prop · GQ031d9 · 2003-01-01 00:00:00 — Inom minoritetspolitiken är inflytandet för de nationella minoriteterna av stor betydelse. Bl.a. hålls samrådsmöten med företrädare för regeringen och minoriteternas organisationer. Organisationer som företräder nationella minoriteter har för tilldelats för att stärka deras möjligheter till inflytande i frågor som berör dem. Fördelningen av medlen baseras på de enskilda organisationernas behov. Av redovisningarna från minoritetsorganisationerna framgår att medlen har använts till skiftande ändamål, bl.a. mötesverksamhet, informationsinsatser samt till åtgärder som syftar till att förbättra kunskaperna i det egna språket. Tillgängliga medel har dock inte helt motsvarat organisationernas behov av stöd. Regeringen har i budgetpropositionen samt i skrivelsen Integrationspolitik för 2000-talet (skr. 2001/02:129) aviserat att en samlad översyn skall göras av minoritetsorganisationernas möjligheter till stöd. Regeringen har inrättat en arbetsgrupp med uppgift att bl.a göra denna översyn. Romerna som grupp drabbas särskilt hårt av fördomar och diskriminering. Regeringen har därför gett Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) i uppdrag att genomföra ett särskilt arbete för att förebygga och motverka diskriminering av romer. Uppdraget skall redovisas . En särskild arbetsgrupp för romska frågor har varit verksam inom . En övergripande uppgift för den romska arbetsgruppen har varit att lämna förslag till insatser som kan 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 främja romernas situation i det svenska samhället. På arbetsgruppens initiativ anordnades en konferens om de romska barnens situation. Konferensen väckte mycket uppmärksamhet och avsikten är att den skall följas upp på regional och lokal nivå. Genom minoritetspolitiken, som bl.a. innebär att romer har erkänts som nationell minoritet och chib som minoritetsspråk, har förutsättningarna för en romsk arbetsgrupp ändrats. Inom ramen för minoritetspolitiken finns särskilda samrådsformer för samarbetet mellan företrädare för regeringen och minoritetsorganisationerna. Det finns dock även fortsättningsvis behov av ett samverkansorgan med speciell inriktning på de romska gruppernas situation. Frågan bereds inom i samråd med romska organisationer med inriktning på att tillsätta ett nytt samverkansorgan i form av ett råd för romska frågor. har en särskild arbetsgrupp inrättats för att samordna frågor inom ramen för minoritetspolitiken. För samarbete mellan och om minoritets- och minoritetsspråksfrågor har en finsk-svensk arbetsgrupp inrättats. För att stärka de nationella minoriteterna och stödja minoritetsspråken har en rad åtgärder vidtagits som rör utbildningsfrågor, kulturverksamhet, massmedier, arkivfrågor och äldreomsorg. Programföretagen i allmänhetens tjänst har ett stort ansvar för att beakta språkliga och etniska minoriteters behov. I de nya sändningstillstånden för public serviceföretagen (), () och (), som gäller , framgår att företagens insatser för de språkliga och etniska minoriteterna skall öka. har samiska, finska och meänkieli intagit en särställning men enligt de nya sändningstillstånden skall även chib ha en särställning. Därtill framgår av propositionen som ligger till grund för de nya sändningstillstånden att programföretagen också skall ta hänsyn till att även jiddisch har status som minoritetsspråk. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Utbudet av nyhetssändningar på samiska i TV har utökats sedan en nyhetssamverkan har påbörjats mellan de nordiska public servicebolagen . SR deltar i ett liknande samarbete i syfte att skapa en samnordisk digital ljudradiokanal på samiska. Målsättningen är att den nya radiokanalen är fullt utbyggd med sändningar för den samiska publiken dygnet runt. saknas en samlad bild av de medier som riktar sig till invandrare och minoriteter. I syfte att öka kunskapen om området har regeringen gett i uppdrag att kartlägga och analysera situationen för medier som riktar sig till främst invandrare och nationella minoriteter i . Uppdraget skall redovisas . Regeringen har även gett , och i uppdrag att inom respektive ansvarsområde redovisa hur de nationella minoriteternas intressen tillgodoses i olika avseenden. Uppdragen redovisades i rapporter till regeringen . Rapporterna innehåller förslag till ytterligare åtgärder inom dessa områden. Av framgår att stora och olika behov finns inom minoritetsgrupperna när det gäller språkvård och kulturverksamhet. Det statliga stödet till litteratur och kulturtidskrifter ökades med för att särskilt kunna beakta de nationella minoriteterna vid fördelningen av stödet. tillfördes för ett nytt bidrag för insatser som syftar till att främja de nationella minoriteternas språk och kultur. redogör i sin rapport för behovet av läromedel då det gäller samiska, meänkieli och chib samt om den judiska minoritetens religion, kultur och språk. Vidare bedömer att det finns behov av kompetensutveckling för lärare då det gäller samtliga minoritetsspråk. Ett stort hinder för modersmålsundervisningen i chib är bristen på romska lärare och romska resurspersoner vilket leder till att undervisning i chib är näst intill obefintlig i vissa delar av landet. Regeringen har uppdragit åt i att anordna en fortbildningskurs för sverigefinska modersmålslärare. Därutöver stödjer kompetensutveckling för personal inom barnomsorg med inriktning på samiska och meänkieli. I en rapport har redovisat en kartläggning av det befintliga läget för modersmålsstödet i förskolan och modersmålsundervisningen i den obligatoriska skolan samt gymnasieskolan. Rapporten innehåller även konkreta förslag på olika stimulansåtgärder och förordningsändringar. Rapporten bereds inom . En nationell utvärdering av folkbildningen som påbörjades omfattar bl.a. folkbildningens roll för de nationella minoriteterna. Uppdraget skall redovisas . Behovet av äldreomsorg på andra språk än svenska har uppmärksammats eftersom det inte är ovanligt att äldre förlorar kunskaperna i det sist inlärda språket men behåller kunskaperna i sitt modersmål. redovisade ett uppdrag att kartlägga och redovisa hur olika kommuner organiserat och genomfört äldreomsorg för finsktalande. Av rapporten framgår bl.a. att en anpassad äldreomsorg kan erbjudas äldre finsktalande utan att det medför större kostnader. Frågan om vilka åtgärder som skall vidtas med anledning av rapporten övervägs inom . Inom ramen för samepolitiken görs insatser för att uppnå målet att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Insatserna omfattar bl.a. stödet till och sameskolorna. inledde regeringen en nationell informationssatsning om samerna som urbefolkning i och samernas kultur. Må- let för informationssatsningen är att öka kunskapen om samerna som urbefolkning och samernas kultur i hela landet. Prioriterade områden är utbildningsväsendet, massmedia samt olika myndigheters och institutioners informationsansvar. Av vikt är också att få ett ökat och långsiktigt förtroende mellan samer och ickesamer och kunna förebygga och motverka diskriminering. Regeringen avsatte för denna satsning och beslutade att den skall pågå under för att få igång långsiktiga aktiviteter. Åtgärder inom samepolitiken redovisas närmare under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Målet för minoritetspolitiken är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. I syfte att utvärdera de regionala insatserna har regeringen gett i i uppgift att följa tillämpningen av lagarna om rätt att använda samiska, finska och meänkieli. Härutöver är det angeläget att bedöma om de nationella minoriteterna har fått bättre möjligheter till inflytande sedan de tilldelats medel för inflytande. kommer det även bli aktuellt att följa upp de nationella åtgärder som vidtagits bl.a. inom kultur- och utbildningsområdena. Ett resultat av den nya minoritetspolitiken är en större medvetenhet och kunskap om de nationella minoriteterna både inom minoritetsgrupperna själva och i majoritetssamhället. Minoriteternas ökade möjligheter till inflytande har lett till växande aktivitet bland minoritetsgrupperna, bl.a. bildandet av Sverigefinländarnas delegation som ett organ för den sverigefinländska minoriteten, etablerandet av flera nya romska riksorganisationer och initiativ till ett språkvårdsorgan för meänkieli. Då det gäller de regionala insatserna har en arbetsgrupp vid i bildats för att följa i vilken utsträckning lagarna om rätt att använda samiska, finska och meänkieli har använts. har arbetsgruppen låtit göra en enkätundersökning hos statliga och kommunala förvaltningsmyndigheter samt domstolar i förvaltningsområdena för samiska respektive finska och meänkieli. Utöver särskilda uppdrag skall i även redovisa hur statsbidraget till kommunerna och fördelats samt vilket resultat uppföljningen av de regionala insatserna och kostnaderna för dessa givit. Därvid skall också redovisas hur arbetet har bedrivits för att följa upp och utvärdera de regionala åtgärderna. I framgår att vid kontakter med berörda kommuner inom förvaltningsområdet för finska och meänkieli erfarit att personal vid kommunernas äldreomsorg har sådana kunska- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 per i finska och meänkieli att det närmast kan betraktas som normalt att få äldreomsorg helt eller delvis på de språken. Motsvarande gäller kunskaper i samiska bland personal inom äldreomsorg i , och . redovisar även att flera kommuner inte har någon aktiv information om möjligheten till äldreomsorg där personalen har kunskap i de nationella minoritetsspråken. socialkonsulenter har dock framfört att man beaktar minoritetsspråkfrågan inom äldreomsorgen i sin tillsynsverksamhet. Då det gäller förskoleverksamheten redovisar kommun att förskoleverksamhet där verksamheten bedrivs på samiska har mött efterfrågan, mycket beroende på att det finns en samisk skola i kommunen. Flertalet kommuner inom förvaltningsområdet för finska och meänkieli redovisar att de har personal som har goda kunskaper i finska och meänkieli. Förhållandet har beskrivits på ett liknande sätt som för äldreomsorgen. Flera kommuner redovisar här att de lämnar information om att verksamheten kan bedrivas på något av minoritetsspråken. i läns redovisning 2003 skall särskilt inriktas på de enskildas förutsättningar att utnyttja de rättigheter och möjligheter som finns. Den bör kunna lämna värdefullt bidrag kring frågor om vilka hinder som eventuellt finns för att den enskilde skall kunna använda minoritetsspråken i kontakt med myndigheter samt hur dessa hinder skall kunna åtgärdas. Frågan om en utvidgning av förvaltningsområdet för samiska har tagits upp i olika sammanhang. Regeringen har gett i i uppdrag att inom ramen för befintliga resurser förutsättningslöst utreda konsekvenserna av en eventuell utvidgning av förvaltningsområdet för samiska så att det omfattar några kommuner inom de södra delarna av det traditionella samiska språkområdet, det sydsamiska området. Uppdraget skall redovisas . Arbetsgruppen vid i har framfört att flera faktorer bidrar till att man ännu inte kan påvisa någon egentlig ökning av användandet av minoritetsspråken i kontakter med domstolar och myndigheter. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 ens krav på muntlig översättning har inte trängt fram hos alla myndigheter ännu och enskilda förväntar sig inte att de myndighetskontor som ligger utanför förvaltningsområdet har personal med kunskaper i minoritetsspråken. Dessutom har minoritetsspråken huvudsakligen varit ett vardagsspråk i den lokala miljön. Inte heller skall man bortse från den psykologiska faktorn. Den som alltid använt svenska i kontakter med myndigheter kan ha svårt att nu använda det egna modersmålet vid sådana kontakter. Det gäller särskilt det samiska språket. Flera av de organisationer som representerar de nationella minoriteterna har inte tillräckliga medel för att tillvarata gruppens intressen. Några av organisationerna får betydande stöd från annat håll, bl.a. , medan andra organisationer inte har någon sådan möjlighet. En samlad översyn görs därför av minoritetsorganisationernas möjligheter till stöd. Eventuella förändringar bör genomföras genom omfördelning av befintliga medel. Eftersom minoritetspolitiken är ett nytt politikområde finns det ännu inte tillräckligt underlag för att dra några mera långtgående slutsatser. Ett fortsatt arbete för utvärdering av insatserna bör göras. Vad gäller de regionala insatserna är det angeläget att få kunskap om de enskildas förutsättningar att utnyttja de rättigheter och möjligheter som lagstiftningen medför. i kommer att redovisa en studie om de enskildas uppfattning om de nya rättigheterna. Behovet av åtgärder för revitalisering av minoritetsspråken bör också uppmärksammas. Det kan också finnas anledning att särskilt utvärdera insatserna inom kultur- och utbildningsområdena. För att målet för minoritetspolitiken skall kunna förverkligas krävs att samtliga nationella minoriteters behov och intressen beaktas i alla delar av landet och på alla nivåer i samhällsförvaltningen. Det gäller såväl statliga myndigheter som kommuner och landsting. Åtgärder kommer därför att vidtas för att öka kunskapen om minoritetspolitiken och diskutera politikens konkreta genomförande på olika nivåer i samhällsförvaltningen, särskilt på den kommunala nivån. Det är väsentligt att minoritetspolitiken genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv och att hänsyn tas till kvinnors och mäns olika förutsättningar och behov. saknas dock underlag för att bedöma utvecklingen ur ett könsper- Denna fråga bör tas upp i det fortsatta uppföljnings- och utvärderingsarbetet. Även barnperspektivet bör beaktas i arbetet. har inte haft några invändningar när det gäller i läns verksamhet avseende nationella minoriteter. 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter Anslaget fördes första gången upp på statsbudgeten 2000. Av anslaget används huvuddelen som statsbidrag till kommunerna och inom de områden i som utpekats som förvaltningsområden för samiska respektive finska och meänkieli. Medlen fördelas av i som även tilldelats medel för hanteringen av bidragen till kommunerna och samt för den arbetsgrupp vid som skall följa och utvärdera lagarnas tillämpning. Anslaget täcker också kostnader för inflytande för nationella minoriteter och vissa uppföljningsinsatser. Minoritetspolitiken är ett nytt politikområde och det finns behov av att utveckla verksamheten. Regeringen bedömer att verksamheten bör fortsätta utvecklas i enlighet med intentionerna i den minoritetspolitiska propositionen och målet för politikområdet. Anslaget har för perioden2003-2004 beräknats enligt följande: 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 6.3 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter Förslag/beräknat anslag