prop · GQ03140 · 2003-06-11 00:00:00 — Strategin behandlar problemet i huvudsak som en jämställdhets- och fattigdomsproblematik. Stöd utgår genom en rad organisationer till olika insatser för att förebygga och bekämpa handel med människor genom att förstärka lagstiftningen, utbilda ansvariga personer och organisationer samt hjälpa offer i särskilt drabbade regioner, däribland (se vidare PO 9 och arbetet med handel med människor), och . Stödet kanaliseras genom internationella organisationer såsom IOM, och , och genom enskilda organisationer som , Kvinna till Kvinna och . arbetar kontinuerligt för ett mer jämställt samhälle inom FN:s livsmedels- och jordbruksorgan (FAO). FAO arbetar till stor del med livsmedelssäkerhet. I detta arbete utgör jämställdhetsaspekten en viktig del och den finns således med i flera multilateralt överenskomna deklarationer. FAO har tagit fram en handlingsplan som syftar till att främja följande fyra mål vars utgångspunkt är jämställdhetsdimensionen: -tillgång till tillräcklig, säker och näringsriktig mat, -tillgång till kontroll över naturresurser (framförallt mark), -tillgång till och förmåga för kvinnor att påverka beslutsprocesser, samt -att förse kvinnor med arbetstillfällen både inom och utanför jord- brukssektorn. kommittén) tillsattes av regeringen inför Kommitténs arbete resulterade i betänkandet Livsmedelssäkerhet, ett nationellt och globalt ansvar (SOU 2002:75), i vilket ett kapitel vigs åt frågor kring jämställdhet och livsmedelssäkerhet. arrangerade , tillsammans med , ett seminarium med titeln crucial partners in the fight against hunger Seminariet var välbesökt och de slutsatser som antogs skickades till toppmötet om hållbar utveckling i för att dessa frågor skulle belysas även där. Vid detta möte satte man åter fokus på det mål som antogs vid Världslivsmedelstoppmöte, att halvera antalet svältande . deklarationen En internationell allians mot hunger i vilken jämställd- Skr. 2002/03:140 hetsfrågan utgör en viktig del. 10 Samarbete med (PO 9) Politikområde 9 avser utvecklingssamarbete med länder i . De nuvarande prioriterade samarbetsländerna är , , , , och . var ett prioriterat samarbetsland för utvecklingssamarbete fram , men är nu till stor del utfasat. I enlighet med propositionen i omvandling utvecklingssamarbete med Central- och Öst- (prop. 2000/01:119), som gäller programmet för utvecklingssam- arbete för perioden 20022003, bedrivs samarbetet inom sex huvud- områden: gemensam säkerhet, demokratins fördjupning, ekonomisk omvandling, social trygghet, miljö samt utbildning och forskning. De myndigheter vars verksamhet skall bidra till målen inom politikområdet är , och (). De snabba och genomgripande samhällsomvälvningarna i under det senaste dryga decenniet har resulterat i positiva förändringar till exempel inom områden som demokrati och yttrandefrihet. Många har kunnat förbättra sin levnadsstandard, men förändringarna har också lett till svåra ekonomiska problem och sammanbrott för sociala skyddssystem. För många människor har resultatet blivit försämrade inkomstmöjligheter och en ökande fattigdom. Klyftorna i samhället har ökat. På ett generellt plan kan det konstateras att dessa processer ofta har påverkat kvinnor och män, liksom flickor och pojkar, på olika sätt. Strukturella ojämlikheter finns kvar från de tidigare systemen och dessa har inte sällan ytterligare accentuerats under transitionsprocessen. Till exempel har kvinnor generellt lägre lön än män, som kvinnor ofta har en dubbel arbetsbörda, genom att de både arbetar heltid och har huvudansvar för hem och barn. Det kan också konstateras att den representationen av kvinnor på toppnivå inom politik och näringsliv är oproportionerligt låg. I transitionsprocessens spår har också en feminiserad fattigdom uppstått, med bland annat en ökad utsatthet som följd för många kvinnor och barn av båda könen. Detta riskerar bland annat att göra dem sårbara för handel med människor och annan exploatering. Höga siffror för aborter och mödradödlighet visar att kvinnor i flera av samarbetsländerna löper akuta hälsorisker under sina reproduktiva år. För många män har transitionsprocessen inneburit att de har förlorat sin traditionella roll som familjeförsörjare. Många har hamnat i missbruk, vilket i sin tur även har ökat många kvinnors försörjningsbörda. I flera länder, till exempel i , har medellivslängden för män minskat drastiskt. En stor majoritet av dem som avtjänar straff i , och därmed bland annat är utsatta för allvarliga hälsorisker som att smittas av tbc och hiv, är män och pojkar. beslutade att ett jämställdhetsperspektiv skall prägla utvecklingssamarbetet med . Detta är nu en av tre riktlinjer som skall styra utvecklingssamarbetet Skr. 2002/03:140 (prop. 2000/01:119). Förutom av propositionen styrs verksamhet inom ramen för politik- området av regleringsbrev och landstrategier för de individuella priori- terade länderna. I båda dessa instrument skrivs uttryckligen att alla insatser skall präglas av ett jämställdhetsperspektiv samt att särskilda insatser speciellt riktade till kvinnor och/eller män i syfte att stärka jäm- ställdheten kan vara motiverade. Nya landstrategier för de prioriterade länderna, med tydliga skrivningar om jämställdhetsperspektivet, antogs av regeringen för . Skrivningarna och återrapporteringskraven om jämställdhet i regleringsbreven för Sida och SI har successivt utvecklats och förtydligats , i dialog med respektive myndighet. Politikområdets bidrag till ökad jämställdhet Den övervägande delen av medlen för utvecklingssamarbete med förmedlas via Sida, som har en speciell avdelning (Sida-Öst) för detta. I vissa fall fattar även regeringen beslut om bidrag till insatser och projekt. Resurser från anslaget går även till SI, för verksamhet inom områdena demokratins fördjupning samt utbildning och forskning. Sidas riktlinjer för arbetet med jämställdhet generellt är fastställda i dokumentet Sidas handlingsprogram för främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män i samarbetsländerna. Riktlinjerna för Sida-Östs arbete på området finns sammanfattade i det övergripande styrdokumentet Mål och riktlinjer för det svenska stödet till ökad jämställdhet i . Sidas roll är främst att stödja samarbetsländerna i deras egna strävanden att utveckla jämställdhet, genom att i samverkan med samarbetsländerna bidra med komparativa fördel av omfattande kunskap och lång erfarenhet på området. Sida har i ökande utsträckning försökt integrera ett jämställdhetsperspektiv, bland annat genom att höja kunskapsnivån och medvetenheten bland samarbetsparter och egna medarbetare. har mer än 200 insatser av de totalt ca 725insatser som fått stöd i och andra haft ökad jämställdhet som del- eller huvudmål. I knappt 40 av dessa insatser har ökad jämställdhet varit huvudmål. Motsvarande siffror för de baltiska länderna och Central- är 120 insatser, av totaltca 950, varav 16 har haft jämställdhet som huvudmål. De insatser som har haft jämställdhet som huvudmål har till stor del varit inriktade på att bidra till ökad representation av kvinnor i politik och näringsliv. Ett antal projekt har lagt fokus på mansrollen och bland annat syftat till att stärka mannens roll i den privata sfären. Andra projekt har haft som syfte att öka medvetandet om jämställdhetsfrågor, till exempel genom kapacitetsutveckling vad gäller könsuppdelad statistik, insatser på arbetsmarknadsområdet, om genusperspektiv i journalistik och genom stöd till jämställdhetsombudsmän. 2002 konstaterar att det ofta har visat sig vara svårare att integrera jämställdhetsaspekten i projekt med andra syften än att genomföra projekt med särskild inriktning på jämställdhet. Detta avspeglar sig också i projektens resultat. Inom området ekonomisk omvandling har Sida bl.a. stött utbildning av kvinnor i ledarskapsfrågor och eget företagande. Syftet har varit att kvinnor i skall bli mer konkurrenskraftiga på arbetsmarknaden och få en högre representation på beslutsfattande positioner. I de baltiska länderna har insatser i Ignalinaområdet för kvinnors företagande prioriterats. Demokratistödet genom Sida har varit inriktat på bland annat utbildning av journalister och av kvinnor och män i politiken. Journalister har fått utbildning i hur jämställdhetsfrågor kan tas upp av media i samband med val. Kvinnliga kandidater har genomgått individu- ell träning som förberedelse inför sina valkampanjer. I de flesta sam- arbetsländer har Sida drivit projekt för att bidra till att öka antalet kvinnor bland beslutsfattarna. Syftet med projekten har varit att stödja och öka kvinnors deltagande i politiken, särskilt på nationell nivå. I de baltiska länderna har samarbetet främst gått ut på att stödja kvinnor i politiken. Detta har bland annat skett genom tillskapandet av nätverk för kvinnor som är politiker. Svenskt stöd inom detta område har även riktats till samarbete mellan kommuner, länsstyrelser och enskilda organisa- tioner. I många av dessa insatser har huvudsyftet varit jämställdhet utifrån ett lokalperspektiv. Om insatsernas resultat konstaterar att på de ställen där myndigheten har finansierat utbildningar för journalister är resultaten åtminstone på kort sikt positiva, eftersom journalister kan arbeta på ett nytt sätt. Ett konkret exempel på ett resultat är att , som ett resultat av samarbete med , har haft en jäm- ställdhetslag och JämO. Sida konstaterar att det är svårare att nå långsiktiga mål, som till exempel att öka andelen kvinnor i det ukrainska parlamentet. Det ukrainska parlamentsvalet blev i stället ett stort bakslag för kvinnor. Däremot blev resultatet bättre på lokal nivå. Inom det sociala området är ett exempel på insatser de seminarier som Manliga nätverket har genomfört på flera håll i och för parlamentariker, opinionsbildare och militärer om mannens roll i ett sam- hälle i förändring. Sida har även gett stöd till projekt med inriktning på männens relation till familj, barn och könsroller. Sida konstaterar att dessa insatser har varit förvånansvärt framgångsrika. Att lyfta frågor om jämställdhet och bryta stereotypa könsroller har skapat entusiasm både på central och på lokal nivå. Den svenska erfarenheten har i bland annat inspirerat till flera manliga nätverk, däribland ett manscentrum i Vinnitsa. Männen i vill nu arbeta vidare med att starta pappa- utbildningar och arbeta med ungdomar och genusfrågor. Även ett antal insatser mot handel med människor har fått stöd . Det handlar om en informationskampanj och nätverksbyggande regionalt i de baltiska länderna, stöd till uppbyggnaden av ett rehabiliteringshem för offer för handel med människor och ett projekt med syfte att kriminalisera handeln med människor i samt en insats på rättsområdet i . Inom områdena gemensam säkerhet och miljö har det visat sig vara svårare att integrera jämställdhetsperspektiv, liksom att hitta relev- anta riktade insatser. Arbetet pågår dock för att förbättra situationen. genomförde Sida-Öst en kurs i jämställdhetsfrågor med Skr. 2002/03:140 särskilt fokus på miljö- och energisamarbete, och liknande insatser genomförs inom verksamhetsgrenen gemensam säkerhet. Ett antal av de projekt i som har fått stöd direkt från regeringen har haft jämställdhet som ett viktigt delmål. Exempel är stöd till konferensen and Security, ett planerat samarrangemang mellan Peace and och , stöd till De ryska soldatmödrarnas kommitté för genomförande av en kongress och stöd till för genomförandet av en Östersjö- konferens för kvinnor om vikten av kvinnors deltagande i säkerhets- och försvarspolitiska debatten. Ett område med nära kopplingar till bristen på jämställdhet mellan könen är handel med människor. fattade regeringen beslut om att ställa till Sidas förfogande för en förstärkning av insatserna mot handel med människor, speciellt kvinnor och barn, i nord- västra , de baltiska länderna, , , och . Regeringen har också fattat beslut om stöd till arbete i och till en särskild projektfond för de aktiviteter mot handel med människor som genomförs av kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter. Därutöver har det tagits ett antal politiska initiativ mot handel med människor i vårt närområde . Exempelvis tog utrikes- ministern initiativ till en nordisk-baltisk aktionsgrupp mot handel med människor vid det nordisk-baltiska utrikesministermötet i och i deklarationen från gjorde statministrarna en utfästelse om en gemensam ansträngning för att stoppa handeln med människor i regionen. SI har också, , fått ett speciellt uppdrag från regeringen att i samarbete med svenska utlandsmyndigheter och lokala samarbetsparter visa filmen och anordna seminarier om handel med människor. Liksom Sida stöder en rad insatser med ökad jämställdhet som huvudsyfte. avsattes till exempel ca till detta ändamål inom expertutbytesprogrammet. Exempel på insatser är barn om män, barn och jämställdhet i , inklusive seminarier på temat, bidrag till kvinnors nätverksbyggande, bidrag till kvinnors småskaliga företagande och stöd till en gemensam konferens för jämställdhets- experter. Institutet verkar också generellt sett för att nå en jämnare könsfördelning vid fördelning av bidrag. 11 Integrationspolitik (PO 10) Integrationspolitiken skall ge stöd till människors egen försörjning och delaktighet i samhället, värna grundläggande demokratiska värden, verka för kvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter samt förebygga och motverka rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. Målet för integrationspolitiken är: -lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, -en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund, -en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt för olikheter inom de gränser som följer av samhällets grundläggande demokratiska värderingar och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. utredning Hur togs de emot? Enkätundersökning om 28 kommuners introduktionsverksamhet för nyanlända 1999 (Rapport 2002:04) visar att männen prioriteras i en mängd avseenden under intro- duktionen. De har introduktion under fler veckotimmar, deltar i fler typer av insatser, deltar oftare i praktik och får fler insatser från arbetsförmed- lingarna än kvinnor. påtalar i sin rapport etablera sig i . En granskning av introduktionsverksamhet för flyktingar och deras anhöriga (RRV 2002:15) att det finns en viss tendens att kvinnor hamnar i under- läge beträffande såväl deltagande i introduktion som i planering av den. Flickor och unga kvinnor som riskerar att utsättas för våld av nära anhörig har regeringen alltmer uppmärksammat situatio- nen för flickor och unga kvinnor som riskerar att utsättas våld av nära anhörig. Integrations- och jämställdhetspolitiken är nycklar i arbetet med att motverka den typ av förtryck som dessa flickor utsätts för, men insatserna berör också andra områden som rättsväsende, socialpolitik, utbildningspolitik och ungdomspolitik. För att flickornas berättelser om hot och våld skall tas på allvar och hanteras på rätt sätt krävs större förståelse, insikt och kunskap om anhörigas våld mot kvinnor och flickor. har en interdepartemental arbetsgrupp studerat vilka konkreta insatser som kan göras för att underlätta situationen för framför allt dessa flickor. En serie kunskapsseminarier genomförs där berörda statsråd träffar experter, företrädare för frivilligorganisationer, trossamfund och myndigheter som kommer i kontakt med flickor och unga kvinnor i en svår situation. Regeringen för också en dialog med några trossamfund om barnäktenskap m.m. har på regeringens uppdrag redovisat goda exempel och metoder för att förebygga konflikter mellan individer och familjer där orsakerna kan vara patriarkala normer. I uppdraget ingår att sprida de inhämtade kunskaperna till organisationer bildade på etnisk grund, trossamfund och myndigheter. har beviljat särskilda medel till projekt som rör jämställdhet mellan könen och som syftar till att förbättra ungdomars uppväxtvillkor. Länsstyrelserna i , och har på Skr. 2002/03:140 regeringens uppdrag kartlagt behovet av skyddat boende för hotade Uppdragen rapporterades till regeringen och visar att ett stort antal flickor utsätts för fysiskt och psykiskt våld och hot. Det direkta ansvaret för dessa flickor vilar på kommunerna. Länsstyrelserna har uppmärksammat behovet av kommunala handlingsplaner för att rätt kunna bemöta de flickor och kvinnor som söker stöd. behöver också kunskapsnivån höjas i kommuner och statliga myndigheter. Det är av största vikt att man inom fortsätter att utveckla metoder för det förebyggande arbetet och för stöd till våldsutsatta flickor och kvinnor. har fått ytterligare medel av regeringen för att i ett inledningsskede bistå kommunerna med att samordna sina insatser när det gäller skyddat boende för de utsatta flickorna. Flera myndigheter har fått uppdrag som anknyter till situationen för flickor och unga kvinnor som lever under hedersrelaterat hot eller våld. Ett faktablad om regeringens insatser för ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld finns på regeringens hemsida. presenterade i , med stöd av och övriga EU-länder, en särskild resolution om brott mot kvinnor med hedern som motiv. Resolutionen antogs enhälligt och uppmanar stater att intensifiera sina ansträngningar för att förhindra sådana brott, att skyndsamt undersöka, åtala och dokumentera brotten, ställa de ansvariga inför rätta samt intensifiera ansträngningar att förändra attityder och beteenden som rättfärdigar dessa brott. Stöd till organisationer som främjar integration Vid fördelning av verksamhetsbidrag 2003 skall organisationernas arbete för ökad jämställdhet vara ett prioriterat insats- område. Bland projektområden som skall prioriteras ingår jämställdhet mellan könen samt den gemensamma värdegrunden. 12 Storstadspolitik (PO 11) beslutade om en nationell storstadspolitik. De två övergripande målen för politiken är: -att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl inom som i övriga delar av landet, samt -att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnads- villkor för storstädernas invånare. Det första målet har en mera övergripande karaktär som gäller förut- sättningarna för storstädernas roll inom landet. Det andra målet preciseras utifrån en analys av de ojämlikheter och Skr. 2002/03:140 orättvisor som finns och anger vilka faktorer som måste ändras för att jämlika och jämställda levnadsvillkor skall kunna skapas. Politikområdets bidrag till ökad jämställdhet kan konstatera att som ett led i den nationella storstadspolitiken har stat och kommun inlett ett långsiktigt samarbete för att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i stor- stadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare. De lokala utvecklingsavtalen har bidragit till att stimulera ett strategiskt arbete i 24 stadsdelar som omfattas av avtalen för att bryta segregation. Nya arbetsformer har vuxit fram och de särskilda statliga medlen har gjort det möjligt att utveckla och pröva nya metoder. Allmän deltidsförskola med språkinriktning har redan nu införts i samtliga 24 stadsdelar för barn mellan tre och . Den, liksom flertalet insatser inom de lokala utvecklingsavtalen, är viktiga ur ett jämställdhetsperspektiv. Totalt pågår över 700 olika åtgärder inom storstadsarbetet, från enkla insatser till omfattande gemensamma åtgärder med statliga myndigheter. Kommunerna och stadsdelarna beskriver jämställdhetsperspektivet i arbetet huvudsakligen genom att konstatera att huvuddelen av insatserna är öppna för alla. De flesta stadsdelar har dock också insatser som riktar sig särskilt till flickor/kvinnor. När det gäller unga flickor har åtgärderna ofta motiverats av att det finns ett antal flickor som inte kan/vill delta i verksamhet där det finns pojkar med. Ett annat skäl har varit att man velat stärka flickornas självkänsla och identitet för att de skall våga ta mer av utrymmet också i blandade verksamheter. har i sin årsrapport redovisat förändringen i sysselsättningsgraden efter födelseland och kön. Utrikes födda kvinnor har en svag ställning på arbetsmarknaden i berörda områden. När det gäller perioden 19982000 har för gruppen utrikes födda kvinnor sysselsättningsgraden ökat i berörda stadsdelar, gruppen har haft en starkare ökning än t.ex. gruppen inrikes födda män (3,). Kommunerna har kommenterat jämställdhetsperspektivet inom stor- stadsarbetet i sina årsrapporter som lämnades . Samman- fattningsvis kan följande konstateras: - genom öppna förskolor, familjecentraler o.d. har vägar till kvinnors deltagande förbättrats, - insatser görs för att flickor och pojkar skall få samma språkliga och intellektuella stimulans, - när det gäller insatser för barn och ungdomar görs särskilda ansträngningar för att uppmärksamma flickor, - för att påverka jämställdhet när det gäller arbetslösheten där kvinnor, i synnerhet lågutbildade invandrarkvinnor, är överrepresenterade, har flera insatser kommit igång för just denna målgrupp, - flera insatser har tillkommit inom storstadsarbetet för att stödja flickors och kvinnors levnadsförhållanden samt - en del utvärderingarna har i hög grad lyft fram kvinnors upplevelser Skr. 2002/03:140 och belyser vilka specifika integrationsförutsättningar som utvecklats för dem och varit framgångsrika. Sammanlagt bor det ca 250 000 invånare i de 24 stadsdelarna. Stads- delarna kännetecknas av en ung befolkning och en hög andel utlands- födda invånare. Stadsdelarna fungerar i stor utsträckning som en inkörs- port i för nytillkomna flyktingar och invandrare. var andel sysselsatta i åldersgruppen i de berörda bostadsområdena , vilket skall jämföras med förvärvsintensiteten i hela som var . Ser man på gruppen utrikes födda i berörda bostads- områden är sysselsatta, varav män och kvinnor . Risken finns att uppgiften att bidra till arbetskraftsmobiliseringen av utrikes födda kvinnor ses som omöjlig. Vanliga argument är att de är för lågt utbildade, har för många barn, får inte för sina män osv. Med andra ord en grupp som står mycket långt från arbetsmarknaden. Erfarenheten visar dock att många vill ut i förvärvslivet. Det är önskvärt ur samhällets synvinkel, men även ur hela familjens synvinkel för att ekonomin skall kunna förbättras och för att familjen inte skall behöva vara beroende av socialbidrag. Kvinnorna behövs dessutom för att klara sysselsättningsbehoven inför en kommande arbetskraftsbrist. För att detta skall lyckas krävs vuxenutbildningsinsatser, barnomsorg och arbetsmarknadsinsatser i samverkan mellan kommun/stadsdelar och statliga myndigheter. Alla måste dessutom inse att det faktiskt går och att de berörda kvinnorna vill in i samhället på jämställd basis. Det kan därför finnas anledning att ytterligare profilera kvinnosyssel- sättningen i samband med kommande avtalsrevideringar av de lokala utvecklingsavtalen. 13 Migrationspolitik (PO 12) Migrationspolitiken omfattar frågor om migration till och från vårt land, flyktingfrågor inklusive mottagandet av asylsökande, utlänningars rätt att vistas i och internationellt arbete inom det migrationspolitiska området. De jämställdhetspolitiska målen för politikområdet är följande: -personer som känner en välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning skall kunna betraktas som flyktingar, -ett starkt skydd för utländska medborgare som ansöker om uppehållstillstånd i anknytningsärenden samt -åtgärder mot handel med människor. Det förbättrade skyddet som berör kvinnor i anknytningsärenden avser främst fall där utländska medborgare eller deras barn i förhållande (vilket grundat uppehållstillstånd med uppskjuten invandringsprövning) utsatts för fysiskt våld eller handlingar som innefattar allvarliga kränkningar av Skr. 2002/03:140 deras frihet eller frid.