prop · GQ03140 · 2003-06-11 00:00:00 — Regeringen gav 2000 i uppdrag att, i samverkan med , leda ett planerat treårigt projekt vars övergripande syfte skall vara att verka för en rättvis fördelning av samhällets samlade resurser för olika idrottsverksamheter såväl inom som utom den organiserade idrotten. ställt som ett krav för de ytterligare medel som tillförs svensk idrott att Skr. 2002/03:140 idrottsrörelsen satsar mer på flickors idrottande. 31 Bostadspolitik (PO 31) Målet för bostadspolitiken är att alla skall ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön skall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och för- valtning skall en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Politikområdet Bostadspolitik omfattar verksamhetsområdena bostads- försörjning, samhällsplanering och bebyggelseutveckling, kvalitet i byggande och förvaltning samt lantmäteriverksamhet. De insatser som sker inom politikområdet har bl.a. syftet att hålla boendekostnaderna nere för att även låg- och medelinkomsttagare skall kunna efterfråga en bra bostad för sina behov. I boken istället för att bebyggelseplanera (2002) vill visa på nya förhållningssätt i planeringen som kan ge inspiration i arbetet med den egna staden. lyfter fram vikten av att integrera kvinnors respektive mäns olika livsvillkor och förutsätt- ningar i planeringsprocessen. har givit ut en rapport för ökad kollektivtrafik! Syftet med rapporten är att ge en bild av hur kollektivtrafiken hanteras i den fysiska planeringen. I rapportens slutsatser lyfter bl.a. betydelsen av ett jämställt transportsystem som är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Där både kvinnor och män ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och där både kvinnors och mäns värderingar tillmäts samma vikt. Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté (dir. 2002:97) med uppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen samt lämna förslag till de lagändringar som behövs. Bland utgångspunkterna för utredningsarbetet anges att en omsorgsfull planering kan skapa förutsättningar för bl.a. goda sociala miljöer och en byggelsemiljö som bidrar till jämlika och värdiga levnadsförhållanden för alla. Av särskild betydelse i detta sammanhang är den fysiska planeringens och byggandets betydelse när det gäller att främja målen om exempelvis jämställdhet, integration och full delaktighet i samhälls- livet. Ett slutbetänkande skall lämnas . 32 Regional samhällsorganisation (PO 32) Länsstyrelsernas verksamhet bedrivs inom politikområdet Regional samhällsorganisation, vars mål är att länen skall utvecklas på ett sådant sätt att de nationella målen får genomslag som hänsyn ta till olika regionala förhållanden och förutsättningar. Verksamheten syftar Skr. 2002/03:140 således till att bidra till måluppfyllelsen inom andra politikområden, bl.a. Jämställdhetspolitik. I samband med regeringens proposition Regional samverkan och statlig länsförvaltning (prop. 2001/02:7) avskaffades den generella rättsliga regleringen av länsexpertfunktionerna vid länsstyrelserna. Läns- styrelsens direkta ansvar för att omsätta jämställdhetspolitiken i länet motiverade dock, enligt regeringens mening, en särskild fortsatt reglering i länsstyrelseinstruktionen. Vid skall det således enligt För- ordning (2002:864) med länsstyrelseinstruktion, finnas en särskild sak- kunnig för frågor om jämställdhet mellan kvinnor och män. Han eller hon skall utifrån de nationella målen för jämställdhetspolitiken främja jämställdhetsarbetet i länet och medverka till att integrera jämställdhets- aspekten i arbete. I och med regleringsbrevet infördes en ny verksamhets- struktur för länsstyrelserna och tydligare skrivningar om jämställhets- arbetet vilket skapar bättre förutsättningar för arbetet med jämställdhets- integrering och därmed ökad jämställdhet i länen. finns en länsexpert för jämställdhetsfrågor vid varje läns- styrelse. kallas länsexperten för särskild sakkunnig för jämställdhet. Skälet för att inrätta dessa tjänster var regeringens bedömning att det krävs en tydlig regional och lokal förankring för att på ett bättre sätt än tidigare kunna omsätta de nationella målen för jämställdhetspolitiken i hela landet. Vidare konstaterade regeringen att en viktig förutsättning för en vidgad roll för länsstyrelserna inom jämställdhetspolitikens område var att området skulle företrädas med tillräcklig tyngd i organisationen. Eftersom därmed behövde såväl resurs- som kompetensför- stärkning för att fullgöra uppgiften, föreslog regeringen att en funktion som länsexpert för jämställdhetsfrågor skulle inrättas i varje län. Huvuduppgiften för länsexperten är att utifrån de nationella målen för jämställdhetspolitiken och länets jämställdhetsstrategi främja jämställd- hetsarbetet i länet. Det samlade ansvaret för att främja jämställdhet i länet finns hos länsledningen, men när det gäller sakfrågorna på området har länsexperten ett direkt ansvar under ledning. I övrigt gäller att länsexperten för jämställdhetsfrågor skall vara ett stöd för läns- styrelsens arbete med jämställdhet inom olika sakområden, men att ansvaret för att jämställdhetsperspektivet faktiskt integreras inom läns- styrelsens olika områden åvilar respektive områdesansvarig. I ansvaret för länsexperten för jämställdhet ingår bl.a. att på uppdrag av länsledningen att: -följa upp de nationella målen för jämställdhet i länet, -svara för en jämställdhetsstrategi för det utåtriktade arbetet som omfattar samtliga relevanta sakområden inom , -i samverkan med ansvariga för olika sakområden utveckla metoder och modeller för att såväl kvinnors som mäns villkor och behov analyseras i åtgärdsförslag, strategidokument, Skr. 2002/03:140 fördelning av resurser m.m., -samordna statlig, och landstingskommunal verksamhet på området och därvid ha en initierande, kunskapsuppbyggande, stödjande och uppföljande roll, -vara ett stöd för regionens företag/arbetsplatser i deras jämställdhetsarbete, -samverka med i frågor som rör jämställdhet i arbetslivet, -uppmärksamma behovet att öka kvinnorepresentationen i beslutande organ, samverkansgrupper m.m. samt -i berörda län uppmärksamma frågor om könskvoteringsregelns tillämpning inom det regionalpolitiska stödet, då det för regionalt utvecklingsbidrag och sysselsättningsstöd gäller att av de arbetsplatser som tillkommer till följd av stöden skall förbe- hållas det ena könet. Flera av länsstyrelserna har utvärderat länens jämställd- hetsstrategier och inlett arbetet med att ta fram nya. Strategierna är viktiga styrmedel för jämställdhetsarbetet i länen och ger en grund för analyser och bedömningar av insatser på jämställdhetsområdet. Läns- styrelserna har fortsatt sitt arbete med att integrera jämställdhets- aspekterna i sin dagliga verksamhet. Chefer och medarbetare har deltagit i utbildningar, seminarier och konferenser för att öka kunskapen om jäm- ställdhet och få verktyg för att integrera jämställdhetsaspekter i sina verksamhetsområden. Flera länsstyrelser har också inlett arbetet med att integrera jämställdhetsperspektiv i sina lednings- och styrsystem. Ett exempel på detta är ett samarbete mellan tre av länsstyrelserna med syfte att utveckla nyckeltal för olika verksamheter. Det regionala arbetet med jämställdhetsintegrering har även omfattat bl.a. inrättande av regionala kunskapscentra om jämställdhet i ett par län, varav det ena med inriktning på att utveckla en jämställd pedagogik i för- skola och skola, processledarutbildning i jämställdhetssäkring för centrala aktörer i länet, utveckling av jämställdhetsperspektiv inom om- råden såsom trafiksystem, det regionala utvecklingsarbetet och kommunala översiktsplaner. Länsstyrelserna arbetar också aktivt med att stötta särskilda insatser inom olika områden, bl.a. åtgärder mot mäns våld mot kvinnor, stöd till flickor som hotas av sina anhöriga och projekt för att få fler män att arbeta i skolan. Jämställdhetsexperterna samarbetar också med JämO i arbetet med att granska arbetsgivares verksamhet i länen. Länsstyrelserna har även arbetat aktivt med insatser för att öka andelen kvinnor som företagare och andelen kvinnor i ledande ställning inom näringslivet, bland annat genom utbildningsinsatser och mentor- skapsprogram, men också inom ramarna för projektet på toppen. Vidare har flera länsstyrelser genom olika insatser uppmärksammat frågan om mäns roll i jämställdhetsarbetet. Det övergripande ansvaret för länsstyrelsernas arbete med Skr. 2002/03:140 jämställdhetsintegrering åvilar som tidigare nämnts länsledningen och inom varje sakområde har respektive sakområdesansvarig ansvar för genomförandet. Uppgiften för de särskilt sakkunniga för jämställdhet är att stötta detta arbete. särskilt sakkunniga/e för jämställdhet kan även ses som en resurs när det gäller att stötta arbetet med jämställdhetsintegrering i det regionala utvecklingsarbetet i de län där kommunala samverkansorgan bildas. genomförs en utvärdering av läns- styrelsernas jämställdhetsarbete med fokus på . Resultatet av utvärderingen skall redovisas . RRV pekar i en granskning på en rad brister i regeringens styrning av myndigheternas externa jämställdhetsarbete (RRV 2000:17). Läns- styrelsernas årsredovisningar tyder också på stora variationer när det gäller både omfattning och inriktning på länsstyrelsernas jämställdhets- arbete. har länsstyrelsernas jämställdhetsexperter i olika sammanhang givit uttryck för hinder och svårigheter i jämställdhets- arbetet och uttryckt önskemål om ökat stöd, bland annat genom tydligare styrning från regeringen när det gäller länsstyrelsernas jämställdhets- uppdrag. Detta ligger väl i linje med regeringens strävan att i större utsträckning än tidigare samordna jämställdhetsarbetet på den nationella och regionala nivån, bl.a. i syfte att skärpa arbetet med jämställdhets- integrering inom alla politikområden. Utvärderingen kommer mot denna bakgrund att belysa frågor om jäm- ställdhetsarbetet på länsstyrelserna såväl när det gäller resultat som förut- sättningar och villkor för genomförande. Resultatet av utvärderingen kommer sedan att ligga till grund för en diskussion om länsstyrelsernas framtida uppdrag och regeringens styrning av länsstyrelserna när det gäller jämställdhet. utses länsstyrelsernas styrelser av regeringen i stället för som tidigare av landstingen. Den genomsnittliga andelen kvinnor är . har tio landshövdingar tillträtt sina anställ- ningar. Av dessa var tre kvinnor och sju män. har ytterligare tre landshövdingar utnämnts och tillträder 2003. Av dessa är en kvinna och två män. Av de totalt 21 landshövdingarna är då åtta kvinnor. 33 Regional utvecklingspolitik (PO 33) Målet för den regionala utvecklingspolitiken är väl fungerande och arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Regionalpolitiken var ett viktigt instrument för att förverkliga Skr. 2002/03:140 regeringens mål om lika möjligheter till ekonomiskt oberoende för kvinnor och män samt målet om lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande och arbete. har beslutat om propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Den nya regionala utvecklingspolitiken gäller och är en sammanslagning av politikområdet Regionalpolitik och delområdet regional näringspolitik inom Näringspolitiken. Dess inriktning redovisas under avsnittet Regional utvecklingspolitik. Regionalpolitiken skulle främja olika regioners möjligheter att utvecklas på bästa sätt utifrån de egna förutsättningarna. Insatserna varierade mellan regionerna, eftersom förutsättningarna och näringslivets behov även de varierar. Inom Regionalpolitiken har insatser främst bedrivits dels i form av projektverksamhet, dels i form av regionalpolitiska företagsstöd. Projektverksamhet har i stor utsträckning bedrivits inom ramen för EG:s strukturfondsprogram men även, t.ex. stöd till lokala och regionala resurscentra för kvinnor. Många åtgärder inom projektverksamheten kan ses som komplement till åtgärder som bedrivs inom andra politik- områden som t.ex. arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. En stor del av den regionala projektverksamheten förväntas leda till ett förbättrat företagsklimat genom att den främjar bl.a. förnyelse av företag och nyföretagandet i framför allt regionalpolitiskt prioriterade områden. Projekten förväntas även leda till ett utvecklat samarbete mellan näringslivet och t.ex. universitet och högskolor. Länsstyrelserna och självstyrelseorganen har möjlighet att bevilja medel till projekt som skall gynna den regionala utvecklingen. används en större del av projektmedlen och medfinansiering av EG:s strukturfondsprojekt till finansiering av de regionala tillväxtavtalen. Under rubriken regionala tillväxtavtal redovisas arbetet med dessa avtal och under rubriken redovisas resultat avseende programperioden 19951999. Lokala och regionala resurscentra för kvinnor Lokala och regionala resurscentra för kvinnor finns på cirka 130 platser i . Dessutom finns ett 50-tal nätverk för kvinnor med skilda fokus men med kopplingar till lokala och regionala resurscentra för kvinnor. Verksamheten vid lokala och regionala resurscentra för kvinnor är inriktad mot att bl.a. utveckla och öka kunskaperna om kvinnors före- tagande och bedriva utvecklingsprojekt. fått ett tydligare syfte och det är att bidra till att utveckla jämställdhets- perspektivet inom de regionala tillväxtavtalen och de kommande Skr. 2002/03:140 regionala tillväxtprogrammen. Varje centrum har utformats från lokala behov och ser därför olika ut i olika delar av landet. Många centra har startat som ett projekt inom EG:s strukturfondsprogram, eller som en utveckling av verksamheten med kvinnliga affärsrådgivare. Ett samarbete mellan och landets resurscentra har utvecklats för att tillsammans med unga kvinnor diskutera vad som kan göras för att förbättra deras villkor i arbets- och samhällslivet. Flera resurscentra i landet har som följd av detta startat särskilda projekt för yngre kvinnor. Enligt Verket för näringslivsutveckling () tilldelades lokala och regionala resurscentra uppskattningsvis som bidrag från olika finansiärer, främst . Andra finansiärer var länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan, länsarbetsnämnder, arbetsförmedlingar, kommuner, landsting, samt olika bildningsförbund. avser regeringen att dels avsätta medel som skall användas till att täcka del av kostnaderna för basfinansiering, , dels till projektverksamhet. Dessa centra skall därmed få möjlighet att ansöka om finansiering för en del av sina kostnader för basverksamhet från . Med basverksamhet avses personal, lokaler och administration. Syftet är att göra det möjligt för dessa centra att i större utsträckning ha den organisation som krävs för att utveckla, driva och redovisa projekt. Enligt regeringsbeslut om riktlinjer för arbetet med regionala tillväxtprogram framgår att befintliga partnerskap skall ko1mpletteras så att kompetens finns inom bl.a. jämställdhetsområdet. Därför är det av särskild vikt att lokala och regionala resurscentra för kvinnor samt länsstyrelsernas jämställdhetsfunktion deltar i program- arbetet. Arbetet med resurscentra i hela landet, deras speciella organisation och arbetssätt samt partnerskapets uppbyggnad, har väckt intresse utomlands. sätt att arbeta med jämställdhetsfrågor på regional nivå genom att med statliga medel stödja hållbara tillväxtprojekt speciellt riktade till kvinnor är inte vanligt i andra länder. Många resurscentrum i landet har dessutom internationella kontakter eller driver egna utvecklingsprojekt i samverkan med andra länder. De regionala företagsstöden är viktiga instrument för att främja nyetableringar och expansion av företag i nationella stödområden och i gles- och landsbygd. För regionalt utvecklingsbidrag och sysselsättnings- bidrag finns ett kvoteringsvillkor. För att ett företag skall kunna beviljas något av dessa stöd gäller som huvudregel att av det antal arbetsplatser som tillkommer till följd av stöden skall förbehållas det ena könet. Villkoret skall uppfyllas i varje enskilt fall. För landsbygdsstödet finns inget villkor men stödet följs upp på samma sätt som regionalt utvecklingsbidrag och sysselsättningsbidrag. Under en följd av år har kvoteringsregeln varit svår att efterleva och Skr. 2002/03:140 undantag från huvudregeln har krävts i relativt stor utsträckning. publicerade en rapport som visar att kvoteringsregeln haft positiva effekter när det gäller att bryta könsuppdelningen på arbets- marknaden. Den har stimulerat arbetsgivare att anställa fler av det kön som varit underrepresenterat på området i fråga. Beräknad sysselsättningsökning för regionalt utvecklingsbidrag och landsbygdsstöd Kvinnor (%) Män (%) Kvinnor (%) Män (%) Källa: Verket för näringslivsutveckling Det har som nämndes ovan varit svårt att uppnå kvoteringsvillkoret med undantag . Andelen kvinnor av den beräknade syssel- sättningsökningen varierar kraftigt mellan olika län. Villkoret att av antalet nya arbetstillfällen skall avse vartdera könet har i princip uppfyllts 19992001 men inte 2002 för det regionala utvecklings- bidraget. Vad gäller landsbygdsstöd har andelen arbetstillfällen som för- väntas tillfalla kvinnor legat på mellan . För syssel- sättningsbidraget har ett uppföljningssystem för kvoteringskravet saknats fram . uppgick andelen arbetstillfällen som förväntas tillfalla kvinnor till . Inriktningen och beslutsformerna avseende de regionala företagsstöden skall ses över och utvecklas på flera sätt. Bland annat har en informell arbetsgrupp inom med uppgift att göra en översyn av dessa stödformer utsetts. I översynen skall jämställdhetsperspektivet särskilt analyseras och beaktas. Som en del av arbetsgruppens arbete har , länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan och kommunala sam- verkansorgan fått i uppdrag att ta fram ett kvalitetssäkringssystem i form av ett styrdokument för de regionala företagsstöden. (ITPS) i uppdrag att utvärdera sysselsättningsbidragets effekter i förhåll- ande till stödformens syften, mål och utgifter. I uppdraget ingår också att utvärdera om könskvoteringsvillkoret uppfyllts. Uppdraget har slut- redovisats till . ITPS konstaterar i utvärderingen att i samtliga kommuner inom stödområde A och B är arbetslösheten överlag högre för män än för kvinnor. Eftersom ett uppföljningssystem för kvoteringskravet saknats har det inte varit möjligt att utvärdera om könskvoteringsvillkoret uppfyllts. Kvoteringsvillkoret är enligt ITPS inte ändamålsenligt och relevant. Därutöver anser de att måluppfyllelsen försvåras om olika former av restriktioner läggs på målet för stödet. ITPS förslag är att kvoteringsvillkoret tas bort. introducerade regeringen den regionala näringspolitiken (Regional tillväxt för arbete och välfärd 1997/98:62) och därmed ett nytt sätt att bedriva regionalt utvecklingsarbete. Idén och målsättningen med politiken var att alla regioner skulle kunna utvecklas på egna villkor och därigenom bidra till en hållbar tillväxt och ökad sysselsättning. Resurser och åtgärder inom ett flertal politikområden skulle samordnas inom ramen för den regionala näringspolitiken. Regionala tillväxtavtal utarbetades som instrument för att genomföra politiken. Avsikten med den nya politiken var att bättre ta tillvara den tillväxtpotential som finns i alla delar av landet, dvs. i såväl stödområden som i små och stora orter utanför dessa och i storstadsområden. i första hand från Arbetsmarknads-, Näringslivs-, Utbildnings- och Kulturpolitiken samt IT, tele och postpolitiken. Därutöver kommer finansiering främst från kommuner, landsting, stiftelser och från det privata näringslivet. Utarbetandet av de regionala tillväxtavtalen sker i partnerskap som består av en bred sammansättning med representanter för aktörer på regional och lokal nivå. Näringslivets deltagande är väsentligt. Tillväxt- avtalen och arbetet i partnerskap har bidragit till att öka kunskaperna om såväl andra aktörer i regionen som kring frågor om tillväxtproblematik och regionala förutsättningar. En överväldigande majoritet av medlem- marna i partnerskapen bekräftar att tillväxtavtalen har en funktion att fylla. De regionala tillväxtavtalen utgör betydelsefulla instrument för jämställdhetsarbetet. Under arbetet med tillväxtavtalen har de involverade i de flesta län blivit allt mer medvetna om jämställdhets- frågornas betydelse. Frågorna har lyfts högre upp på den regionala agendan och medvetenheten om att det behövs ett jämställdhets- perspektiv i samtliga faser av tillväxtavtalet har ökat. I arbetet med tillväxtavtalen är det enligt regeringen viktigt att synlig- göra båda könens förutsättningar, behov och intressen och att omsätta den kunskap som erhålls i konkreta åtgärder som främjar jämställdheten mellan könen. Det är ett långsiktigt strategiskt och systematiskt arbete på lokal och regional nivå, som handlar om såväl strukturella frågor som förhållningssätt. I uppföljningarna av arbetet (Ds 2001:15 Rapport om tillväxtavtalen Första året samt Ds 2002:34 Rapport om tillväxtavtalen Andra året) med de regionala tillväxtavtalen framkom det att arbetet med att införliva jämställdhetsperspektivet måste utvecklas ytterligare. Ambitionen att jämställdhet skall vara inarbetade i alla regionala tillväxtavtal är inte uppnådd. Könsperspektivet har varit bristfälligt beaktat i de flesta analyser och följaktligen även i insatsområden och åtgärder. Även inom partnerskapen har kvinnorepresentationen genomgående varit låg. Slutsatserna har varit att det behövs bättre metoder och utbildning om hur Skr. 2002/03:140 man införlivar jämställdhet i det arbetet. För att stimulera integrationen av ett jämställdhetsperspektiv i tillväxtavtalen utsåg regeringen , och till pilotlän. Målet för pilotlänsarbetet var att utveckla metoder för hur ett aktivt och offensivt jämställdhetsperspektiv kan införlivas och förfinas, dels i processen med de fortsatta avtalen dels inom de olika sakområdena. Erfarenheter från detta arbete och förslag på metoder för en framgångsrik integrering i kommande tillväxtprogramsarbete presenterades i form av metodhandboken jämt som baseras på länens erfarenheter. Denna skall fungera som ett stöd i länens arbete med att utveckla jämställdhetsaspekten i de kommande regionala tillväxtprogrammen. Den nya regionala utvecklingspolitiken har beslutat om En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). En av utgångspunkterna för den nya Regionala utvecklingspolitiken, som gäller , är att den skall bidra till ökad jämställdhet. Detta avspeglas bl.a. i det nya målet för politikområdet. Politikens mål är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknads- regioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Med väl fungerande lokala arbetsmarknadsregioner avses att de är så attraktiva för människor och företag att det är möjligt att ta till vara den potential och livskraft som finns i alla regioner. Med hållbar avses att politiken skall bidra till att nuvarande och kommande generationer kan erbjudas sunda ekonomiska, sociala och ekologiska förhållanden. Politiken skall därmed bidra till att öka den ekonomiska tillväxten i alla lokala arbetsmarknadsregioner för att därigenom öka den nationella till- växten. På samma sätt skall politiken bidra till de sociala aspekterna, bl.a. sysselsättning, jämställdhet och välfärd, samt de ekologiska aspekterna, bl.a. minskad miljöpåverkan av mänskliga aktiviteter samt god hälsa och livsmiljö. Regeringen har i propositionen särskilt uppmärksammat behovet av att partnerskapen för de kommande regionala tillväxtprogrammen skall breddas. Sammansättning och bredd är en nyckelfråga för att uppnå dynamik och kreativitet i partnerskapen.