prop · GR0355 · 2003-12-15 00:00:00 — ärendet hållas tillgängliga för var och en. När arton månader har förflutit från den dag då patentansökningen gjordes, eller, om prioritet yrkas, eller, om prioritet yrkas, den dag den dag från vilken prioriteten från vilken prioriteten begärs, skall begärs, skall handlingarna, om de handlingarna, om de inte redan har inte redan har gjorts tillgängliga stycket, hållas tillgängliga för var tillgängliga för var och en. Om ansökan har avskrivits eller avslagits, skall avslagits, skall handlingarna dock dock hållas tillgängliga endast om återupptas, överklagar eller gör en återupptas, överklagar eller gör en framställning enligt 72 eller 73 §. framställning enligt 72 eller 73 §. På begäran av sökanden skall handlingarna hållas tillgängliga tidigare än vad som följer av första och andra styckena. När handlingarna blir tillgäng- När handlingarna blir tillgäng- liga enligt andra eller tredje liga enligt andra eller tredje stycket, skall kungörelse om det stycket, skall det kungöras. företagshemlighet och rör den inte företagshemlighet och rör den inte en uppfinning på vilken patent en uppfinning på vilken patent söks eller har meddelats, får söks eller har meddelats, får förordna, om det finns särskilda besluta, om det finns särskilda skäl skäl för det, att handlingen inte får för det, att handlingen inte får Om ett sådant yrkande Om ett sådant yrkande 5 Senaste lydelse 1993:1406. har framställts, får handlingen inte lämnas ut förrän yrkandet har ogillats genom ett beslut som har vunnit laga kraft. Om en kultur av en mikroorganism har deponerats enligt 8 a §, har var och en rätt att få prov från kulturen sedan handlingarna har blivit allmänt tillgängliga enligt första, andra eller tredje stycket. Vad nu sagts medför dock inte att prov skall lämnas ut till någon som till följd av föreskrift i lag eller annan författning inte får ta befattning med den deponerade mikro- organismen. Det medför inte heller att prov skall lämnas ut till någon vars befattning med provet kan antas vara förbunden med en påtaglig risk med hänsyn till organismens skadebringande egenskaper. Till dess att patent har meddelats eller patentansökningen har avgjorts slutligt utan att ha lett till patent gäller trots bestäm- melsen i sjätte stycket första meningen att prov från deposition får lämnas endast till en särskild sakkunnig, om sökanden begär det. Regeringen föreskriver inom vilken tid en sådan begäran får göras och vem som får anlitas som sakkunnig av den som vill få prov. Den som vill få prov skall skriftligen begära det hos patentmyndigheten och avge en förbindelse av det innehåll som regeringen föreskriver för att förebygga missbruk av provet. Om prov får lämnas ut endast till en särskild sakkunnig, skall förbindelsen i stället avges av denne. har framställts, får handlingen inte Prop. 2003/04:55 lämnas ut förrän yrkandet har ogillats genom ett beslut som har vunnit laga kraft. Om ett biologiskt material har deponerats enligt 8 a §, har var och en, med de begränsningar som föreskrivs i detta och följande stycken, rätt att få prov från materialet sedan handlingarna har blivit allmänt tillgängliga enligt första, andra eller tredje stycket. Detta gäller oavsett om patentet har upphört eller förklarats ogiltigt. Prov får inte lämnas ut till någon som till följd av föreskrift i lag eller annan författning inte får ta befattning med det deponerade materialet. Prov får inte heller lämnas ut till någon vars befattning med provet kan antas vara förbunden med en påtaglig risk med hänsyn till materialets skadebringande egenskaper. Till dess att patent har meddelats eller patentansökan har avgjorts slutligt utan att ha lett till patent gäller att prov från en deposition får lämnas endast till en särskild sakkunnig, om sökanden begär det. Om patentansökan avslås eller återkallas gäller motsvarande av från den dag ansökan lämnades in. Regeringen före- skriver inom vilken tid en begäran om begränsning får göras och vem som får anlitas som sakkunnig av den som vill få prov. Den som vill få ett prov skall begära det skriftligen hos patentmyndigheten och lämna en förbindelse med det innehåll som regeringen föreskriver för att förebygga missbruk av provet. Om ett prov får lämnas ut endast till en särskild sakkunnig, skall förbindelsen i stället lämnas av denne. villkoren i 1 och 2 §§ inte är 2. avser en uppfinning som inte 2. avser en uppfinning som inte är så tydligt angiven att en är så tydligt beskriven att en fackman med ledning därav kan utöva den, eller 3. omfattar något framgick av ansökningen när den framgick av ansökan när den invändningen, om det inte enligt invändningen, om det inte finns första stycket finns något hinder något hinder enligt första stycket mot att patentet upprätthålls. mot att patentet upprätthålls. ändringar att hinder inte finns enligt första stycket mot att patentet upprätthålls i sin ändrade lydelse, skall patentmyndigheten förklara att patentet upprätthålls i den ändrade lydelsen. När patentmyndighetens beslut om en invändning har vunnit laga kraft, skall det kungöras. Om beslutet innebär att patentet ändras, skall en ny patentskrift finnas att tillgå hos patentmyndigheten och ett nytt patentbrev utfärdas. Ha förflutit sedan patent En tvångslicens för att utöva en meddelades och tillika fyra år uppfinning i får meddelas och utövas icke uppfinningen inom 1. det har gått från det att riket i skäligt omfång, äger den patentet meddelades och fyra år som här i riket vill utöva denna från det att patentansökan gjordes, skälig utsträckning i , samt 3. det saknas godtagbar anled- ning till att uppfinningen inte Regeringen äger under förut- sättning av ömsesidighet förordna, att vid tillämpning av första av en uppfinning införsel av stycket utövning i främmande stat uppfinningen till från en skall jämställas med utövning här stat inom Europeiska ekonomiska som är ansluten till eller ett område som är anslutet till avtalet 6 Senaste lydelse 1993:1406. Innehavare av patent på uppfinning, vars utnyttjande är beroende av annan tillhörigt patent, äger erhålla tvångslicens att utnyttja den uppfinning som skyddas därav, om detta är skäligt på grund av den förstnämnda uppfinningens betydelse eller eljest särskilda skäl föreligga. Innehavare av patent, till vilket tvångslicens åtnjutes enligt första stycket, äger erhålla tvångslicens att utnyttja den andra uppfin- ningen, om det icke föreligger särskilda skäl däremot. handelsorganisationen (WTO). En innehavare av ett patent på en uppfinning, vars utnyttjande är beroende av ett patent som tillhör någon annan, kan få en tvångslicens att utnyttja den uppfinning som skyddas av det andra patentet. En sådan licens meddelas endast om sökanden visar att den först nämnda uppfinningen utgör ett viktigt tekniskt framsteg av betydande ekonomiskt intresse i förhållande till den andra uppfinningen. Om en tvångslicens meddelas enligt första stycket har innehavaren av det patent i vilket tvångslicens meddelas rätt att på skäliga villkor få en tvångslicens (motlicens) att utnyttja den andra uppfinningen. En växtförädlare som inte kan få eller utnyttja en växtförädlarrätt utan att göra intrång i ett tidigare meddelat patent kan få en tvångslicens att utnyttja den uppfinning som skyddas av patentet, om en sådan licens är nödvändig för att växtsorten skall kunna utnyttjas. En sådan licens meddelas endast om sökanden visar att växtsorten utgör ett viktigt tekniskt framsteg av betydande ekonomiskt intresse i förhållande till uppfinningen. Om en patenthavare får en tvångslicens i en växtförädlarrätt har innehavaren av växtför- ädlarrätten rätt att på skäliga villkor få en tvångslicens (motlicens) att utnyttja patent- havarens uppfinning. Bestämmelser om möjlighet för innehavare av ett patent på en bioteknisk uppfinning att under vissa förutsättningar få en tvångs- licens att utnyttja en skyddad växtsort finns i 7 kap. 3 a § Prop. växtförädlarrättslagen (1997:306). Tvångslicens må icke meddelas annan än den som kan antagas äga förutsättningar att utnyttja uppfinningen på godtagbart sätt och i överensstämmelse med licensen. Tvångslicens utgör ej hinder för patenthavaren att själv utnyttja uppfinningen eller att upplåta licens. Tvångslicens må övergå till annan endast tillsammans med rörelse, vari den utnyttjas eller utnyttjandet avsetts skola ske. En tvångslicens får endast beviljas den som kan antas ha förutsättningar att utnyttja upp- finningen på ett godtagbart sätt och i överensstämmelse med licensen. Sökanden måste också visa att han eller hon utan framgång har vänt sig till patenthavaren för att få ett licensavtal på skäliga villkor. En tvångslicens hindrar inte patenthavaren från att själv utnyttja uppfinningen eller att upplåta licenser. En tvångslicens kan övergå till någon annan endast tillsammans med en rörelse där den utnyttjas eller var avsedd att utnyttjas. För sådana tvångs- licenser som avses i 46 § första stycket och 46 a § första stycket gäller dessutom att licensen endast får överlåtas tillsammans med det patent eller den växtförädlarrätt som licensen grundats på. På talan om det skall rätten förklara patentet ogiltigt, om 1)patentet har meddelats trots att villkoren i 1 och 2 §§ inte är uppfyllda, 2)patentet avser en uppfinning som inte är så tydligt angiven att en fackman med ledning därav kan utöva den, 3)patentet omfattar något som inte framgick av ansökningen när den gjordes, eller 4) patentskyddets omfattning har utvidgats efter det att patentet meddelats. Ett patent får inte förklaras ogiltigt på den grund att den som har fått patentet har haft rätt till Om det yrkas skall rätten förklara patentet ogiltigt, om 1.det har meddelats trots att villkoren i 12 §§ inte är uppfyllda, 2.det avser en uppfinning som inte är så tydligt beskriven att en fackman med ledning av beskrivningen kan utöva uppfinningen, 3.det omfattar något som inte framgick av ansökan när den gjordes, eller 4.patentskyddets omfattning har utvidgats efter det att patentet meddelats. Ett patent får inte förklaras ogiltigt på den grunden att den som har fått patentet har haft rätt 7 Senaste lydelse 1993:1406. bara en viss andel i det. till bara en viss andel i det. Utom i fall som avses i fjärde stycket får talan föras av var och en som lider förfång av patentet och, om det är påkallat ur allmän synpunkt, av den myndighet som regeringen bestämmer. En talan, som grundas på att En talan, som grundas på att annan än den som har rätt att få annan än den som har rätt att få patentet enligt 1 §, får föras endast patentet enligt 1 §, får föras endast av den som påstår sig ha sådan av den som påstår sig ha sådan En talan skall väckas inom ett år efter erhållen kännedom om från det att den som påstår sig ha sådan rätt fick kännedom om var i god tro när patentet meddelades eller när det övergick var i god tro när patentet på honom, får talan inte väckas meddelades eller när det övergick senare än efter patentets till denne, får dock talan inte väckas senare än efter Åberopar patentsökande ansökningen gentemot annan innan handlingarna i ansöknings- ärendet blivit tillgängliga enligt 22 §, är han skyldig att på begäran lämna sitt samtycke till att denne får taga del av handlingarna. Omfattar patentansökningen en sådan deposition av kultur av mikroorganism som avses i 8 a §, skall samtycket inbegripa också rätt att få prov från kulturen. Bestämmelserna i 22 § sjätte stycket andra och tredje meningarna samt sjunde och åttonde styckena tillämpas då någon vill få prov med stöd av sådant samtycke. Åberopar en patentsökande sin ansökan gentemot annan innan handlingarna i ärendet har blivit tillgängliga enligt 22 §, är sökanden skyldig att på begäran lämna sitt samtycke till att denne får ta del av handlingarna. Omfattar patentansökan en sådan deposition av biologiskt material som avses i 8 a §, skall samtycket inbegripa också en rätt att få prov från materialet. Bestämmelserna i 22 § sjätte stycket tredje och fjärde meningarna samt sjunde och åttonde styckena tillämpas då någon vill få prov med stöd av sådant samtycke. Den som genom direkt hänvändelse till annan, i annons eller genom påskrift på vara eller dess förpackning eller på annat sätt anger att patent sökts eller meddelats utan att lämna upplysning om ansökningens eller patentets nummer, är skyldig att på begäran utan dröjsmål lämna sådan upplysning. icke uttryckligen att patent sökts eller meddelats men är vad som förekommer ägnat att framkalla uppfattningen att så är fallet, skall på begäran utan dröjsmål lämnas upplysning huruvida patent sökts eller meddelats. Den som genom att direkt vända Prop. 2003/04:55 sig till annan, i annons, genom påskrift på en vara eller dess förpackning eller på annat sätt anger att ett patent har sökts eller meddelats utan att lämna upplysning om ansökans eller patentets nummer, skall på begäran utan dröjsmål lämna sådan upplysning. Om det inte uttryckligen anges att patent har sökts eller meddelats men omständigheterna ger intryck av att så är fallet, skall på begäran utan dröjsmål lämnas upplysning om ett patent har sökts eller meddelats. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna skall tillämpas även på patent som har meddelats eller sökts före ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i växtförädlarrättslagen Härigenom föreskrivs i fråga om växtförädlarrättslagen (1997:306) dels att 7 kap. 4 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 3 a §, av följande lydelse. En innehavare av ett patent på en bioteknisk uppfinning, som inte kan utnyttja den utan att göra intrång i en tidigare registrerad växtförädlarrätt, kan få en tvångs- licens att utnyttja den växtsort som skyddas av växtförädlarrätten. En sådan licens meddelas endast om sökanden visar att uppfinningen utgör ett viktigt tekniskt framsteg av betydande ekonomiskt intresse i förhållande till växtsorten. Om en innehavare av en växtförädlarrätt får en tvångs- licens i ett patent, har patent- havaren rätt att på skäliga villkor få en tvångslicens (motlicens) att utnyttja den skyddade växtsorten. Bestämmelser om möjlighet för en växtförädlare att under vissa förutsättningar få en tvångslicens att utnyttja en patentskyddad uppfinning finns i 46 a § patentlagen (1967:837). En tvångslicens får inte med- delas någon annan än den som kan antas ha förutsättningar att utnyttja växtsorten på ett god- tagbart sätt och i överensstäm- melse med licensen. En tvångslicens utgör inte något En tvångslicens får endast beviljas den som kan antas ha förutsättningar att utnyttja växt- sorten på ett godtagbart sätt och i överensstämmelse med licensen. Sökanden måste också visa att han eller hon utan framgång har vänt sig till innehavaren av växt- förädlarrätten för att få ett licensavtal på skäliga villkor. En tvångslicens hindrar inte hinder för innehavaren av växtförädlarrätten att själv utnyttja sorten eller att upplåta licens. En tvångslicens kan övergå till någon annan endast tillsammans med en rörelse där den utnyttjas eller var avsedd att utnyttjas. innehavaren av växtförädlarrätten Prop. 2003/04:55 att själv utnyttja sorten eller att En tvångslicens kan övergå till någon annan endast tillsammans med en rörelse där den utnyttjas eller var avsedd att utnyttjas. För sådana tvångs- licenser som avses i 3 a § första stycket gäller dessutom att licensen endast får överlåtas tillsammans med det patent som licensen grundats på. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna skall tillämpas även på växtförädlarrätt som har beviljats eller sökts före ikraftträdandet. Ärendet och dess beredning och Europeiska unionens råd antog direktivet 98/44/EG om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar (EGT L 213, 30.07.1998, s. 13, Celex 31998L0044). Direktivet behandlades inför rådets beslut i . Direktivet motiveras främst av att bioteknik och genteknik får allt större betydelse för den framtida industriella utvecklingen som skillnader i medlemsstaternas lagstiftning kan utgöra hinder för handeln och den inre marknadens funktion. Direktivet innehåller bestämmelser om det patenterbara området, om innehållet i patenthavarens rätt, om möjligheterna att erhålla tvångslicens och om deposition av biologiskt material. Direktivet finns i svensk och engelsk lydelse som bilagorna 1 och 2. Genomförandet av direktivet i svensk rätt behandlades i en departementspromemoria som utarbetades inom , Rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar genomförande av direktiv /44/EG (Ds 2001:49). I promemorian behandlades också ett par frågor som har samband med bestämmelserna om tvångslicenser i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Agreement on Trade-Related Aspects of Intellectual Property Rights, ). Inför utarbetandet av promemorians förslag hölls överläggningar med företrädare för övriga nordiska länder. Sammanfattning av promemorian och promemorians lagförslag bifogas som bilaga 34. Promemorians förslag har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Ju1998/3250/L3). arrangerade ett rundabordssamtal med representanter från myndigheter, företag och organisationer, för att fördjupa beredningsunderlaget i frågan. En förteckning över dem som närvarade vid rundabordssamtalet finns i bilaga 6. I propositionen föreslår regeringen de lagändringar som behövs för att genomföra och rådets direktiv om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar. Vidare föreslås vissa lagändringar som har samband med bestämmelser om tvångslicenser. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Lagrådet har endast haft några synpunkter av redaktionell art. Regeringen har följt Lagrådets förslag förutom vad gäller en detalj. Vi återkommer till Lagrådets synpunkter i avsnitt 7.10 och 9.4.4. I propositionens lagförslag har också jämfört med lagrådsremissen vissa redaktionella ändringar gjorts. Huvuddragen i svensk och internationell Genom patent får uppfinnaren en ensamrätt att utnyttja en uppfinning yrkesmässigt. Ett patent meddelas av en patentmyndighet efter ansökan. I är det () som meddelar patent. Dessutom kan det europeiska patentverket (European Patent Office, EPO), med stöd av den europeiska patentkonventionen (European Patent Convention, EPC), meddela patent som direkt blir giltiga i . Patent meddelas endast om uppfinningen är ny, har uppfinningshöjd och kan tillgodogöras industriellt. Växtförädlarrätten liknar patenträtten i flera avseenden. Förädlaren kan få en ensamrätt att utnyttja en växtsort yrkesmässigt. I är det som meddelar sådant skydd. För att en växtförädlarrätt skall registreras krävs bl.a. att växtsorten är ny, särskiljbar, enhetlig och stabil. Patenträtten och växtförädlarrätten har betydande internationell anknytning. På båda områdena finns internationella konventioner och avtal där är part samt EG-rättsliga regleringar. Detta beror främst på att uppfinnare och växtförädlare ofta behöver ett internationellt skydd för sina uppfinningar respektive växtsorter samt att internationell handel kan hindras om det är alltför stora skillnader i det skydd som olika stater tillhandahåller. När det gäller patenträtten märks den internationella dimensionen främst genom att EPO meddelar patent som direkt blir giltiga i . Regeringsrätten har i ett pleniavgörande slagit fast att anslutningen till EPC gör det nödvändigt att svenska förvaltningsmyndigheter och domstolar, inom ramen för vad som är förenligt med svensk lagstiftning, beaktar den praxis som utvecklas vid EPO (se RÅ 1990 ref. 84, RÅ 1998 ref. 4 och RÅ 1998 ref. 55). Även har bekräftat att EPO-praxis har denna betydelse för svensk rätt (se NJA 2000 s. 497). På växtförädlarrättens område finns en EG-förordning som ger EG:s växtsortmyndighet möjlighet att meddela skydd för en växtsort i hela unionen, s.k. gemenskapsväxtförädlarrätt. I detta avsnitt ges först en redogörelse för gällande svensk rätt avseende patent och växtförädlarrätt (avsnitt 4.2). Därefter redogörs för några internationella konventioner och avtal samt för vissa pågående internationella förhandlingar (avsnitt 4.3). Slutligen nämns i avsnitt 4.4 viss EG-rättslig reglering som är av särskild betydelse i detta sammanhang. Den som har gjort en uppfinning kan under vissa förutsättningar patentera den. Bestämmelser om detta finns i patentlagen (1967:837). Det är () som prövar om de formella och materiella förutsättningarna för patent är uppfyllda. Dessutom meddelar det europeiska patentverket (European Patent Office, EPO), med tillämpning av den europeiska patentkonventionen (European Patent Convention, EPC), patent som direkt blir giltiga i (se avsnitt 4.3.5). En ansökan om patent skall innehålla bl.a. en beskrivning av uppfinningen och en bestämd uppgift om vad som begärs skyddat genom patentet, uttryckt i ett eller flera patentkrav. Patent meddelas endast på uppfinningar som är nya, har uppfinningshöjd och kan tillgodogöras industriellt. För det första krävs alltså att det är fråga om en uppfinning, dvs. en teknisk nyskapelse; en produkt, metod eller användning som är en teknisk lösning av ett problem. Vidare krävs att uppfinningen är ny i förhållande till vad som var känt, dvs. tillgängligt för allmänheten, dagen före patentansökan. Det räcker att det funnits allmänt tillgängligt på något sätt (tidskrift, föredrag, utnyttjande, internet eller annat sätt) någonstans i världen för att det skall anses känt. Kravet på uppfinningshöjd innebär att uppfinningen måste skilja sig väsentligt från vad som var känt eller, som det också uttrycks, skilja sig från teknikens tidigare ståndpunkt i sådan omfattning att uppfinningen inte var närliggande för en fackman. Slutligen krävs att uppfinningen kan tillgodogöras industriellt, dvs. att den har en yrkesmässig användning. Se närmare om patenterbarhets- förutsättningarna i avsnitt 7.2. Företeelser som enbart utgörs av exempelvis en upptäckt, en vetenskaplig teori eller en matematisk metod är inte att anse som uppfinningar. Ett förfarande för kirurgisk eller annan terapeutisk (medicinsk) behandling eller för diagnostisering som skall utövas på människor eller djur anses inte heller vara någon uppfinning. Alster som är användbara i sådana sammanhang, t.ex. förbandsmaterial och läkemedel, kan dock vara patenterbara uppfinningar. Detsamma gäller metoder som inte äger rum på människor eller djur, dvs. förfaranden som äger rum utanför kroppen. En metod för att analysera mänskligt material som redan har skiljts från kroppen kan alltså patenteras. Däremot kan exempelvis inte metoder för att ta prover från kroppen, exempelvis blodprover, patenteras. Undantaget behandlas närmare i avsnitt 7.2.4. Dessutom har vissa typer av uppfinningar undantagits från patenterbarhet. Patent meddelas exempelvis inte på uppfinningar vars utnyttjande skulle strida mot goda seder eller allmän ordning. Detta innebär att patentsystemet inte ger skydd för uppfinningar vars utnyttjande strider mot grunderna för rättsordningen. Ett exempel som ofta brukar nämnas i detta sammanhang är tortyrredskap. Växter och djur är patenterbara enligt gällande rätt. Undantag görs dock för växtsorter och djurraser. Den huvudsakliga bakgrunden till utformningen av undantaget för växtsorter är att dessa i stället skyddas enligt växtförädlarrätten. Undantaget för djurraser har utformats på motsvarande sätt, även om det inte finns någon djurförädlarrätt. Väsentligen biologiska förfaranden för framställning av växter eller djur, exempelvis korsning och urval, kan inte heller patenteras. Däremot går det att patentera mikrobiologiska (inklusive gentekniska) förfaranden, dvs. förfaranden som använder sig av, utförs på eller framställer exempelvis cellinjer, och alster av sådana förfaranden (1 § fjärde stycket 2 patentlagen). Undantagen från det patenterbara området behandlas närmare i avsnitt 7.2.