prop · GQ0364 · 2003-03-20 00:00:00 — Regeringens proposition 2002/03:64 Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att skall ges ett villkorat kapitaltillskott om som skall återbetalas som de finansiella målen för företaget uppnåtts. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning.............................................................. Behovet av kapitaltillskott ................................................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att, inom den ram som anvisats för lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet, besluta om ett lån för att finansiera ett villkorat kapitaltillskott på högst till . 2 Ärendet och dess beredning är ett statligt ägt aktiebolag (tidigare ) som bildades efter beslut av (prop. 1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329) och som övertog den verksamhet med utsändning av rundradio som tidigare bedrevs inom . Enligt bolagsordningen skall bolaget bedriva utsändning och överföring av radio- och TV-program. Bolaget skall vidare utveckla, marknadsföra och utföra andra tjänster med stöd av resurser som har byggts upp för radio- och TV-verksamheten eller som på annat sätt är förenliga med verksamheten inom radio- och TV-området. var omsättningen i koncernen och antalet anställda ca 900. skall medverka till att de mediepolitiska målen om mång- fald och tillgänglighet uppnås. Det innebär bl.a. att tillhandahålla en distributionskanal för som når stora delar av , samt att verka för att i marknätet skapa ett rikt utbud av TV- och radio- kanaler som tillgodoser många olika smakriktningar. Därutöver utgör marknätet en viktig informationskanal till svenska folket vid händelse av höjd beredskap. bildades bedrevs utsändningsverksamheten för rundradio av . När sändningsverksamheten skildes från Tele- verket hade ytterligare ett programföretag, , fått rätt att bedriva rikstäckande TV-sändningar. Den tidigare anslagsfinansieringen har er- satts med att de olika programföretagen köper sändningstjänster av . Kraven på sändarnätens räckvidd läggs fast i de olika pro- gramföretagens sändningstillstånd. I sändningstillstånden till programfö- retagen ställs också krav på sändningarnas tekniska kvalitet och driftsä- kerhet. Programföretagen förutsätts lägga dessa krav till grund för de avtal som träffas med . Det finns även avtal mellan staten och om verksamheten under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. beslutade att digital marksänd TV skulle införas i . I en första etapp skulle sändningar inledas på ett begränsat antal orter i landet (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178). beslutade att digital marksänd TV får byggas ut till att omfatta hela landet (prop. 2000/01:1, utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Utbyggnaden skall ske på marknadsmässiga grunder. finns fyra sändarnät för digital marksänd TV som når av bofasta befolkning. Ett femte nät når av befolk- ningen. Trots att intäkterna i har ökat med i genomsnitt har resultatutvecklingen inte varit tillfredsställande: av intäkter (%) Omfattande satsningar på digital-TV inklusive stora avskrivningar har resulterat i ett allt sämre resultat . Därefter har resultatet förbättrats på grund av ökad kostnadstäckning för utsändningen av digital TV samt minskade rörelsekostnader. Den tillfälliga förbättringen berodde på en reavinst på vid försäljningen av aktierna i intressebolaget . AB:s ekonomiska problem har uppkommit som en följd av stora investeringar i infrastruktur samt en investering i dotterbolaget . Detta har fått till följd att bolagets finansiella situation är mycket ansträngd trots att intäkterna ökar och lönsam- heten förbättras . Investeringarna i de digitala TV-näten beräknas fullt genomförda uppgå till ca . Därav hade vid ut- gången av 2002 investerat ca . Vidare har bolaget investerat ca på utbyggnad av nät för distribution av digital radio. De sammanlagda nyinvesteringarna i digitala nät har där- med uppgått till ca . Därtill kommer löpande investeringar i övriga nät och infrastruktur om ca . Finansieringen av nyinvesteringarna har delvis skett med lånade me- del, vilket gradvis ökat bolagets skuldsättning. De sammanlagda investeringarna redovisas nedan () Totalt uppgår koncernens anläggningstillgångar, dvs. lade investeringar efter avdrag för avskrivningar, till knappt 3 000 miljo- De senaste årens kraftigt försämrade lönsamhet i Teracomkoncernen kan bl.a. hänföras till försäljningen av digitala TV-tjänster i dotterbolaget Detta bolag ägs till av och till av Livförsäkringsaktiebolaget . Acess AB:s affärsverksamhet har initialt lett till omfattande förluster. Investeringen i Boxer har resulterat i en abonnentbas som vid utgången av uppgick till 140 000 betalande abonnenter. De omfattande nyinvesteringarna i såväl infrastruktur som abonnent- stock i dotterbolaget har medfört att i dag har en svag finansiell ställning. Bolaget har ca Prop. 2002/03:64 i krediter från olika kreditinstitut men uppfyller inte längre alla kreditvill- kor som har ställts upp. Kreditinstituten kräver bl.a. att soliditeten, dvs. det egna kapitalets andel av balansomslutningen i koncernen, skall uppgå till (i moderbolaget). Bolaget har bedömt att investeringarna i såväl infrastruktur som abonnenter kommer att leda till ett behov av en förstärkning av det egna kapitalet. begärde därför ett kapitaltillskott av ägaren. Vid en extra bolagsstämma i gav ägaren styrelsen direktiv om att genomföra en omstrukturering som innebär en ökad koncentration på kärnverksamheten. Som kärnverksamhet angavs utsändning till allmänheten av radio- och TV-program som är tillgängliga i hela eller större delen av landet utan kostnad. Beroende på omständig- heterna kan utsändningarna ske med såväl analog som digital teknik. Enligt direktivet skall bolaget utgå från en kostnadsbaserad prissättning för kärnverksamheten. Övrig kompletterande verksamhet skall fortsatt genomföras med lägre risk och avsevärt mindre behov av egna investeringar. Omstruktureringarna beräknas resultera i att kostnaderna minskar med . Full besparingseffekt förväntas emellertid uppnås först . För att lösa AB:s kapitalbehov bemyndigade regeringen att utfärda en kreditgaranti till intill ett belopp om och med en löptid till utgången av 2002 (prop. 2001/02:76, bet. 2001/02:KrU7, rskr. 2001/02:149). Regeringen har gett i uppdrag att på framställning av utfärda garantin. Någon garanti har dock inte begärts av . Frågan om kapitaltillskott till är av sådan karaktär att regeringen inte ansett att det har förlegat behov av att inhämta yttranden och upplysningar från myndigheter, sammanslutningar eller enskilda. Regeringens förslag: Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att, inom den ram som anvisats för lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet, besluta om ett lån för att finansiera ett villkorat kapitaltillskott på högst till . Skälen för regeringens förslag: Regeringen bedömer att har en stark marknadsställning i framtidens distribution av ljud och rör- liga bilder över hela landet tack vare omfattande investeringar. uppfyller viktiga uppgifter i totalförsvaret. 2002/03:64 utgör en av landets viktigaste aktörer som ägare av infra- struktur för TV- och radiosändningar. Regeringen räknar med att en förbättrad finansiell uppföljning, ytterli- gare besparingar, tydligare uppdelning mellan olika delar av verksamhe- ten samt ett bättre utnyttjande av den befintliga organisationen kommer att resultera i tillfredställande avkastning. Genom utökade krav på eko- nomisk styrning får ägaren även möjlighet att snabbt vidta åtgärder för att de finansiella målen skall uppfyllas. För att verksamheten skall kunna utföras och utvecklas krävs ett kapi- taltillskott som återställer den finansiella balansen i företaget då det finns en risk för att bolaget annars hamnar i en finansiellt besvärande situation som försvårar bolagets verksamhet och uppdrag. Regeringen bedömer att ett belopp om högst är nödvändigt för att återställa soliditeten till den nivå som krävs för att bolaget skall kunna uppfylla sina åtaganden samt till fullo dra nytta av redan gjorda investeringar. Regeringen har övervägt storleken på kapitaltillskottet utifrån en analys av AB:s framtida förutsättningar där hänsyn har tagits till såväl identifierade risker som externa kreditgivares krav. Efter ett kapitaltillskott på uppgår soliditeten till i Teracomkoncernen. Givet detta kapitaltillskott samt med hänsyn tagen till av regeringen identifierade intäktsrisker, för- väntas soliditeten i Teracomkoncernen utvecklas enligt nedanstående tabell utifrån företagets affärsplan som granskats av regeringen. Soliditeten kommer att förbättras löpande tack vare egna vinstmedel, vilket gör det möjligt att återbetala kapitaltillskottet då koncernen beräknas ha goda finanser. Regeringen har även övervägt ett kapitaltillskott på 400 miljoner kro- nor men kommit fram till att detta är otillräckligt, då följande scenario uppstår: Genom ett kapitaltillskott på ökar soliditeten till 27 procent, vilket är kreditgivarnas kreditvillkor om . AB:s långsiktiga Prop. 2002/03:64 koncernmål för soliditet uppgår till . Behovet av en tillräcklig buffert grundar sig även på kreditgivarnas krav på lönsamhet. Genom att väntas uppnå fortsatt svag lönsamhet, behöver denna brist kompenseras med en starkare balansräkning. Via ett tillskott på uppskattar regeringen att bolaget uppnår en till- räckligt stark finansiell ställning för att överbrygga perioden fram till dess att åter börjar generera vinst. Regeringen hävdar därmed att kapitaltillskottet skall utgöra en ekonomisk brygga för att hantera kreditgivares och andra aktörers krav . Regeringen anser att ett otillräckligt finansiellt tillskott medför att ägaren kan tvingas ge bolaget ett ytterligare kapitaltillskott samt att bolagets förmåga att agera på sina definierade marknader undergrävs. har bemyndigat regeringen att intill ett belopp om ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet. Av förarbetena (prop. 1995/96:220 s.48 och s.96) till lag (1996:1059) om statsbudget framgår att med anläggningstillgångar avses inte bara materiella anläggningstillgångar utan även immateriella och finansiella anläggningstillgångar t.ex. datorprogram och aktier. Regeringen bedömer att det här aktuella kapitaltillskottet utgör en sådan anläggningstillgång som får finansieras med lån i . Regeringen avser därför ta upp ett lån i för att finansiera det villkorade kapitaltillskottet. Ett sådant lån ryms inom den ram som beslutat. Räntan för lånet kommer att belasta det inom utgiftsområde 24 Näringsliv uppförda anslaget 38:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. I förhållande till EG-fördragets regler om statligt stöd kan ett kapi- taltillskott ges om staten agerar på ett sätt som skulle accepteras av en privat investerare som arbetar på normala marknadsmässiga villkor, den s.k. marknadsekonomiska investerarprincipen. Staten måste därvid jäm- föras med en privat investerare som har en mer långsiktig syn på lön- samhet. En sådan investerare kan således satsa kapital för att säkra över- levnaden för ett företag som drabbas av tillfälliga svårigheter men som beräknas bli lönsamt igen, se bl.a. mål C-301/87 Boussac (1990), C-303/88 mot kommissionen (1991), C-305/89 mot kommissionen (1991), C-42/93 mot kommissionen (1994) och de förenade målen C-278/92, C-279/92 och C-280/92 mot kommissionen (1994). Det föreslagna kapitaltillskottet kan inte antas utgöra statsstöd i EG-fördragets mening. skall så snart dess finansiella ställning har stärkts och de finansiella målen för företaget uppnåtts återbetala kapitaltillskottet och därefter ge utdelning till staten. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , . O., , ., , Andnor, , , Regeringen beslutar proposition 2002/03:64 Kapitaltillskott till