prop · GQ031d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Upphandlingen och den banksamverkan som vuxit fram har väckt stor uppmärksamhet och innebär ett stort steg mot för myndigheterna gemensamma säkerhetslösningar. Översyn av formkrav i lagar och förordningar För att undanröja onödiga hinder för elektronisk kommunikation och ärendehantering har regeringen också beslutat (Dnr Ju 2002/462) om en samlad översyn av formkrav i lagar och förordningar. Med formkrav avses bl.a. krav på skriftlighet och egenhändigt undertecknande. Översynsarbetsarbetet genomförs inom samtliga departement och samordnas av en arbetsgrupp bestående av departementens rättschefer. Arbetsgruppen skall lämna en samlad redovisning av vilka regeländringar som genomförts, pågår och planeras. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att få till stånd en sammanhållen elektronisk förvaltning, som möjliggör en ökad myndighetssamverkan med medborgarnas behov i fokus. I avsnitt 2.4 redovisar regeringen hur den avser att förbättra styrningen och organiseringen av arbetet med att utveckla den gemensamma elektroniska infrastrukturen. Utvecklingen av infrastrukturen förutsätter emellertid en samtidig utveckling av attraktiva elektroniska tjänster av tillräcklig volym. Regeringens bedömning utifrån arbetet är att det finns stora möjligheter till serviceförbättringar genom elektroniska samhällstjänster, till stor nytta för medborgare och företag, och därmed för demokrati och tillväxt. Ett problem är emellertid att de utvecklingsinsatser som krävs för att uppnå de av regeringen uppsatta målen inte alltid leder till omedelbara myndighetsinterna effektivitetsvinster som kan finansiera grundinvesteringarna i de nya elektroniska tjänsterna. Vinsterna uppstår istället hos företag och medborgare och kan således inte kapitaliseras av myndigheterna. finns det därför skäl att utreda behovet av särskilda insatser för att stimulera utvecklingen av elektroniska samhällstjänster. 2.3.11 En central ingång till det offentliga För regeringen har det också varit en angelägenhet att driva en samlad vägledning med information om den offentliga sektorn. har därför portalen SverigeDirekt, en webbplats med samhällsinformation om stat, kommun och landsting, drivits i projektform i samarbete mellan staten företrädd av , och . gavs en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur verksamheten skulle kunna bedrivas i permanent form och organiseras samt se över möjligheterna att samordna SverigeDirekt med närliggande IT- baserad samhällsinformation. redovisade utredaren sitt slutbetänkande Guide på Internet ett stöd för medborgarens möte med det offentliga (SOU 2002:20). Utredaren föreslår bl.a. att driften av SverigeDirekt, rättsinformationssystemet och Samhällsguiden samordnas och placeras under en huvudman . Betänkandet har varit föremål för en omfattande remissbehandling och det stora flertalet remissinstanser är positivt inställda till de förslag som läggs fram i utredningen. I syfte att främja en bättre myndighetsservice och ett ökat medborgarinflytande, påbörjades en försöksverksamhet med serviceåtagande och servicedialog . Regeringen gav femton statliga myndigheter och sex försäkringskassor i uppdrag att delta. I försöksverksamheten ligger att myndigheterna skall utforma och offentliggöra ett serviceåtagande som ger tydlig, relevant och förpliktande information om dess tjänsteutbud och servicenivå; föra en servicedialog med användarna av tjänsterna samt integrera användarnas synpunkter i verksamhetsutvecklingen. Det fastslogs också att modern informationsteknik borde tas tillvara i detta arbete. Statskontoret och samordnar projektet och ger metodstöd. Resultatet av arbetet skall redovisas av varje myndighet . Statskontoret skall i samråd med lämna en samlad redovisning av hela projektet, inklusive en bedömning av om serviceåtagande och servicedialog är ett ändamålsenligt instrument för att förbättra myndigheters service och öka medborgares och företags insyn och inflytande samt förslag till hur regeringen bör gå vidare i denna fråga. Vad gäller myndigheters försöksverksamheter med serviceåtagande och servicedialog, visar Statskontorets lägesrapport att de deltagande myndigheterna inte i nämnvärd utsträckning har valt e-lösningar för att konsultera medborgarna; utan istället valt mer traditionella metoder såsom fokusgrupper och enkäter. En undersökning av 95 myndigheters webbplatser visar att endast var tionde hade en tydlig funktion för att ta emot synpunkter, klagomål eller förslag. Motsvarande andel för 97 kommuner som ingick i undersökningen var betydligt större: en tredjedel av webbplatserna hade en sådan funktion. RSV och AMS är två myndigheter som via deras webbplats erbjuder möjligheter att lämna synpunkter. i har använt sig av två dialogformer dels diskussionsforum för funktionshindrade ungdomar på Internet, dels e-postfrågor till en utvald grupp med föräldrapenning. Regeringen avvaktar den slutliga avrapporteringen av försöksverksamheten med serviceåtagande och servicedialog innan slutlig ställning kan tas i frågan, men vill redan nu framhålla att 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 utvecklingen av elektroniska kanaler för deltagande utgör en central del i realiserandet av 24- timmarsmyndigheten. Medborgare skall kunna föra fram synpunkter och förslag och därmed kunna utöva inflytande över den verksamhet de berörs av. Det är viktigt inte bara för en bättre myndighetsservice, utan också för en starkare demokrati. Den medborgarundersökning som regeringen uppdrog Statskontoret att genomföra Att ta reda på vad folket tycker(2002:12), visar också att många medborgare vill ha en möjlighet att kunna påverka myndigheters verksamhet; men att denna möjlighet generellt inte upplevs som särskilt hög . Även om flera myndigheter har kommit en bra bit på vägen i detta arbete, gör regeringen bedömningen att det krävs ytterligare satsningar inom detta område. Det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet innehåller en rad åtgärder som skall lägga grunden för en långsiktig utveckling av förvaltningen. Utvecklingsarbetet kommer att inriktas på att bl.a. genomföra de åtgärder som har beskrivits under 2.3 Insatser. Eftersom utvecklingen av elektroniska tjänster är en central del i detta utvecklingsarbete koncentreras beskrivningen nedan till detta område. Utveckling av e-tjänsterna skall även fortsättningsvis bygga på att varje myndighet har ett självständigt ansvar för sina system och för den information och de tjänster som den tillhandahåller. behövs insatser för att det offentliga skall uppträda som en sammanhållen enhet utan att myndighetsgränserna utgör ett hinder för den som tar myndighetstjänsterna i anspråk. Det myndighetsvisa utvecklingsarbetet bör således kombineras med ett sammanhållande arbete som möjliggör samverkan och kommunikation mellan olika verksamhetssystem. De åtgärder som regeringen bedömer nödvändiga nu är N en tydlig styrning av statliga myndigheter mot målen, N att utreda behovet av särskilt stöd till utvecklingen av sådana tjänster som är till stor nytta för företag och medborgare, 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 men som inte ger tillräckliga rationaliseringsvinster för att kunna bära utvecklingskostnaderna, N att utforma de förvaltningsgemensamma standarder som behövs för den elektroniska kommunikationen inom förvaltningen och mellan myndigheterna och deras brukare, N att tillhandahålla ett verksamhetsoberoende utbud av basfunktioner, som underlättar utvecklingen av e-tjänster med hög nytta för medborgare och företag, N att utforma enhetliga kvalitetskrav på den elektroniska samhällsinformationens område, N att skapa fastare samverkansformer med kommuner och landsting om utveckling av tjänster, samt N att tillhandhålla en samlad ingång till de tjänster som myndigheter, kommuner och andra offentliga organ gör tillgängligt elektroniskt. Den närmare utformningen och inriktningen av de särskilda stödinsatserna för utveckling av elektroniska tjänster behöver övervägas ytterligare. Regeringen bedömer att en särskild delegation bör utformas för detta arbete. Regeringen avser vidare att förbättra styrningen och organiseringen av arbetet med att utveckla den gemensamma elektroniska infrastrukturen inom statsförvaltningen i enlighet med förslag som lämnats av Statskontoret och som har fått starkt stöd från de statliga myndigheterna. Ökad samverkan underlättas av gemensamma standarder och gemensamma tjänster för de statliga myndigheternas elektroniska kommunikation och informationshantering. Regeringen avser därför att inrätta ett särskilt samordningsorgan bestående av representanter från statliga myndigheter som är av särskild betydelse för utvecklingen av den elektroniska förvaltningen. SverigeDirekt, en webbplats för samhällsinformation, som har drivits i projektform har utretts. Verksamheten föreslås permanentas och samordnas med rättsinformationssystemet och Samhällsguiden samt föras över till Statskontoret. I enlighet med utredarens förslag kommer verksamheterna att föras över till Statskontoret fr.o.m. . utveckling av tjänsterna, byggt på ett decentraliserat ansvar för informationen och kostnadseffektiva tekniska lösningar, är ett väsentligt inslag för att uppnå regeringens mål med en sammanhållen elektronisk förvaltning. Det är också viktigt att utvecklingsarbetet på detta område även fortsättningsvis sker i nära samarbete med kommuner och landsting. För att utvecklingsresurserna på området skall användas optimalt är ett fortsatt samarbete med i utvecklingsfrågor också viktigt. Kammarkollegiet har ansvarat för den centrala funktionen inom den statliga inköpssamordningen. Det kan konstateras att den statliga inköpssamordningen har få om ens några beröringspunkter med övrig verksamhet vid Kammarkollegiet. Den ekonomiska och juridiska kompetens som finns vid kollegiet är av helt annan karaktär än den som krävs för inköpssamordningen. Kammarkollegiet upphandlar som myndighet inte några ramavtal. Eftersom ramavtalen utgör det mest betydelsefulla inslaget i den statliga inköpssamordningen är detta utan tvekan en brist. Om den centrala funktionen inom statens inköpssamordning flyttas till en myndighet som är ramavtalsansvarig myndighet avhjälps denna brist. En sådan förändring kan naturligtvis innebära en risk för att myndigheten inte är opartisk. Regeringen avser dock att följa detta noga så att riskerna minimeras. Det finns inom statsförvaltningen åtskilliga exempel på att myndigheter på ett bra sätt sköter en central samordningsuppgift som också avser egen sakverksamhet. Den myndighet som ligger närmast till hands att ansvara för inköpssamordningen är Statskontoret. Statskontoret har stor erfarenhet av upphandling av ramavtal och har en bred kontaktyta gentemot förvaltningen. Statskontoret har i sitt remissvar till ett av Kammarkollegiet framlagt förslag uttryckt sin vilja att överta detta ansvar. Regeringen kommer därför att flytta ansvaret för den centrala funktionen inom den statliga inköpssamordningen från Kammarkollegiet till Statskontoret med verkan . Regeringens riktlinjer för organiseringen av statsförvaltningen anges bl.a. i den förvaltningspolitiska propositionen och i det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet. Syftet med strukturförändringarna är att öka den statliga verksamhetens effektivitet och anpassa den till de mål som har lagts fast av riksdag och regering. har krav på ökad effektivitet, decentralisering, rättssäkerhet och service bidragit till omfattande strukturförändringar inom svensk statsförvaltning. Statliga monopol har avreglerats, affärsverk och myndigheter har bolagiserats, och rationaliseringar har genomförts inom flera tunga myndighetsområden. En tydligare åtskillnad mellan förvaltningen och domstolsväsendet har uppnåtts. Strukturförändringar är en integrerad del i regeringens utveckling av statsförvaltningen. Regeringens inriktning är att ompröva och renodla det statliga åtagandet samt göra förvaltningen mer ändamålsenligt organiserad. Fortsatta effektivitetssträvanden kommer att handla om att statliga åtaganden prövas omsorgsfullt. Mot bakgrund av 1990-talets omfattande bolagiseringar har dock förutsättningarna för och behovet av ytterligare bolagiseringar minskat. Strukturförändringarna /02 har till övervägande del berört statens inre organisation i syfte att skapa en mer ändamålsenlig arbetsfördelning. Nya myndigheter har bildats medan andra har avvecklats i takt med nya behov och förändrade förutsättningar. Den nya , , är ett sådant exempel. KBM har samordnande planeringsuppgifter vad avser beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred och vid höjd beredskap. Uppgifterna låg tidigare delvis hos den numera nedlagda . Den nya myndigheten är bättre anpassad till att hantera nutida krissituationer. Som en följd av den nationella satsningen på livslångt lärande har nya myndigheter bildats inom utbildningsområdet. Som exempel kan Nationellt centrum för flexibelt lärande, CFL, och Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, , nämnas. CFL ska främja livslångt lärande inom vuxenutbildning, folk- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 bildning och arbetsliv. ansvarar för den nya utbildningsformen kvalificerad yrkesutbildning. Krav på effektivitet och likabehandling har bidragit till ändrade ledningsformer och koncentration inom stora myndigheter. har länsarbetsnämndernas styrelser begränsat istället för fullt ansvar och , , roll som chefsmyndighet har blivit tydligare. Syftet med förändringen är att öka effektiviteten och enhetligheten i verksamheten. har lämnat förslag till en förändrad organisation. I departementspromemorian Det nya (Ds 2002:15) har föreslagits att en ny myndighet skall bildas genom att och de tio skattemyndigheterna bildar en enda myndighet. Den föreslagna förändringen syftar bl.a. till att undanröja de hinder som hämmar verksamhetsutveckling. Målet är att skapa bättre förutsättningar för rättsenlighet, likformighet och effektivt resursutnyttjande. Departementspromemorian har remissbehandlats och förslaget bereds inom . En strävan i utvecklingen av förvaltningens struktur är att särskilja affärsverksamhet, rättskipning och förvaltning. Till en början betonades detta främst vad gäller affärsverksamhet och förvaltning i syfte att göra rollerna tydligare och minska riskerna för snedvriden konkurrens. har också betydelsen av att skilja rättskipning från övrig förvaltning betonats för att på så sätt öka rättssäkerheten. Detta är en viktig utgångspunkt i den pågående reformeringen av domstolsväsendet. har också betydelsen av oberoende tillsynsfunktioner lyfts fram i omstruktureringen av förvaltningen. En förstärkt tillsyn är en viktig förutsättning för rättssäkerhet och likabehandling. I flera fall har det föreslagits att myndigheter antingen ska få en utökad tillsynsfunktion eller delas för att skilja tillsyn från utvecklingsfrämjande eller producerande verksamhet. Med samma utgångspunkt har regeringen föreslagit att tillsyns- och utvecklingsverksamhet skiljs åt. Genom att göra tillsynsfunktionen tydligare förbättras förutsättningarna för en likvärdig utbildning i hela landet. De statliga ombudsmännens roller och uppgifter har också varit i fokus. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 , , ombudsmannaroll förstärkts i förhållande till de övriga myndighetsuppgifterna. Bland annat har BO fått rättsliga befogenheter gentemot andra myndigheter, kommuner och landsting. En utredning har också tillsatts för att bland annat se över ansvarsområden och uppgifter för , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Utredningen ska också överväga en samordning mellan några eller samtliga ombudsmän samt, mot bakgrund av krav på ombudsmännens opartiskhet, ta ställning till om den eller de framtida ombudsmannainstitutionerna ska underställas eller regeringen. Enligt regeringens bedömning är det viktigt att öka samverkan mellan myndigheter. En ökad samverkan är nödvändig för att åstadkomma en sammanhållen förvaltning och kan bidra till effektivitetsvinster. Utifrån ett medborgarperspektiv är myndigheters gränsdragningar och specialiseringar inte alltid relevanta utan kan bidra till att förvaltningen upplevs som byråkratisk och otillgänglig. Samverkan mellan myndigheter bör enligt regeringen i första hand inte ske genom organisationsförändringar utan kan utvecklas i olika former, såsom tillfälliga organ och informella nätverk. som gått har regeringen tagit initiativ för att öka förutsättningarna för samverkan. Satsningar har gjorts för att underlätta det elektroniska informationsutbytet mellan myndigheter. Ett sådant exempel är de nya bestämmelserna som underlättar informationsutbytet mellan de allmänna försäkringskassorna, , , länsarbetsnämnderna och arbetslöshetskassorna. Syftet är att effektivisera ärendehanteringen och förbättra bidragskontrollen. I administrationen av yrkestrafiktillstånd samverkar länsstyrelserna, , , och . Målet är att den sökande bara ska behöva ha kontakt med en myndighet för att göra en ansökan. Regeringens bedömning: har genomgått mycket omfattande förändringar. Antalet statsanställda har minskat från ca 410 000 till ca 217 5001. har 63 500 statsanställda sagts upp. Regeringen bedömer att resultatet av individanpassade arbetsformer samt det sätt som de statliga arbetsgivarna sköter avvecklingen av personalen medfört fortsatt goda resultat, bl.a. genom att N andelen öppet arbetslösa inom stiftelsens avtalsområde sjunker relativt snabbt och går ned av de uppsagda N de statsanställda hävdar sig väl på arbetsmarknaden. Staten har ca 217 500 anställda, vilket motsvarar av alla anställda i . Av dessa är män och kvinnor. Tabell 4.1 visar andelen uppsagda fördelade på kvinnor och män . Tabell 4.1 Andel uppsagda kvinnor och män i staten respektive den totala andelen kvinnor och män i staten 1994- 2001 1 Avser antalet statsanställda , inkl. affärsverken, exkl. försäkringskassorna. Att andelen kvinnor i inflödet till varierat hänger samman med de bakomliggande orsakerna till att övertalighet uppkommer. skedde omfattande besparingar och teknikförändringar som i hög grad drabbade kvinnliga administratörer. har övertaligheten i större utsträckning berott på förändringar inom Försvarsmakten och inom infrastrukturmyndigheterna , där andelen män är högre. ökade dock andelen kvinnor i inflödet återigen till följd av bl.a. inflöde från länsarbetsnämnder. Av kvinnorna i staten arbetar var 5:e deltid (2000), av männen var 13:e (2000). beräknas cirka 13 100 statsanställda avgå med ålderspension. 4.2Personalkonsekvenser av genomförda strukturförändringar Vid utgången av 2001 hade (2000) av de uppsagda (1999) avaktualiserats hos , varav de flesta fått nytt arbete. En av tio var arbetslös, medan övriga befann sig i olika åtgärder. En förklaring till resultatet 2001 är att fler kommit in i tidiga åtgärder och därmed befunnit sig i stiftelsens åtgärder mot . Skillnaden i resultat mellan åldersgrupperna är liten. Uppsagda i åldersgruppen får t.ex. arbete i nästan samma utsträckning som de uppsagda i den yngsta åldersgruppen och det är inte heller några stora skillnader mellan könen. Andelen öppet arbetslösa sjunker dock relativt snabbt och går ned av de uppsagda, varav de allra flesta är . Enligt kan de goda resultat som uppnås delvis hänföras till att de statsanställda hävdar sig väl på arbetsmarknaden. Av de uppsagda som får nya arbeten (fasta och tidsbegränsade ) gick N till den statliga sektorn (2000, 1999) N till den kommunala sektorn (2000, 1999) N till den privata sektorn (2000, 1999). 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 4.3Bedömningar av framtida personalkonsekvenser Nedan redovisas respektive departements bedömningar av framtida personalkonsekvenser avseende aktuella förslag. Bedömningen framgår av nedanstående tabell. Bedömningar inom resp. departements ansvarsområde för åren 2002 2004 (personer) Nedan följer övergripande kommentarer till de bedömningar som gjorts av de personalkonsekvenser som följer av förslagen i denna budgetproposition och andra särpropositioner som förelagts . Siffrorna inom parantes avser bedömningar . Det bör särskilt noteras att bedömningarna avser nettoförändringar. Bedömningarna är preliminära eftersom det finns många osäkra faktorer. Huruvida bedömda minskningar av personalen faktiskt leder till uppsägningar och arbetslöshet är något som inte kan förutses. I övrigt anges kommentarer under respektive utgiftsområde. : Förändringarna inträffar inom polisväsendet (+880) och inom åklagarorganisationen (- 40). Ökningen av antalet poliser är en följd av de satsningar som regeringen nu gör på polisen. För att vara i ekonomisk balans bedöms antalet åklagare inom åklagareorganisationen att minska. Renodlingen av SPV:s roll som administratör av de statliga tjänstepensionsförmånerna innebär att ca 30-40 personer berörs vid kommande avveckling av dess konkurrensutsatta affärsverksamhet. Det är svårt att precisera tidpunkt för hur/när personal de facto blir berörd. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 : Förändringarna inträffar vid (+ 800) och vid (+ 56). Inrättandet av för katastrof- och fredsinsatser i innebär att ca 7-10 personer kommer att anställas . När verksamheten har kommit igång i full skala kommer myndigheten att ha ca 20 anställda. Försvarsdepartementet: Försvarsmakten gör följande bedömning för åren 2002 2004: Tabell 4.3 Personalkonsekvenser vid Försvarsmakten Försvarsmakten fullföljer den omstrukturering som beslutet. Antalet årsarbetare (yrkesofficerare och civilanställd personal) kommer att minska från cirka 20 000 vid utgången av 2001 till cirka 17 000 vid utgången av 2004. Personalminskningen beror på att mer än 50 förband, skolor och staber läggs ned, förändras och i några fall ersätts med nya enheter. Flera beslutade och kommande strukturförändringar rör försvarsområdet. 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret innebar att () lades ned och () inrättades . KBM övertog delar av ÖCB:s verksamhet och viss del från Styrelsen för psykolgiskt försvar (SPF). I årets budgetproposition föreslås att kansliet för överflyttas till SPF . Den nya pliktlagstiftningen som gäller från innebär förändringar för Totalförsvarets pliktverks (TPV:s) personalbehov. Större nettoförändringar sker vid KBM/ÖCB (- 40), Försvarshögskolan (+ 20), (+ 30) och (- 25). : Personalökningarna sker framförallt vid , där antalet årsarbetskrafter bedöms öka med ca 200 till följd av utbyggnaden av ungdomsvården. bedöms öka sin personalstyrka med ca 20-40 personer . Verket avser att överföra arbetsuppgifterna med förvaltning av de nya IT- stöden från det stora antalet externa konsulter till verkets egen personal. Vid den nya myndigheten , som startar sin verksamhet , bedöms ca 15 nya arbetstillfällen tillkomma. Därutöver överförs ca 10 tjänster från till den nya myndigheten. : De uppgifter som redovisats i tidigare budgetpropositioner har visat sig vara överskattningar jämfört med faktiskt utfall. I stora drag har personalökningarna inom departementetsområdet (motsvarande totalt ca 23 000 personer) överskattats med ca 200 personer båda åren. För 2002-2004 bedöms antalet tjänster minska netto med ca 200-300 främst p.g.a. huvudmannaskapsförändringar (vissa entreprenadlösningar, riksrevision, kommunala samverkansorgan) samt allmän effektivisering (organisations- och IT- förändringar). : Den successiva utbyggnad som skett av den högre utbildningen har inneburit ett ökat antal anställda vid universitet och högskolor. Till detta kommer en satsning på forskning och forskarutbildning i enlighet med den forskningspolitiska propositionen (prop. 2000/01:3, UbU2000/01:6, rskr. 2000/01:98). För att klara den fortsatta utbyggnaden av utbildningen och forskningssatsningen behövs ytterligare personal 2004. : Förändringarna äger rum vid (+ 25) och vid (+ 5). Med anledning av inrättandet av dels litteraturpris till minne tillkommer en ökning med 2 personer 2002 vid dels Forum för levande historia tillkommer en ökning med 10 personer 2003. : Förändringarna äger rum vid (- 15) och (+ 4).