prop · GQ031d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Utöver rådets sex ledamöter är generaldirektör adjungerad medlem. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Kostnaderna för avser främst arvoden för Ekonomiska rådets ledamöter, arvoden för beställda forskningsuppsatser samt kostnader i samband med publicering och övrig presentation av forskningsresultaten. Ekonomiska rådets anslag höjdes med . Anlagshöjningen kompenserar, dels för de ökade insatser rådet gjort , dels medgav den mera marknadsmässiga arvodesersättningar i samband med att fyra nya ledamöter tillträdde. Tabell 10.26 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 1:10 Anvisat i 2002 års Överföring till/från 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . Det beräknade anslaget är i fasta priser oförändrat , vilket i löpande priser innebär . Tabell 10.27 Anslagsutveckling för 1:11 Utvecklingsarbete Anslaget finansierar insatser som avser budget- och verksamhetsutveckling inom ramen för den ekonomiska styrningen och utvecklingen av statsförvaltningen samt insatser för myndigheternas ledning. Utvecklingsarbetets omfattning har varierat kraftigt mellan åren. Ett större ackumulerat anslagssparande har dock successivt förbrukats . Huvuddelen av insatserna har avsett fleråriga utvecklingsprojekt främst inom följande områden: (Verktyg för Ekonomisk styrning i STAten) inklusive utveckling av tekniska stödsystem. Genomförandet av det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet inklusive insatser för att utveckla myndigheternas ledningsformer. Genomförandet av regeringens chefsutvecklingsprogram, vilket riktar sig till myndighetscheferna. Kompetensutveckling inom avseende ekonomisk styrning m.m. Utveckling av statistik- och prognossystem avseende skatter, pensioner m.m. Den totala omfattningen av utvecklingsarbetet minskade kraftigt och fick en större tyngdpunkt på utvecklingen av de s.k. VESTA-IT-systemen. Utvecklingsarbetet beskrivs närmare i avsnitt 5.3 och 5.4. Tabell 10.28 Härledning av anslagsnivån 2003-2004, för 1:11 Utvecklingsarbete Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Anslaget kommer att finansiera fortsatta utvecklingsinsatser inom politikområdet. 10.12 1:12 Arbetsgivarpolitiska frågor Tabell 10.29 Anslagsutveckling för 1:12 De utgifter som belastar anslaget är bl.a. medlemsavgifter för de samnordiska institutionerna, utgivning av författningssamling (AgVFS), uppgifter i anslutning till utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst och funktion enligt beredskapsförordningen (1993:242). Under anslaget har också medel beräknats för regeringens behov av konsult- och utredningsuppdrag inom det arbetsgivarpolitiska området samt främst arvoden för vissa nämnder inom det statliga avtalsområdet. Under har anslaget huvudsakligen belastats för ersättningar för förhandlings- och utredningsuppdrag från regeringen och uppgifter enligt förordningen (1974:225) om utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst. Ingående balans på anslaget 2002 var . Tabell 10.30 Härledning av anslagsnivån 2003-2004, för 1:12 Arbetsgivarpolitiska frågor Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Anslaget är svårt att prognostisera, beroende bl.a. av hur mycket uppgifter regeringen efterfrågar från . Osäkerhetsfaktor är bl.a. den avslutade utvärderingen av den arbetsgivarpolitiska reformen och kommande resultat av pågående remittering. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Medel för nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området ingår i anslaget. Till nämnderna betalas utgifter i regel arvoden till ledamöter och ersättare m.m. för i vissa trygghetsfrågor, , Offentliga sektorns särskilda nämnd, Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd och . Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på området är hur arbetsbelastningen påverkar antalet sammanträden vid nämnderna eftersom de flesta arvoden utgår per sammanträde. Regeringen förbereder lagrådremiss/proposition med anledning av översynen av Statens ansvarsnämnds funktion och kompetensområde. 10.131:13 Statliga tjänstepensioner m.m. Tabell 10.31 Anslagsutveckling för 1:13 Statliga tjänstepensioner m.m. Anslaget avser utgifter för personalpensionsförmåner, särskild löneskatt på pensionskostnader m.m. Personalpensionsförmånerna styrs av kollektivavtal. Inkomsterna utgörs främst av de försäkringsmässigt beräknade som statliga arbetsgivare fr.o.m. skall betala (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) och som redovisas under . Inkomsterna på inkomsttiteln stämmer inte överens med utgifterna på anslaget beroende på att de försäkringsmässigt beräknade som redovisas på inkomsttiteln avser beräknade pensionskostnader för aktiv personal för ett visst år medan anslaget belastas med de pensioner som utbetalas . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Intäkt -kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Tabell 10.33 Härledning av anslagsnivån 2003-2004, för 1:13 Statliga tjänstepensioner m.m. Anvisat i 2002 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag Medelsbehovet för anslaget styrs främst av antalet förmånstagare, medelvärdet av den statliga kompletteringspensionen samt av basbeloppsförändringar. Löneutvecklingen har betydelse för nytillkomna förmåners storlek. Beräknat utfall överstiger anvisat belopp med ca . Ingående balans på anslaget 2002 var , mot beräknat . kompliceras prognostiseringen av anslaget dels av ett nytt statligt pensionsavtal, dels av nya samordningsregler mellan den nya allmänna pensionen och den statliga tjänstepensionen visar prognosen att anslaget kommer att belastas med 7 . Med ledning av ovanstående föreslår regeringen att anslaget blir 7 658 000 000 Anslaget har beräknats till 7 . Tabell 10.34 Anslagsutveckling för 1:14 () är central myndighet för statlig revision. Myndigheten kommer att upphöra och verksamheten övergå i den nyinrättade från . Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) RRV disponerar intäkterna. Tabell 10.36 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 1:14 Anvisat i 2002 års Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. RRV lämnade inget ordinarie budgetunderlag med hänsyn till att det vid den aktuella tidpunkten verkade sannolikt att RRV inte skulle finnas kvar 2003. Ett kompletterande underlag lämnades dock senare när tidpunkten för inrättande klarnat. RRV kommer att behöva disponera ett anslag avseende . I RRV:s kostnader ingår vissa merkostnader i samband med avvecklingen. har RRV:s avgiftsfinansiering legat på , vilket finansierat personal i motsvarande omfattning. kommer RRV:s avgiftsintäkter däremot att bli begränsade, vilket innebär att nästan all personal i stället skall anslagsfinansieras. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 10.37 1:15 Anslagsutveckling för 1:15 : Avvecklingskostnader 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 10.38 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 1:15 : Avvecklingskostnader Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. RRV har ansökt om särskilda medel för sin avveckling. Regeringens inställning är att sådana kostnader i sin helhet skall disponeras av en särskild avvecklare. Ett särskilt anslag för detta ändamål föreslås. Under andra delen av 2003, då den nya myndigheten har inrättats, kan följande avvecklingskostnader bli aktuella att anslagsfinansiera: N kostnader för den personal som inte vill gå över till , N kostnader för efter att myndigheten upphört. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. är en central förvaltningsmyndighet med uppgift att förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Det övergripande målet för verket är att förvaltningen skall ske på det sätt som innebär god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet som fastigheternas värden i vid mening bevaras. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Redovisning av uppgifter om det ekonomiska läget Tabell 10.39 Uppgifter om det ekonomiska läget för Tabell 10.40 Investeringsplan för SFV 20022004 Regeringen föreslår att godkänner den ovanstående investeringsplanen för . I investeringsplanen redovisas utgifter för planerade investeringar . För vissa större projekt redovisas också utfall fr.o.m. . Underlaget för 2003-2004 innehåller i avvaktan på olika investeringsbeslut en viss osäkerhet. Med hänvisning till kapitalbehovet avseende investeringar föreslås oförändrad låneram om 7 för investeringar i fastigheter samt en låneram om för finansiering av anläggningstillgångar som används i verksamheten. Regeringen har i beslut medgivit att fick teckna ett 20- årigt hyresavtal för nytt ambassadkansli i . I exploateringsavtalet mellan och exploatören anges att verket har rätt att utnyttja en köpoption med ett fast pris om ca penningvärde, efter det att projektet färdigställts, dvs. Pågående och planerade större investeringar Byggnadsarbeten kommer att pågå av i fram . beräknas öppnas för allmänheten . Till- och ombyggnad av Skissernas Museum i pågår samt anläggande av skulpturpark, nya arkivutrymmen och utställningssalar för offentlig konst. Byggstart har skett och etapp 1 beräknas vara klar . Ombyggnad pågår av på i för för att förbättra säkerhet och arbetsmiljö samt för att möjliggöra ny teknik i sessionssalarna. Ombyggnad pågår för i - för högre säker, bättre inomhusklimat och förbättrad funktionalitet i sessionssalarna. Ombyggnad av vind till kontorslokaler av i pågår. Åtgärder för att förbättra tillgänglighet och arbetsmiljö. Röda bodarna i byggs om och renoveras. Åtgärder för att förbättra inomhusklimat och tillgänglighet. Ombyggnad och iordningställande av lokaler för residenset, i , pågår. Efter förslag från har renovering påbörjats av kajer som är i stort behov av upprustning. Åtgärderna utförs etappvis . Ombyggnad av södra flygel för överflyttning av verksamhet från Botanmuseet pågår. i har fått ett föreläggande från att låta installera en varuhiss för transporter inom fastigheten. Vissa delar av fastigheten har eftersatt underhåll. Det eftersatta underhållet kan innebära att vissa delar av byggnaden kommer att rustas upp. En invändig restaurering av i planeras. En ny sprinkleranläggning, brandlarm, installation av fjärrvärme och toaletter för allmänheten. Projektet beräknas vara färdigt . Ombyggnad pågår av kontors- och administrativa lokaler för Försvarets organisation för underhåll och service, Forgus, . Ca 80 kontorsplatser, arkiv och lektionssalar. En ny chefsbostad i i har påbörjats. Bakgrunden till projektet är att regeringen i har flyttat verksamheten från till . Färdigställande /2003. Ombyggnad sker av kontorshuset vid Square de Meuse i för ständiga representation vid Europeiska unionen. Ombyggnad av i kvarteret i , bibliotek och kontorslokaler samt en nybyggnad av ett underjordiskt arkiv för . Färdigställande beräknas bli . Ny-, om- och tillbyggnad av kvarteret , i för , inklusive förtätning för att få effektivare lokaler och förbättring av arbetsmiljön. Grundförstärkning och total renovering inklusive värmeisolering av 42 på i . Renovering och förtätning planeras av ambassadkansliet i i syfte att kunna hyra ut ytterligare areor. En svensk arkitekttävling avseende nytt residens i planeras. Arbete med att finna lämplig tomt pågår. Regeringens förslag: Regeringen föreslår att får en låneram för investeringar i fastigheter på 7 . Skälen för regeringens förslag: kommer att ta upp nya lån i för att finansiera de löpande invester- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Den ökade belåningen beräknas med oförändrad räntesats innebära en försämring av finansnettot med -, eller -6,, jämfört med utfallet . avser att fortsätta arbeta för att öka uthyrningen av bidragsfastigheter och därmed också öka intäkterna och minska underskottet från detta fastighetsbestånd. Regeringen föreslår därför att får en låneram för investeringar i fastigheter på . är en central förvaltningsmyndighet med huvuduppgift att förvalta statens fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. verksamhet finansieras fullt ut med avgiftsinkomster. Verksamheten leds av en styrelse med fullt ansvar. Tabell 10.41 Uppgifter om det ekonomiska läget för Regeringens förslag: Regeringen föreslår att för investeringar i mark, anläggningar och lokaler får en låneram om 5 . Skälen för regeringens förslag: disponerar en låneram i för om för investeringar i mark, anläggningar 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 och lokaler samt en låneram på för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten. Redovisad plan för investeringar bygger på det investeringsbehov som angetts av brukarna. Osäkerheten är stor för såväl totalnivån som fördelningen mellan lånefinansierade investeringar och investeringar finansierade enligt betalplan. Osäkerheten gäller framför allt för senare delen av perioden. Stora förändringar har skett, och kommer att ske, som påverkar framtida verksamhet med anledning av försvarsbeslutet (prop. 1999/2000:30). Dessa förändringar beräknas pågå som verkets budgetunderlag omfattar vilket innebär att underlaget är osäkert. Regeringen föreslår därför att låneramen för i höjs till totalt . Regeringen föreslår att godkänner nedanstående investeringsplan för . Tabell 10.42 Investeringsplan för FortV 20022004 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 11 Politikområde Finansiella system och tillsyn Politikområdet finansiella system och tillsyn omfattar flera olika verksamheter. Reglering och tillsyn av det finansiella systemet omfattar den verksamhet som bedrivs inom ramen för . Därtill ingår normgivning i redovisningsfrågor. omfattar den verksamhet som bedriver för upplåning och förvaltning av statsskulden. Statliga garantier omfattar främst utfärdande och förvaltning av garantier och lån med kreditrisk. Till området räknas även vissa särskilda garantiåtaganden för Stadshypotekskassans grundfond och garantier för vissa statliga bolag. Övrig finansiell förvaltning omfattar verksamheterna in- och utlåning samt statens betalningssystem (statens internbank) i , () samt (). Internationella finansiella institutioner omfattar institutioner som Nordiska investeringsbanken (NIB), Europeiska (), utvecklingsbank (CEB), () och Europeiska investeringsbanken (EIB). Tillsyn av spelmarknaden omfattar Lotteriinspektionens tillståndsgivning, kontroll och tillsyn av spelmarknaden m.m. För att öka överblicken redovisas respektive delområde i separata, sammanhängande avsnitt. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 11.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområde Finansiella system och tillsyn 2:5 Avgift för Stadshypotekskassans grundfond 2:6 Insatser i internationella finansiella institutioner 2 2:7 Avsättning för garantiverksamhet 2001 0208 Insatser i Nordiska investeringsbanken 1997 02B3 Statliga ägarinsatser i Nordbanken Totalt för utgiftsområde 2 Anslag inom utgiftsområde 17 Totalt för politikområde Finansiella system och tillsyn 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2Tidigare benämning Bidrag till kapitalet i respektive Insatser i internationella finansieringsinstitutioner 3Tidigare benämning Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken Vissa kommentarer kring anslagsutfall m.m. redovisas nedan i avsnitt 11.5.1. har vissa mindre omprioriteringar skett främst inom ramen för utgiftsområdet. Målet för politikområdet är: N att det finansiella systemet skall vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd, N att tillsynen skall bedrivas effektivt, samt N att kostnaderna för statsskulden långsiktigt minimeras som risken beaktas, samt Målet för politikområdet fastställdes i samband med beslut om budgetproposition (prop. 2000/2001:1, utgiftsområde 2, avsnitt 4.3). Politikens inriktning beskrivs utförligt i respektive delområde. I korthet prioriteras bl.a. följande inom respektive delområde: N att se över och förstärka den finansiella tillsynen, N att fortlöpande modernisera den finansiella regleringen i syfte att säkerställa ett effektivt finansiellt system samt samhällets krav på stabilitet och konsumentskydd, N att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning, N att fortsätta utveckla styrningen och utvärderingen av statsskuldspolitiken. Regeringen avser att vidta åtgärder för att tillämpa enklare och tydligare strukturer i redovisningen av statsskulden, N att riskerna med och kostnaderna för statens garantigivning löpande synliggörs och begränsas genom en effektiv hantering. Regeringen avser att fortsätta utveckla och effektivisera hanteringen av statens risktagande genom garantier, N att främja konsumentskyddet för allmänhetens insättningar, N att administration och förvaltning av premiepensionerna skall bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionsspararna, N att den multilaterala finansiering som möjliggörs genom de internationella finansiella institutionerna skall vara ett värdefullt komplement till andra finansieringskällor, samt N att kontrollen av spelmarknaden stärks, särskilt med avseende på tilltagande Internet- och . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 kunna tillämpa en enklare och tydligare struktur i de sammanhang där statsskulden behandlas och redovisas. Vad gäller garantiverksamheten har äldre garantier invärderats som möjligheter att effektivisera hanteringen har undersökts. 11.5.2 Insatser utanför politikområdet Det finansiella systemet har beröringspunkter med flera andra politikområden, t.ex. näringspolitikens strävan att förbättra företagens riskkapitalförsörjning och konsumentpolitiken, där de finansiella marknaderna ingår som en av flera olika marknader. 11.5.1 Insatser inom politikområdet Normgivning, tillsyn, finans- och skuldförvaltning samt internationell finansiell samverkan i olika former är de viktigaste statliga medlen för att nå målen inom politikområdet. I fråga om nationell och internationell normgivning inom politikområdet har väsentliga förändringar trätt i kraft . Förändringar, som kommer att fortsätta , berör verksamheterna vid , och Lotteriinspektionen. Exempel på sådana förändringar är framförallt ett stort antal EU-direktiv som syftar till att skapa en gemensam inre marknad för finansiella tjänster . Därtill kan också nämnas arbetet med nya bank- och finansieringsrörelseregler, nya kapitaltäckningsregler, förändringar i internationella redovisningsnormer samt internetspel. Som en följd av förändrad normgivning, integration inom EU och i viss mån ändrade sparmönster, kommer därför tillsynen att ställas inför nya uppgifter och krav. Inom statens finansförvaltning pågår bl.a. ett utvecklings- och upphandlingsarbete kring statens betalningssystem. Uppbyggnaden av premiepensionssystemet har fortsatt för att allt mer övergå till en drifts- och förvaltningsfas. Även uppbyggnaden av fonderade medel inom insättningsgarantin har nått den i lag målsatta nivån. Inom ramen för statsskuldsförvaltningen har ett underlag tagits fram med syfte att Tabell 11.2 Specifikation av ekonomiskt utfall per delområde I tabellen ovan redovisas endast anslagsmedel hänförliga till politikområdet. Som jämförelse kan t.ex. nämnas att disponerade anslag på 2001. I övriga intäkter i tabellen ovan ingår inte offentligrättsliga intäkter som redovisas mot inkomsttitel. Vidare ingår endast administrativa avgifter för garantier. Tabellen underskattar även politikområdets bruttokostnad med ca 230 mil- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 joner kronor eftersom (PPM:s) fulla driftskostnad () inte ingår. Tabellen redovisar endast den avgift som PPM tar ut av pensionsspararna. av nettoutfallet i den anslagsfinansierade verksamheten inom politikområdet, motsvarande ca avsåg garantier eller garantiverksamhet fördelade på två delområden. Resterande medel avsåg i huvudsak förvaltningskostnader. Garantier är också huvudorsaken till de stora skillnaderna i nivå mellan nettoutfall och 2000 () respektive utgiftsprognosen (ca ). Totalt sett motsvarar nettoutfallet av tilldelade anslag. Anslagssparandet 2001 inklusive reservationer på äldre anslag har minskat i jämförelse med 2000. Ett flertal av myndigheterna är anslagsfinansierade och den direkta finansieringen av verksamheten med avgifter och övriga intäkter är låg, med undantag för (). avgiftsintäkter var dock tillfälligt höga 2001 på grund av den s.k. . Även intäkter har ökat . Merparten av politikområdets avgiftsintäkter är externa. har dock inomstatliga intäkter. Om även hänsyn tas till avgifter som redovisas mot inkomsttitel täcks även de statsfinansiella kostnaderna för helt och Lotteriinspektionen delvis av avgifter. Särskilt för Lotteriinspektionen har skillnaden mellan anslag och motsvarande offentligrättsliga avgiftsintäkter successivt ökat. Det finns påtagliga skillnader i balansomslutning mellan de myndigheter som arbetar med tillsyn och normgivning respektive de vars verksamhet innefattar finans- och skuldförvaltning. Detta framgår av tabellen nedan. Tabell 11.3 Förvaltade tillgångar/skulder vid utgången av 2001 Av myndigheterna är det endast som har en driftskostnad som understiger per årsarbetskraft. Driftskostnaden per årsarbetskraft ökar för samtliga myndigheter utom , vars driftskostnader har minskat för andra året i följd. Personalkostnaderna uppgår till ca eller motsvarande av myndigheternas driftskostnader. Givet att politikområdet har haft ca 520 anställda i medeltal , motsvarar det en årskostnad på ca per anställd, dvs. en medellön på ca 24 100 till per anställd och myndighet. och Lotteriinspektionen har personalkostnadsandelar överstigande , men andelen har minskat jämfört med . Övriga myndigheters personalkostnadsandelar uppgår till eller mindre. Av kostnadsstrukturen i övrigt framgår bl.a. att och i hög grad har utnyttjat externa tjänster istället för egen personal . Endast en myndighet har tillfälligt behövt utnyttja räntekontokrediten . Låneramsutnyttjandet har fluktuerat kraftigt () mellan åren för myndigheterna inom politikområdet. var Lotteriinspektionens (LI) låneramsutnyttjande det enda som översteg genomsnittet för statsförvaltningen. Som en följd av LI:s höga utnyttjandegrad höjdes låneramen . Övriga myndigheters utnyttjandegrad var relativt eller mycket låg (). I två fall sänktes låneramen . respektive årliga företags- och kundenkäter gav tillfredsställande resultat. fick betyget 3,42 av 5 (3,2000). årliga enkät avseende statens internbank visade att av kunderna uppfattade servicen som bra eller mycket bra. har kontinuerligt undersökt pensionsspararnas synpunkter på informationsmaterial m.m. Resultat och förändringar i övrigt I politikområdets myndigheter arbetade ca 520 personer, motsvarande 500 årsarbetskrafter, . återfinns inom tre av de sex myndigheterna (), () och (). personaltillväxt har antalet sysselsatta minskat motsvarande jämfört med . PPM svarar för huvuddelen av minskningen, men även RGK tenderar att successivt minska personalstyrkan. av de sysselsatta inom politikområdet var kvinnor. Tre av de sex myndigheterna har uppgivit att de har haft problem att rekrytera respektive behålla personal. Personalförändringar har skett och pågår inom . Dels har callcenter-verksamheten i avvecklats och dels pågår en växling av konsulter mot egen anställd personal m.m. Vidare har och numera egen anställd personal.