prop · GR0325 · 2003-10-30 00:00:00 — Systemet syftar till att underlätta handeln inom gemenskapen och utgör också en del av grunden för uträkningen av medlemsländernas avgift till gemenskapen. Som ett led i förverkligandet av den inre marknaden infördes bestämmelser som i viss mån även harmoniserar skattesatserna. Länderna tillåts genom dessa regler att förutom en normalskattesats om även ha högst två reducerade skattesatser på vissa uppräknade varor och tjänster. Huvudregeln inom mervärdesskattesystemet är att allt tillhandahållande av varor och tjänster av skattskyldiga personer skall beskattas, om det inte uttryckligen finns ett undantag från beskattning. Ett undantag innebär att den skattskyldige personen inte skall lägga mervärdesskatt på tillhandahållandet. I gengäld har denne emellertid inte rätt att dra av ingående skatt. Vissa av de nuvarande medlemsstaterna har fått rätt att tillämpa s.k. nollskattesatser. Det innebär att tillhandahållandet inte skall beskattas men till skillnad från undantagen får den skattskyldige dra av ingående skatt. Förutom undantag för vissa särskilt uppräknade tillhandahållanden har också medlemsländerna rätt att helt undanta små och medelstora företag från tillämpningsområdet för beskattning om deras omsättning inte överstiger . Samtliga kandidatländer har accepterat att tillämpa regelverket i sjätte direktivet från anslutningsdagen med undantag för övergångslösningar på vissa områden, vilka beskrivs nedan. , , , , och har medgetts rätt att, även vid tillhandahållande av andra varor och tjänster än de som omfattas av sjätte direktivet, tillämpa reducerade skattesatser i något eller några fall. Det rör sig om tillhandahållande av värmeenergi för uppvärmning och produktion av varmvatten, tillhandahållande av torv, briketter, kol och ved till fysiska personer, tillhandahållande av byggnadsarbeten på bostäder, restaurangtjänster, varor och tjänster som används vid normal jordbruksproduktion och livsmedel samt tillhandahållande av naturgas och elektricitet. Övergångsperioderna sträcker sig som längst till utgången av . och har getts rätt att från beskattning undanta tillhandahållande av mark för bebyggelse. kommer att kunna tillämpa undantaget t.o.m. och så länge något av de nuvarande medlemsländerna tillämpar undantaget. Beträffande gäller detta undantag även för tillhandahållande av byggnader. får undanta tillhandahållande av värme och tillhandahållande av vatten från offentliga organ. Slutligen får undanta tjänster som tillhandahålls av författare, konstnärer och artister. och får tillämpa en nollskattesats på tillhandahållande av läkemedel och livsmedel t.o.m. respektive t.o.m. . Dessutom får t.o.m. tillämpa en nollskattesats på tillhandahållande av vissa böcker och facktidskrifter. Samtliga kandidatländer får undanta eller tillämpa nollskattesatser på tillhandahållande av internationella passagerar- transporter. Även nuvarande medlemsstater nollbeskattar eller undantar sådana transporter. får även tillämpa nollskattesats för passagerar- transporter på land och enskilda sjötransporter inom ön. Undantag för mindre och medelstora företag Alla kandidatländer får tillämpa en högre omsättningsgräns än vad som anges i direktivet som gräns för rätten att undanta mindre och medelstora företag från beskattning. Dessutom får tillämpa ett förenklat förfarande för kontantredovisning och för leveranser mellan närstående personer. Slutligen får tillämpa ett förenklat förfarande för uttag av mervärdesskatt för timmertransaktioner. Sammanfattning: Ett flertal kandidatländer har fått övergångsperioder för att uppfylla minimipunktskatten på cigaretter. Några länder har getts möjlighet att tillämpa nedsatta punktskattesatser på alkohol i vidare omfattning än vad tillåter. Undantag har också beviljats för punktskatter på mineraloljor. Remissinstanserna: RSV anför att utvidgningen kommer att kräva ökade kontrollresurser men också ett utökat internationellt kontrollsamarbete. Liksom när det gäller mervärdesskatteområdet anser verket att undantagen i anslutningsfördraget kan komma att försvåra marknadstillträdet för svenska företag. Bakgrund: Inom EU finns harmoniserade förfaranderegler för punktskatter på alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter. Reglerna gör det möjligt att flytta varor mellan registrerade skattskyldiga utan att skatten förfaller till betalning (den s.k. suspensionsordningen). Reglerna finns i rådets direktiv /12/EEG av om Prop. allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor. Syftet med suspensionsordningen är att främja fria varurörelser mellan medlemsländerna. Förutom förfarandereglerna på detta område finns rådsdirektiv som anger det skattepliktiga området samt rådsdirektiv som anger Enligt rådets direktiv /79/EEG av om tillnärmning av skatt på cigaretter skall medlemsstaterna tillämpa en minimipunktskatt på cigaretter (punktskatt exklusive mervärdesskatt) som skall vara av detaljhandelspriset (inklusive samtliga skatter) och som skall vara per 1 000 cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin. 92/80/EEG av om tillnärmning av skatter på andra tobaksvaror än cigaretter skall medlemsstaterna även ta ut minimipunktskatter på cigarrer, cigariller och röktobak. Enligt rådets direktiv /83/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker får medlemsstaterna tillämpa nedsatta punktskattesatser på etylalkohol som framställs av destillerier som inte producerar mer än De nedsatta skattesatserna får inte sättas lägre än till av den nationella standardsatsen. Enligt artikel 8.4 i direktiv /81/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineralolja får rådet genom enhälligt beslut på kommissionens förslag tillåta en medlemsstat att införa ytterligare regler om skattebefrielse eller nedsättning av skatten på mineraloljor, än de i direktivet angivna, som motiveras av speciella Samtliga kandidatländer har accepterat att tillämpa regelverket i detta kapitel från anslutningsdagen med undantag för vissa övergångslösningar vilka beskrivs nedan. Minimiskatt på cigaretter, m.m. , , , , , , och har fått övergångsperioder för att uppfylla minimipunktskatten på cigaretter förutsatt att de under dessa perioder successivt anpassar punktskattesatserna till minimipunktskattesatsen. gäller övergångsperioden t.o.m. . perioderna får övriga medlemsstater behålla samma kvantitativa restriktioner för privatimport av cigaretter från dessa länder som gäller vid privatimport av cigaretter från tredjeländer. utnyttjar denna möjlighet får utföra nödvändiga kontroller förutsatt att dessa inte hindrar en väl fungerande inre marknad. RSV har pekat på att Prop. 2003/04:25 det inte i promemorian anges hur detta skall fungera i praktiken. verkets bedömning bör detta närmast vara en arbetsuppgift för . Uppgiften kommer att vara resurskrävande och effektiviteten av detta arbete kommer, enligt RSV, att påverka skatteuppbörden. har beviljats en övergångsperiod t.o.m. för att uppnå minimipunktskatten på röktobak och har beviljats en övergångsperiod t.o.m. för att uppnå minimipunktskattesatserna på cigarrer, cigariller och röktobak. I likhet med vad som gäller för cigaretter skall nuvarande medlemsländer ha möjlighet att, , behålla samma kvantitativa restriktioner för privatimport från dessa länder som gäller vid privatimport från tredjeländer. Som ovan nämnts får medlemsstaterna tillämpa nedsatta punktskattesatser på etylalkohol som framställs av destillerier som inte producerar ren alkohol . , och har fått möjlighet att tillämpa detta undantag även på destillerier som producerar ren alkohol under förutsättning att det rör sig om alkohol framställd av frukt från fruktodlares hushåll avsedd endast för deras personliga bruk. Den mängd alkohol som nedsatt skattesats kan tillämpas för i dessa fall är dock begränsad. För del rör det sig om fruktsprit per producerande fruktodlarhushåll och år. För och del är gränsen . Kommissionen skall se över och ordning och rapportera eventuella ändringar till rådet. Om inte annat följer av ett beslut enligt artikel 8.4 i rådets direktiv /81/EEG får tillämpa ett undantag från punktskatter på mineraloljor som används för tillverkning av cement och ett undantag från extra punktskatter på alla typer av bränsle som används för lokal passagerartrafik. Undantagen får tillämpas efter anslutningen. På samma sätt får , efter anslutningen, behålla en reducerad punktskattesats för bensin tillverkad av absolut alkohol, dieselolja med låg svavelhalt och bensin som innehåller etylbutylalkoholeter. har anfört att ovan nämnda undantag enligt deras bedömning inte kommer att få några nämnvärda effekter. Sammanfattning: har fått ett undantag beträffande beskattning av utdelningar till moderbolag i andra medlemsstater. länder har förbundit sig att följa EU:s uppförandekod. Remissinstanserna: LO har anfört att det faktum att det endast finns en uppförandekod mot skadlig skattekonkurrens, som dessutom inte är bindande, gör att en möjlig förbättring av den faktiska konkurrens- situationen i stort sett uteblir. Med generellt sett låga företagsskatter gynnas, enligt LO, företagen i flera av kandidatländerna. Förhandlingsresultatet: På företagsskatteområdet har fått ett undantag från rådets direktiv /435/EEG av om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater. får t.o.m. utgången av beskatta utdelningar till moderbolag i andra medlemsstater. Alla kandidatländer har förbundit sig att följa EU:s uppförandekod för företagsbeskattning och att inte införa nya skatteregler som kan vara skadliga samt vid behov avskaffa eller ändra nuvarande regler. I flera kandidatländer ges statligt stöd i form av skattebefrielse eller skatte- lättnader till särskilda företag, branscher eller regioner. I anslutnings- förhandlingarna har allt sådant behandlats enligt konkurrensreglerna. 7.10.4Administrativt samarbete på skatteområdet Sammanfattning: Gemenskapens bestämmelser om administrativt samarbete skall kunna tillämpas i de nya medlemsstaterna vid inträdet. Vissa tekniska anpassningar görs i rättsakterna. Remissinstanserna: har anfört att om informationsutbyte vad gäller gränsöverskridande handel, i kombination med farhågorna om en ökad handel och förväntade försök till skattefusk, kommer att öka påfrestningarna på skatteförvaltningen. Mot denna bakgrund ifrågasätter RSV om det, i allt fall , skulle uppstå några effektivitetsvinster i anledning av formaliseringen inom EU av det administrativa samarbetet. När det gäller exekutionsväsendet, och då främst frågan om ömsesidigt erkännande och verkställighet av domar och beslut, förutser RSV inte några negativa konsekvenser med anledning av utvidgningen. Bakgrund: Det administrativa samarbetet på skatteområdet mellan EU:s medlemsstater omfattar de tre samarbetsformerna informations- utbyte, delgivning av handlingar och ömsesidigt bistånd med indrivning. Bestämmelser om informationsutbyte för beskattningsändamål finns dels i rådets direktiv /799/EEG av om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter på området direkt och indirekt beskattning, dels i rådets förordning (EEG) nr 218/92 av om administrativt samarbete inom området för indirekt beskattning (mervärdesskatt). Direktivet var ursprungligen tillämpligt bara på direkt skatt men tillämpningsområdet har senare utvidgats till att omfatta även mervärdesskatt och punktskatter på tobaksvaror, alkoholdrycker och mineraloljeprodukter. Förordningen är endast tillämplig på mervärdesskattens område och bara i samband med s.k. gemenskapsinterna förvärv. Direktivets bestämmelser gäller i huvudsak utbyte av information på begäran, medan förordningen föreskriver ett omfattande automatiskt informationsutbyte genom att data från nationella databaser tillhandahålls via ett gemensamt Prop. 2003/04:25 kommunikationsnät. Rådet antog en ny förordning om administrativt samarbete i frågor om mervärdesskatt (rådets förordning (EG) nr 1798/2003 av om administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt och om upphävande av förordning (EEG) nr 218/92) och en ändring av direktiv /799/EEG. Innebörden är att samtliga bestämmelser om informationsutbyte och delgivning på mervärdesskattens område samlas i den nya förordningen. Rådets direktiv /799/EEG skall därmed inte längre omfatta mervärdesskatt. Ömsesidigt bistånd med indrivning regleras i rådets direktiv /308/EEG av om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som har avseende på vissa avgifter, tullar, skatter och andra åtgärder. Direktivet var ursprungligen tillämpligt bara på tull och jordbruksavgifter (gemenskapens s.k. traditionella egna medel) men tillämpningsområdet har utvidgats till mervärdesskatt, punktskatter på tobaksvaror, alkoholdrycker och mineraloljeprodukter samt, med verkan , även skatt på inkomst, förmögenhet och försäkringspremier. Förutom bistånd med indrivning av dessa slags fordringar regleras i direktivet även inhämtande av information om den betalningsskyldige och delgivning av handlingar (på indrivningsstadiet). Bestämmelser av administrativ natur finns även i rådets direktiv /12/EEG om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor. De särskilda bestämmelserna på detta område är föranledda av den s.k. suspensions- ordningen (se avsnitt 7.10.2 under . I direktivet föreskrivs att de risker som suspensionsordningen innebär skall täckas av en säkerhet som avsändaren är skyldig att ställa. Vidare regleras bl.a. det s.k. ledsagardokument som skall åtfölja varorna vid förflyttning. Gemenskapens bestämmelser om administrativt samarbete skall kunna tillämpas i de nya medlemsstaterna vid inträdet. Vissa tekniska anpassningar görs i rättsakterna. Ekonomiska och monetära unionen Sammanfattning: Samtliga kandidatländer har accepterat målet om att införa den gemensamma valutan euron. De nya medlemsstaterna kommer för anslutningen delta i som medlemsstater med undantag, vilket innebär att länderna inte genast kommer att införa euron. Remissinstanserna har inte yttrat sig i frågan. Förhandlingsresultatet: För kandidatländerna finns inga särordningar eller övergångsregler för regelverket om den ekonomiska och monetära unionen (EMU). Inte någon av de nya medlemsstaterna har begärt några De nya medlemsstaterna har samtliga accepterat målet om att införa den gemensamma valutan euron. De nya medlemsstaterna kommer att för anslutningen till unionen delta i som medlemsstater med undantag. konsekvensen av undantagsstatusen är att landet inte genast inför den gemensamma valutan euron. De kan inte före anslutningen delta i I och med medlemskapet omfattas de nya medlemsstaterna av den Prop. 2003/04:25 största delen av för den ekonomiska politiken, vilket bl.a. innebär att länderna skall betrakta den ekonomiska politiken som en fråga av gemensamt intresse (artikel 99.1 i EG-fördraget). De omfattas av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och av stabilitets- och tillväxtpakten. Det som skiljer ett medlemsland med undantag från andra medlemsländer är att ett sådant land inte kan bli föremål för ett föreläggande eller för sanktioner inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott i de offentliga finanserna. De nya medlemsstaterna måste ha säkerställt att deras nationella lagstiftning är förenlig med fördraget och stadgan för det Europeiska centralbankssystemet (artikel 109 i EG-fördraget) och ha anpassat sin lagstiftning i en del andra avseenden som relaterar till oberoende. Det regelverk som måste ha införts i ländernas nationella lagstiftning består av följande delar. För det första måste de ha infört ett förbud mot s.k. monetär finansiering, dvs. att det skall vara förbjudet för offentliga organ att ta upp lån i den nationella (artikel 101 i EG-fördraget). För det andra måste de ha infört ett förbud mot positiv särbehandling av offentliga organ hos finansiella institutioner (artikel 102 i EG-fördraget). Båda förbuden skall avse alla slags offentliga organ på alla nivåer. Syftet med båda förbuden är att uppmuntra till budgetdisciplin genom att se till att staten inte skall kunna finansiera underskott på annat sätt än genom upplåning på kapitalmarknaderna på marknadsmässiga villkor. För det tredje måste ha gjorts oberoende och dess huvudmål skall vara prisstabilitet. Detta innebär bl.a. att det skall vara förbjudet för de nationella centralbankerna att begära och ta emot instruktioner från medlemsstaternas regeringar liksom från andra offentliga organ på alla nivåer. Dessa frågor regleras i artikel 108 i EG- fördraget. Sammanfattning: Samtliga länder har accepterat regelverket utan övergångsbestämmelser eller undantag. Remissinstanserna: () anser, i överens- stämmelse med promemorian, att utvidgningen inte kan förväntas medföra några särskilda konsekvenser för del inom statistik- området men vill påpeka att de anslutande ländernas statistiksystem förmodligen kommer att behöva ett omfattande stöd även framgent. Bakgrund: På många områden är tillförlitlig statistik nödvändig för arbetet inom EU. Statistiken har en central roll för beslut om gemenskapens budget och dess fördelning samt bedömning av hur medlemsländerna klarar sina åtaganden när det gäller inflation och Detta visar sig bl.a. i en omfattande reglering av ekonomisk statistik och jordbruksstatistik. Statistiken spelar också en allt viktigare roll som underlag för att följa och utvärdera hur medlemsländerna uppnår uppställda politiska mål. Här kan t.ex. nämnas sysselsättnings- och miljömål. Förhandlingsresultatet: Det huvudsakliga problemet när det gäller Prop. 2003/04:25 kandidatländernas antagande av regelverket på statistikområdet har inte varit att acceptera det, utan snarare huruvida de nya medlemsstaterna kontinuerligt kan producera korrekta och harmoniserade uppgifter. Den administrativa kapacitet ett land har, t.ex. hur den offentliga verksamheten fungerar och de möjligheter man har att rekrytera kvalificerad personal, spelar stor roll för kvaliteten på statistiken. Särskilt viktigt är det att den statistik som används för olika beslut är tillförlitlig och kan tas fram samt att statistiken är trovärdig. Detta har också understrukits i de olika rapporter som tagits fram under förhandlingarna. Ett omfattande stödarbete pågår också för att bistå de nya medlemsländerna. LO har anfört att området kan bli ett problemområde då de administrativa möjligheterna är mycket små i inledningsskedet och utan tillförlitlig statistik saknas, enligt LO, grund för en välunderbyggd politik. Regeringen delar LO:s uppfattning om att det kommer att finnas problem i inledningsskedet men gör ändå den bedömningen att kandidatländerna, i allt fall när det gäller den viktiga statistiken som används till EU:s budget och strukturfonder m.m., uppfyller kraven. Samtliga länder har accepterat regelverket och där finns inga övergångslösningar eller undantag. Här bör understrykas att regelverket på statistikområdet är i snabb utveckling och det förutsätts att de nya medlemsländerna även skall kunna införliva de nya rättsakterna. Inom området socialpolitik och sysselsättning finns det omfattande sekundärrättslig lagstiftning vad avser arbetsrätt samt hälsa och säkerhet i arbetslivet. Gemenskapslagstiftningen på dessa områden syftar till att harmonisera lagstiftningen på en miniminivå. Men det finns här också områden såsom den sociala dialogen, sysselsättning och social trygghet där man inom EU strävar efter en samordning av ländernas politik. Inom de sistnämnda områdena finns inte någon skyldighet att införa några gemensamma miniminivåer men däremot en skyldighet att koordinera politiken för att uppnå ett enhetligt system. I detta kapitel behandlas även folkhälsoarbetet vars syfte är att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå. Sammanfattning: Samtliga kandidatländer har accepterat att tillämpa regelverket från anslutningsdagen med undantag för som har medgetts en övergångsperiod för genomförandet av bestämmelserna om högsta tillåtna veckoarbetstid i arbetstidsdirektivet. Remissinstanserna: LO har anfört att det i promemorians konsekvens- analys tydligare borde ha framgått att ett uppfyllande av EU:s miniminivåer inom arbetsrätt och arbetsmiljö skapar en mer rättvis konkurrens för svenska företag och svenska arbetstagare utöver att villkoren förbättras för de anställda i de nya medlemsländerna. också efterlyst en bedömning i promemorian av i vad mån kandidatländerna kan förväntas leva upp till de regler som gäller jämställdhet inom EU. (JämO) har anslutit sig till promemorians bedömning att några särskilda konsekvenser för svensk del på grund av anslutningen inte kan förutses men för de anslutande ländernas del torde, enligt JämO, anslutandet innebära ett starkare skydd mot diskriminering och bättre aktiva åtgärder för att främja jämställdheten. Bakgrund: Allmänna arbetsrättsliga områden såsom arbetstid, informationsskyldighet för arbetsgivare om rådande avtalsvillkor samt regler för deltids- och visstidsanställningar har harmoniserats genom direktiv. Även andra skyddsregler för arbetstagare har harmoniserats genom bl.a. insolvensdirektivet, som syftar till att ge arbetstagaren ekonomiskt skydd vid arbetsgivarens insolvens, samt direktivet om kollektiva uppsägningar, som ålägger arbetsgivaren att informera och samråda med arbetstagarna inför uppsägningar av viss omfattning. Inom området för arbetstagarinflytande har en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen skapats genom och rådets direktiv /14/EG av om inrättandet av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen. Detaljerade regler har utformats för information och samråd i europabolag och arbete pågår med en liknande reglering för europeiska kooperativa föreningar. Därutöver har regler om inrättande av europeiska företagsråd för information och samråd med arbetstagare i multinationella företag införts. Slutligen finns på detta område dels två direktiv som syftar till att motverka diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder och sexuell läggning, dels flera direktiv som syftar till att åstadkomma jämställdhet i arbetslivet mellan kvinnor och män. Förhandlingsresultatet: Samtliga nya medlemsstater har accepterat att tillämpa regelverket i detta kapitel från anslutningsdagen. Endast ett land, nämligen , har begärt och medgetts en övergångsperiod för genomförandet av bestämmelserna om högsta tillåtna veckoarbetstid i rådets direktiv /104 EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden. Övergångstiden gäller t.o.m. (om veckoarbetstiden reglerats i kollektivavtal). Regeringen delar den bedömning som JämO gör om att utvidgningen för de anslutande ländernas del innebär ett starkare skydd mot diskriminering och bättre aktiva åtgärder för att främja jämställdheten. 7.13.2Hälsa och säkerhet i arbetslivet Sammanfattning: Samtliga kandidatländer har accepterat att tillämpa regelverket från och med anslutningsdagen med undantag för ett fåtal övergångslösningar som rör arbetsutrustning, buller på arbetsplatsen samt bildskärmsarbete. Remissinstanserna: har anfört att tio nya medlemsländer i unionen kommer att medföra en ökning av arbetsbördan för de delar av kommissionen som hanterar arbetsmiljöfrågor. Kommissionen kommer därför att vara i behov av ytterligare resurser för att klara uppgiften. Bakgrund: EG-lagstiftning som behandlar hälsa och säkerhet i arbetslivet består i huvudsak av ett ramdirektiv med anslutande särdirektiv. Rådets direktiv /391/EEG av om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (ramdirektivet) innehåller grundbestämmelser om organisationen av verksamheten för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och om arbetsgivarens och arbetstagarens ansvar. Ramdirektivet kompletteras med särdirektiv för olika grupper av arbetstagare, för vissa typer av arbetsplatser och för vissa ämnen.