starkt, medan tillväxten 2004 bromsas upp, när inkomsterna inte ökar lika mycket som året innan. Den beräknade tillväxttakten för perioden 20022004 är högre än den tillväxttakt på som den demografiska utvecklingen bedöms kräva. Det finansiella sparandet har försämrats jämfört med den prognos som gjordes i vårpropositionen, vilket i huvudsak beror på högre konsumtionsutgifter. förbättras det finansiella sparandet på grund av nya statliga tillskott och högre skatteinkomster. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Som ovan nämnts har politikområdet tillförts . I detta belopp ingår bl.a. som tillförts kommuner och landsting via det generella statsbidraget och som avser satsningen för att utveckla primärvården, sjukvårdsinsatserna i äldreomsorgen och psykiatrin i enlighet med den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården. tillförs det generella statsbidraget och 2004 ytterligare för detta ändamål. Vidare ingår 2002-2004 en särskild satsning med för att förbättra tillgängligheten i hälso- och sjukvården. Av dess medel finansieras 2002 och inom detta utgiftsområde. Resterande medel är ett tillskott. Det finns fortfarande kommuner och landsting som har problem med att balansera kostnader och intäkter. Regeringen har, efter beredning av Kommundelegationen, slutit avtal med 36 kommuner och 4 landsting som innebär att staten medverkar till att åstadkomma en omstrukturering av verksamheten genom att betala ut bidrag under förutsättning att de berörda kommunerna och landstingen sänker sina bruttokostnader och får balans i ekonomin. Kommundelegationens arbete avslutades . Totalt har beviljats i bidrag av regeringen (se vidare avsnitt 2.6). Bostadsdelegationen som inrättades 1998 har haft i uppdrag att sluta avtal med och besluta om bidrag till kommuner som haft problem med sina bostadsåtaganden. Delegationen, vilken upphörde , har prövat och avgjort ansökningar från 91 kommuner och slutit avtal med 40 av dessa kommuner. Det finns även i fortsättningen kommuner som har behov av stöd för att klara bostadsåtaganden. En ny myndighet, , inrättades därför (se utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, avsnitt 4.5.1). Från anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting har bidrag beviljats om till ca 50 kommuner med höga kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Kommuner kan även ansöka om ett särskilt bidrag på sammanlagt 2001 och 2002 för särskilt kostnadskrävande insatser. Bidraget administreras av . Regeringen föreslås i denna proposition att bidragen förlängs (se avsnitt 2.8.2). Det finns ett behov av att kontinuerligt följa upp och utvärdera utjämningssystemet, bl.a. mot bakgrund av förändringar i de kommunala verksamheterna och i omvärlden i övrigt. Regeringen har därför givit en parlamentarisk kommitté i uppdrag att utreda vissa frågor och vid behov föreslå förändringar (dir. 2001:73). I kommitténs uppdrag ingår att se över träffsäkerheten i kostnadsutjämningen, möjligheterna till förenklingar och effekterna av befolkningsförändringar. Den skall även se över de s.k. införandereglerna. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . Statsbidragsreformerna har inneburit förändrade förutsättningar för uppföljningen av verksamhet och ekonomi i kommuner och landsting. Som ett led i arbetet att utveckla möjligheterna till uppföljning har regeringen beslutat att arbetet med den kommunala databasen skall fortsätta inom ramen för det nyinrättade Rådet för kommunala analyser och jämförelser (dir. 2002:91). Rådet skall under uppbyggnadsskedet fram bl.a. vidareutveckla och kvalitetssäkra databasen samt främja nyckeltalsbaserade analyser och jämförelser av verksamhet. Rådet skall även 2004 lämna förslag om hur databasen skall handhas organisatoriskt efter uppbyggnadsskedet. Förslag till finansiering av rådets verksamhet lämnas i avsnitt 2.8.2. Omställningsbidrag till landsting med befolkningsminskning När antalet invånare i ett landsting minskar påverkas intäktsutvecklingen negativt. leder till ett behov av att anpassa nivån på kostnaderna för verksamheterna i landstingen. Denna anpassning tar tid och merkostnader uppstår . För att stödja landsting med kraftig befolkningsminskning finns det ett särskilt omställningsbidrag 2001 och 2002. Bidraget har finansierats med medel från anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Regeringen föreslår i denna proposition att bidraget förlängs (se avsnitt 2.8.2). Bidrag till kommuner för befolkningsminskning kommer av anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting att användas för att stödja kommuner med kraftig befolkningsminskning. Detta bidrag lämnas utöver den kompensation för befolkningsminskning som finns i det kommunala utjämningssystemet. Samverkan mellan kommuner och landsting Regeringen beslutade att tillsätta en arbetsgrupp som bl.a. skulle initiera och stödja samverkansprojekt inom kommunala verksamheter. I budgetpropositionen angav regeringen att det är angeläget att stöd till samverkansprojekt kan lämnas även efter det att arbetsgruppen upphört. Regeringen bedömde att högst av anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting behövde användas för detta ändamål . Regeringen har beviljat sammanlagt 46 samverkansprojekt sammanlagt i bidrag. Projekten omfattar totalt 135 kommuner och 7 landsting. får ytterligare av anslaget användas till att främja samverkan mellan kommuner och mellan landsting med kraftig befolkningsminskning. Sammanlagt finns således att fördela till samverkansprojekt 2004. Bidrag för kostnader till följd av översvämningar I samband med översvämningarna i södra beslutade att avsätta på anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting för att ersätta kommunerna i södra (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU11, rskr. 2000/01:41). 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 uttalade att detta anslag bör utnyttjas för ersättning även till de kommuner som drabbades av översvämningar hösten och enligt samma principer som gällde 2000/01:FiU3, 2000/01:126). har därefter på tilläggsbudget för godkänt att ytterligare högst av detta anslag får användas för att bistå dessa kommuner (prop. 2001/02:100, bet. 2001/02:FiU21, rskr. 2001/02:326). Regeringen har beviljat bidrag om sammanlagt för kostnader till följd av översvämningar. Det riktade statsbidraget till personalförstärkning i skolsektorn inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning kommer att höjas till , för att därefter successivt öka till 2006. Det riktade bidraget kommer därefter att infogas i det generella statsbidraget. Avsikten med bidraget är att förbättra skolans förutsättningar att uppnå de mål som uttrycks i läroplaner och kursplaner genom att tillföra mer personal. Bidraget används till kostnader för personalförstärkningar i skola och fritidshem. En maxtaxa inom förskolan infördes . Ett särskilt statsbidrag på utgår för att täcka inkomstbortfallet för de kommuner som valt att tillämpa maxtaxan. Därtill kommer ett särskilt statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder om . Allmän förskola för fyra- och femåringar införs . Som kompensation höjs det generella statsbidraget till kommunerna (se avsnitt 2.8.1). En högsta avgift (maxtaxa) har införts inom äldre- och handikappomsorgen. skall den enskilda ha kvar en lägsta inkomst efter att ha betalat avgift (förbehållsbelopp). Kommunernas minskade avgiftsintäkter kompenseras 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 genom höjt generellt statsbidrag (se avsnitt 2.8.1). avslutas som särskilt projekt vid utgången av 2002. har i stället beslutat att ett särskilt statsbidrag till kommunerna för utbildning av vuxna om skall utgå 20032005. Bidraget inordnas därefter i det generella statsbidraget. Regeringen har i skrivelsen Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2001/02:102) lämnat en översiktlig redovisning av hur ekonomin och verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats . Redovisningen baseras i huvudsak på rapporter från sektormyndigheterna m.fl. Redovisningen av den ekonomiska utvecklingen omfattar bl.a. resultatutvecklingen för kommuner och landsting. Antalet kommuner och landsting med positiva resultat har ökat . Åren 19971999 redovisade mellan 80 och 125 kommuner positiva resultat. ökade antalet till 177 och 2001 till 198. Antalet landsting som redovisar positiva resultat uppgick 1999 till 1 eller 2 . hade antalet ökat till 6 landsting och 2001 till 10. En bidragande orsak till denna utveckling har varit den goda samhällsekonomiska utvecklingen . Särskilt den ökade sysselsättningen har gynnat kommuner och landsting genom att skatteunderlaget därigenom har stärkts. Dessutom har den genomsnittliga skattesatsen ökat något , främst på grund av skattehöjningar bland landstingen. Statsbidragen har också höjts, som kravet på budgetbalans i kommuner och landsting har ökat fokuseringen på resultatutvecklingen. De överenskommelser som slutits mellan staten och 36 kommuner samt 4 landsting för att åstadkomma en omstrukturering av verksamheten i respektive kommun och landsting, har visat sig mycket verkningsfulla. Berörda kommuner och landsting har erhållit en fjärdedel av bidraget, totalt , i förskott. En särskild utredare har getts i uppdrag att följa upp överenskommelserna och skall varje halvår till regeringen redovisa hur långt kommunerna och landstingen kommit i sitt arbete med att uppfylla avtalen (dir. 2000:71). Utredaren skall lämna en samlad redovisning av uppdraget. Redan i bokslutet har 10 kommuner uppfyllt sin del av överenskommelserna med staten. Regeringen beslutade därför att betala ut resterande del av bidraget, sammanlagt ca , till dessa 10 kommuner. För flertalet av övriga berörda kommuner och landsting bedöms förutsättningarna vara goda för att även dessa skall uppfylla överenskommelserna med staten. Genom det kommunala utjämningssystemet ges kommuner och landsting likvärdiga förutsättningar att bedriva verksamheter. Därmed skall skillnader i skattekraft, åldersstruktur etc. inte medföra högre skatt i en kommun eller ett landsting med sämre förutsättningar än i genomsnitt. Skillnader i utdebitering skall i stället spegla skillnader i effektivitet, ambitionsnivå och avgiftspolitik. Skillnaderna i utdebitering har minskat sedan utjämningssystemet infördes . uppgick skillnaden mellan högsta och lägsta kommunala skattesats till . hade skillnaden minskat till . Att skillnaden har minskat beror i huvudsak på att kommunerna med lägst utdebitering har höjt denna. Åren 19971999 gällde särskilda restriktioner som innebar att kommuner och landsting som höjde skatten, utom i vissa undantagsfall, fick statsbidragen reducerade. 2.7Det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting förlängs Regeringens förslag: Det tillfälliga sysselsättningsstöd, som består av ett generellt sysselsättningsstöd och ett nyanställningsstöd, och som har införts , förlängs till 2003. Skälen för regeringens förslag: Ett tillfälligt sysselsättningsstöd, bestående av ett generellt sysselsättningsstöd och ett nyanställningsstöd, har införts för kommuner och landsting (prop. 2001/02:95, bet. 2001/02:FiU26, rskr. 2001/02:198). Stödet beslutas av efter ansökan av kommuner och landsting. Stödet tillgodoförs kommuner och landsting genom kreditering på respektive kommuns och landstings skattekonto. Det generella stödet tillgodoförs och nyanställningsstödet . I propositionen angavs att kommuner och landsting därigenom ges möjlighet att upprätthålla sysselsättningen och tidigarelägga nyanställningar. Det generella sysselsättningsstödet uppgår till av lönekostnadsunderlaget . Nyanställningsstödet uppgår till av den beräknade ökningen av lönekostnadsunderlaget till följd av nyanställningar 2001 till 2002. För att kunna upprätthålla konkurrensneutraliteten i valet mellan att bedriva verksamheten i egen regi och att köpa den, ingår en andel av kommunernas och landstingens kostnader för köpt verksamhet i underlaget för stödet. Regeringen bedömer att motsvarande stöd bör utgå även efter samma riktlinjer som gäller . Det innebär att stödet tillgodoförs kommuner och landsting genom kreditering på respektive kommuns och landstings skattekonto. Det generella stödet tillgodoförs och nyanställningsstödet . Det generella stödet och nyanställningsstödet beräknas tillsammans uppgå till ca . Förslaget föranleder ingen lagändring, utan endast en förordningsändring. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2.8.148:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting Tabell 2.4 Anslagsutveckling för 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting Det generella statsbidraget utgör ett allmänt finansiellt stöd till kommuner och landsting. Bidraget fungerar även som ett instrument för att genomföra ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Anslaget fördelas i huvudsak med ett enhetligt belopp per invånare till kommuner respektive landsting. fördelas en mindre del av det generella statsbidraget till kommunerna efter andelen barn och ungdomar samt andelen äldre i varje kommun. uppgår denna del av anslaget till .