prop · GQ03100 · 2003-04-15 00:00:00 — Befriade från gåvoskatt är bland andra staten och vissa stiftelser eller samman- slutningar som har ett visst allmännyttigt ända- mål. För gåvoskatt gäller samma klasser och skattesatser som för arvsskatten. Grundavdraget är dock alltid . Stämpelskatt utgår på förvärv av fast egendom och tomträtter samt vid beviljande av inteck- ningar. Vid förvärv är skatten av egendomens värde. Förvärvas egendomen av en juridisk person är dock skatten med vissa undan- tag . Vid inteckning är skatten 2 pro- cent av inteckningsbeloppet för fast egendom och tomträtt, för luftfartyg och näringsverksamhet samt för skepp. Mervärdesskatt utgår på värdet av omsatta och skattepliktiga varor och tjänster. Skattskyldig är den som har skattepliktig omsättning av varor och tjänster, import av skattepliktiga varor samt den som gör ett gemenskapsinternt förvärv av Skatt tas ut i varje led, varvid den som är skattskyldig har avdragsrätt för den skatt som betalats till leverantör. Detta medför att det endast är mervärdet som beskattas i varje produktions- eller distributionsled. Omsättning av alla varor och tjänster är, om inte annat sär- skilt stadgas, skattepliktig. Huvudregeln är att mervärdesskatt utgår av beskattningsunderlaget. Från denna regel gäller följande undantag: för livsmedel, hotell och camping, transport i skidliftar, konstnärs försäljning av egna konstverk, import av konstverk, samlarföremål och antikviteter, för allmänna nyhetstidningar (dagstidningar) och tidskrifter, person- befordran, entréavgifter till konserter, cirkus-, biograf-, teater-, opera- eller balettföreställningar, djurparker, biblio- teks- och museiverksamhet, vissa imma- teriella rättigheter, idrottslig verksamhet, böcker, broschyrer och liknande samt kartor. Vid beräkning av skatten som en del av försälj- ningspriset motsvaras de tre olika skattesatserna av 20,00, . Energiskatt utgår på elkraft och vissa bränslen som kolbränslen, petroleumkoks, bensin, fotogen, motorbrännolja, eldningsolja, råtallolja, naturgas, metan och gasol samt andra olje- produkter, med undantag för smörjoljor och smörjfetter. Dessutom skall energiskatt i vissa fall erläggas för andra produkter om en sådan produkt används som motorbränsle eller för uppvärmning. Energiskatten på bensin och högbeskattade oljor är differentierad med hän- syn till deras miljöegenskaper. Som ett led i den gröna skatteväxlingen höjdes koldioxidskatten på vissa bränslen med per kg från . För bensin och dieselolja sänktes energiskattesatserna lika mycket som koldioxidskattesatserna höjdes. För att inte stimulera till ökad elanvändning för uppvärmning när koldioxidskatten höjdes så justerades energiskatten på el upp med per kWh. Samtliga energi- och koldioxid- skattesatser har dessutom jus- terats till följd av förändringen i konsument- Några av skatterna på energi redovisas i tabell 5.27. Tabell 5.27 Vissa skattesatser på energi Dieselolja, miljöklass 1 hushåll i övriga landet el-, gas-, värmeförsörjning Tobaksskatt skall betalas för tobaksvaror som tillverkas i , som förs in eller tas emot från ett annat eller som importeras från tredje land. Tobaksskatt utgår på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak, tuggtobak och snus. infördes en miniminivå vid beskattning av cigaretter motsvarande av den sammanlagda punktskatten på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin, vilket innebar att skatten på s.k. lågpriscigaretter höjdes. I tabell 5.28 redovisas de skattesatser som gäller . Tabell 5.28 Skattesatser för olika tobaksslag värderelaterad skatt, procent av miniminivå, procent av punktskatt på Alkoholskatt skall betalas för öl, vin och andra jästa drycker, mellanklassprodukter samt för etylalkohol som tillverkas inom landet, som förs in eller tas emot från annat eller som importerats från tredje land. De skattesatser som gäller 2003 redovisas i tabell 5.29. Tabell 5.29 Skattesatser för olika alkoholslag Skatt/liter och volymprocent Skatt/liter ren alkohol Fordonsskatt tas ut på motorcyklar, personbilar, lastbilar, bussar, trafiktraktorer, tunga terräng- vagnar, motorredskap och släpvagnar, om de är eller bör vara upptagna i trafikregistret och inte är avställda (skattepliktiga fordon). Släpvagnar som dras av motorredskap eller av tunga terrängvagnar är skattepliktiga endast i vissa fall. Traktorer som används uteslutande inom jord- bruket är inte skattepliktiga. Fordonsskatten beräknas efter fordonets skattevikt. Skattevikten är för personbil, motor- cykel, traktor och motorredskap lika med tjänstevikten och för buss, lastbil, tung terräng- vagn och annan släpvagn än påhängsvagn i princip lika med totalvikten. Särskilda bestäm- melser gäller beträffande beräkningen av skatte- vikten för påhängsvagnar. Fordonsskattens stor- lek är beroende av bl.a. fordonsslag, drivmedels- slag och antal hjulaxlar. I tabell 5.30 redovisas fordonsskatten för ett urval fordonstyper. Tabell 5.30 Vissa fordonsskatter Skattevikt (tjänstevikt) I vissa glesbygdskommuner är fordonsskatten för personbilar, vars ägare är bosatta i kommu- nen, nedsatt med . Enligt 36 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen under löpande budgetår redovisa prognoser över utfallet av statens inkomster och utgifter samt statens lånebehov. Väsentliga skillnader mellan anvisade medel på statsbudgeten och beräknat utfall skall förklaras. I denna proposition redovisas den första prognosen . I avsnitt 6.1.1 redovisas prognosen för de takbegränsade utgifterna, medan beräkningarna av inkomsterna och statsbudgetens saldo redovisas i kapitel 5 respektive avsnitt 4.4.5. Tabell 6.1 Statsbudgetens utgifter -12,4 -9,9 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Statsbudget enligt beslut , dvs. exklusive beslut enligt prop. 2002/03:46 Folkomröstning om införande av euron samt förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. I budgetpropositionen beräknades statsbudgetens utgifter till . beslutade därefter att omfattningen av en i propositionen redovisad skatteväxling skulle utökas . Den utökade skatteväxlingen innebär att kommunerna kompenseras för det skattebortfall som uppkommer till följd av en tillkommande grundavdragshöjning genom att det generella statsbidraget till kommuner höjs Statsbudgetens utgifter för fastställdes därmed till . I den aktuella prognosen beräknas utgifterna till . Utgifterna för statsskulds- räntor har reviderats ned med . Nedrevideringen beror främst på emissioner i obligationslån till överkurs. Överkurser definieras som skillnaden mellan marknadspriset och det nominella värdet. Överkurser redovisas som en ränteintäkt, vilket innebär att utgifterna på anslaget minskar (se avsnitt 6.3 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.). Den del av förändringen som hänförs till utgifter exklusive statsskuldsräntor förklaras i avsnitt 6.1.1. Utgiftstaket för staten omfattar utgiftsområdena 125 samt 27. Däremot ingår inte utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Till de takbegränsade utgifterna räknas även utgifterna för Ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I budgeten ingår slutligen posten Minskning av anslagsbehållningar. Skillnaden mellan utgifts- taket för staten och de takbegränsade utgifterna utgörs av budgeteringsmarginalen. Utgiftstaket för staten är ett centralt budgetpolitiskt åtagande för regeringen och . Om det finns risk för att utgiftstaket kommer att överskridas skall regeringen, enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, vidta sådana åtgärder som den har befogenheter till eller föreslå nödvändiga åtgärder. Regeringens bedömning är att utgiftstaket riskerar att överskridas om inga åtgärder Regeringen föreslår därför att ett antal besparingar och andra utgiftsbegränsande åtgärder genomförs (se avsnitt 4.3). En väsentlig del av förslagen utgörs av de åtgärder som föreslås för att hejda utvecklingen med allt högre utgifter för sjukskrivningar. Därtill skjuts vissa tidigare aviserade reformer upp till den senare delen av mandatperioden. Vidare avser regeringen införa begränsningsbelopp för vissa anslag. Den utgiftsprognos som här redovisas inkluderar effekterna av de föreslagna åtgärderna. Regeringen följer noggrant utgiftsutveck- lingen genom månatlig uppföljning och regel- bundna prognoser för att kunna vidta ytterligare åtgärder om utgiftstaket bedöms vara hotat. De takbegränsade utgifterna beräknades i budgetpropositionen till . Budgeteringsmarginalen uppgick där- med till . Till följd av beslut om utökad skatteväxling och därmed sammanhängande tekniska justering av utgiftstaket ökade budgeteringsmarginalen till . Den utökade skatte- växlingen innebär att kommunerna kompenseras för det skattebortfall som uppkommer till följd av en tillkommande grundavdragshöjning genom att det generella statsbidraget till kommuner höjs med . Eftersom kommun- sektorns totala inkomster och den offentliga sektorns konsoliderade utgifter därmed blir oförändrade, gjordes en beräkningsteknisk justering av utgiftstaket med . Enligt definitiva beräkningar blir utjämningsbidraget till kom- muner och landsting högre än beräkningen i budgetpropositionen , vilket motiverar en beräkningsteknisk justering av utgiftstaket. Regeringen föreslår därför i denna proposition att utgiftstaket höjs med till följd av den högre omslutningen i utjämningssystemet (se avsnitt 4.1). I den aktuella beräkningen bedöms de takbegränsade utgifterna uppgå till . Det innebär att budgeterings- marginalen beräknas uppgå till . Jämfört med 2002 ökar de takbegränsade utgifterna med . Om hänsyn tas till tekniska förändringar som motiverat justeringar av utgiftstaket, ökar dock de under- liggande utgifterna med , vilket motsvarar en real ökning på . I relation till BNP beräknas de takbegränsade utgifterna uppgå till . Tabell 6.2 Takbegränsade utgifter -0,5 1Statsbudget enligt beslut , dvs. exklusive beslut enligt prop. 2002/03:46 Folkomröstning om införande av euron samt förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar på . I tabell 6.3 redovisas anvisade medel på ursprunglig statsbudget, tilläggsbudget till följd av proposition 2002/03:46 Folkomröstning om införande av euron samt förslag i denna proposition och de prognostiserade utgifterna för respektive utgiftsområde samt Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. För vissa utgiftsområden avviker utgiftsprognoserna kraftigt i förhållande till den av ursprungligt fastställda statsbudgeten. Nedan beskrivs de största skillnaderna jämfört med den ursprungliga statsbudgeten för 200320. 20Statsbudget enligt beslut . Diagram 6.1 Utgiftsprognos 2003 jämfört med statsbudgeten för 20031 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,5 -0,9 Allmän miljö- och naturvård -0,6 -1,0 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar -0,8 Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen -3,4 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten -7,0 -5,0 -3,0 -1,0 1 Statsbudget enligt beslut , dvs. exklusive beslut enligt prop. 2002/03:46 Folkomröstning om införande av euron samt förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Prognosen för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten jämförs med budgetpropositionen . Utgifterna beräknas bli högre än i den ursprungligt fastställda statsbudgeten till följd av att har anvisat för folkomröstningen om införande av euron (prop. 2002/03:46). Prognoserna är också högre än i statsbudgeten för såväl som anslag eftersom anslagsbehållningar förväntas utnyttjas. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna för anslaget 13:1 Sjukvårdsförmåner m.m. beräknas bli högre än i statsbudgeten, främst till följd av ökade utgifter för högkostnadsskyddet för tandvård för äldre som infördes . Detta innebär att anslaget föreslås tillföras medel på tilläggsbudget i denna proposition (se avsnitt 7.2.8) samt att anslagsbehållningar förväntas utnyttjas. En ökning av både antalet assistansberättigade och antalet assistanstimmar per person innebär att utgifterna för anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning beräknas bli högre än i statsbudgeten. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgifterna för anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar beräknas bli högre än i statsbudgeten eftersom antalet personer som beviljas aktivitets- och sjuk- ersättning bedöms bli fler än i budgetpropositionen . Utgifterna för anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. beräknas bli ca lägre än i statsbudgeten till följd av förslag till besparingar på tilläggsbudget i denna proposition (se avsnitt 4.3 och 7.2.9). Antalet sjukpenningdagar beräknas bli högre 2003 än vad som antogs i budgetpropositionen . effekten av den i denna proposition föreslagna förlängningen av sjuklöneperioden från 14 uppgår upprevideringen av prognosen för antalet sjukdagar till . Upp- revideringen av utgifterna till följd av denna volymökning uppgår till . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgifterna för anslaget 20:1 Ålderspensioner beräknas bli lägre än i statsbudgeten. Allt fler pensionärer blir berättigade till inkomstgrundad ålderspension, vilket leder till lägre utgifter för garantipension. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgifterna för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring beräknas bli lägre än i statsbudgeten till följd av senarelagd höjning av inkomsttaket och borttagande av kontaktdagar i föräldraförsäkringen (se avsnitt 4.3 och 7.2.11). Utgifterna för anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd beräknas bli högre än i statsbudgeten till följd av högre arbetslöshet. Den öppna arbetslösheten har reviderats upp jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Utgifterna för anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 beräknas bli högre än vad som anvisades i statsbudgeten till följd av att anslagsbehållningar förväntas utnyttjas. Anslags- sparandet, som vid ingången av uppgick till , avspeglar en fördröjning av starten av strukturfondsprogrammen. Vidare beräknas utgifterna för anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade bli lägre än i statsbudgeten till följd av förslaget på tilläggsbudget i denna proposition. Stödet till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () ändras från ett kontant- bidrag till en kreditering på skattekontot för arbetsgivare som anställer arbetshandikappade (se avsnitt 4.3 och 7.2.12). Utgifterna för anslaget 25:2 Studiemedel m.m. beräknas bli lägre än i statsbudgeten till följd av lägre studerande- volymer, främst inom den gymnasiala vuxen- utbildningen. Prognosen för anslaget 25:4 Rekryterings- bidrag är lägre än i statsbudgeten. Rekryteringsbidraget är en ny stödform och utgifterna för anslaget beräknas bli lägre än i statsbudgeten på grund av en lägre utnyttjandegrad under första verksamhetsåret. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgifterna för anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden beräknas bli lägre än i statsbudgeten till följd av förslag till tilläggsbudget i denna proposition (se avsnitt 7.2.17). I statsbudgeten anvisades på anslaget 34:14 Stöd till klimatinvesteringar. Inga utbetalningar väntas ske . Anslaget disponeras för bidrag till kommuner för stöd till klimatinvesteringsprogram i syfte att minska klimatpåverkande utsläpp. Regeringen inväntar godkännande utifrån . Därför har stöd ännu inte kunnat beviljas. Regeringen har för avsikt att besluta om utgiftsbegränsningar för såväl anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden som 34:14 Stöd till klimatinvesteringar (se avsnitt 4.3). Utgifterna beräknas bli högre än anvisade medel i statsbudgeten. De områden där anslagsbehållningar beräknas utnyttjas är främst anslag för insatser som syftar till att minska elanvändningen, öka investeringar i elproduktion från förnybara energikällor samt för att främja småskalig elproduktion. Dessa åtgärder är delar av det s.k. korta energipolitiska programmet som sträcker sig . Utbetalningstakten på flertalet av dessa anslag har ökat under senare delen av programperioden, främst på grund av tidigare förseningar och projekt med långa ledtider. Övriga åtgärder inom ramen för den energipolitiska överens- kommelsen handlar i huvudsak om åtgärder som rör forskning och utveckling på energiområdet. Även i denna del finns betydande anslagsbehållningar som förväntas betalas ut . Utgifterna för kommunikationer beräknas bli lägre än i statsbudgeten, bl.a. till följd av de utgiftsbegränsningar på som aviserades i budgetpropositionen . Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgifterna för anslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter beräknas bli lägre än i statsbudgeten. Medelsbehovet för interventionsåtgärder och exportbidrag för jordbruks- och livsmedels- produkter beror bl.a. på skördeutfall, marknads- priser och valutakurser och är därmed svåra att beräkna. Utgifterna för anslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. beräknas bli lägre än i statsbudgeten till följd av förslag till tilläggsbudget i denna proposition (se avsnitt 4.3 och 7.2.19). Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgifterna för anslaget 48:3 Statligt utjäm- ningsbidrag till kommuner och landsting blir högre än i statsbudgeten. Enligt definitiva beräkningar ökar omslutningen i utjämnings- systemet. Regeringen föreslår i denna proposi- tion en teknisk justering av utgiftstaket till följd av det högre utjämningsbidraget eftersom det motsvaras av en lika stor höjning av utjäm- ningsavgiften. Statsbudgetens saldo påverkas således inte. Utgifterna för anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting beräknas bli högre än i statsbudgeten till följd av utnyttjande av anslagssparande. Medlen används bl.a. för Kommundelegationens ärenden. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utgifterna beräknas bli lägre än i statsbudgeten. Regeringen beslöt att tidigarelägga avgiftsbetal- ningar . Tidigareläggningen av januariavgiften och halva BNI-avgiften för februari uppgick till . Prognosen har dessutom reviderats ned till följd av att EG-budgetens överskott 2002 medför en lägre avgift . Vidare har reviderat upp BNI för 19982002, vilket innebär att får betala en retroaktiv avgift . Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utgifterna beräknas bli högre än i budgetpropositionen , främst till följd av att folkpensioner för personer födda eller har följsamhetsindexerats retroaktivt (se avsnitt 6.3). I statsbudgeten var den beräknade förbrukningen av anslagsbehållningar inte fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. Posten Minskning av anslagsbehållningar upp- gick till i statsbudgeten för . I den aktuella prognosen ingår emellertid förbrukningen av anslagsbehållningar under respektive anslag och utgiftsområde. Statsbudgetens utfall visar att anslags- behållningarna på reservations- och ramanslag uppgick till vid utgången av året. kommer anslagssparandet att minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel på statsbudgeten 2003 eller till följd av beslut om indragningar. Anvisade medel föreslås öka med på tilläggsbudget i denna proposition. Skillnaden mellan totalt anvisade medel och prognos beräknas nu till -2,(exklusive statsskuldsräntor), vilket innebär att anslagsbehållningarna beräknas minska till . Kommande indragningar av anslagssparande, bl.a. till följd av den s.k. treprocentsregeln, kan dock komma att innebära att anslagsbehållningarna blir lägre. Treprocentsregeln innebär att myndigheterna normalt inte får disponera anslagssparande överstigande av föregående års ramanslag.21 21 För att en myndighet skall få disponera den del av ramanslagssparandet som överstiger av föregående års tilldelade anslag krävs beslut av regeringen (SFS 1996:1189). Tabell 6.3 Utgifter 2002 och 2003 Skatt, tull och exekution -0,1 -0,1 -0,1 Försvar samt beredskap mot sårbarhet -0,0 -0,2 -0,2 -0,1 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -0,9 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,5 -0,5 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,5 -0,4 -0,6 -0,3 -0,9 -0,6 -0,3 -0,3 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,1 -0,1 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande -0,1 Regional utjämning och utveckling -0,0 Allmän miljö- och naturvård -0,2 -0,6 -0,5 -0,5 -1,0 -0,5 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar -0,2 -0,8 -0,6 -0,1 -0,1 Allmänna bidrag till kommuner -12,4 -12,4 Avgiften till Europeiska gemenskapen -3,4 -3,4 -0,4 -9,9 -10,1 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten -0,5 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Statsbudget enligt beslut . 2Riksdagens beslut enligt prop. 2002/03:46 Folkomröstning om införande av euron samt förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 3Anvisat på statsbudget (inklusive prop. 2002/03:46 Folkomröstning om införande av euron) och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 6.2Bedömning av preliminära ramar samt konsekvensberäkning av utgifternas fördelning på utgiftsområden 20052006 Regeringen presenterade i budgetpropositionen en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden . I tabell 6.4 presenteras en reviderad bedömning av de preliminära ramarna , inklusive skillnader i förhållande till de preliminära ramarna i budget- propositionen , samt en konsekvens- beräkning av utgifterna per utgiftsområde . Beräkningarna är baserade på nu kända förutättningar vad avser den ekonomiska utvecklingen. I beräkningen av utgifterna per utgiftsområde har förändrade makroekonomiska förutsätt- ningar, förändrade volymantaganden inom vissa transfereringssystem och förändrad pris- och löneomräkning påverkat utgifterna jämfört med utgiftsramarna i budgetpropositionen. I bedömningen av de preliminära utgiftsramarna ingår utgiftseffekten av beslutade och föreslagna besparingar och reformer (se avsnitt 4.3). Beräkningen av utgifterna per utgiftsområde beaktar även den beräknade effekten på sjukskrivningsvolymerna av förslagen i propositionen Förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbetslivet (prop. 2002/03:89) som regeringen lämnade till . I propositionen föreslås ett antal åtgärder som avses få utgiftsbegränsande effekter inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Konsekvensberäkningen av utgifterna per utgiftsområde utgår från ett rent beräkningstekniskt antagande om att politiken och regelsystemen är oförändrade efter 2004. Undantag görs för den vårdsatsning som följer av försvarsomställningen och som beräkningstekniskt antas kvarstå efter 2004. Den tidigare aviserade satsningen på personal- förstärkning till skolan med tillskott med antas också fortgå i enlighet med vad regeringen tidigare aviserat. Den beräkningsteknik som används innebär att andra kommande satsningar med ikraft- trädande efter 2004 inte har beaktats i kalkylerna. Detta gäller bl.a. de tidigare aviserade reformer som föreslås senareläggas och de satsningar som Socialdemokraterna, och har träffat överens- kommelse om i programmet Hundratjugoen punkter för ett tryggare, rättvisare och grönare . Eventuellt tillkommande finansiering av dessa eller andra satsningar har inte heller beaktats i kalkylerna. Förbrukning av anslagsbehållningar för förvaltnings- och investeringsanslag redovisas inte på respektive utgiftsområde i tabell 6.4 utan ingår i beräkningsposten Minskning av anslags- behållningar. I budgetpropositionen kan utgifterna per utgiftsområde komma att justeras på grund av att exempelvis pris- och lönekänsliga anslag ändras till följd av nya bedömningar om den ekonomiska utvecklingen. Tabell 6.4 Bedömning av preliminära ramar 2004 samt konsekvensberäkning av utgifterna per utgiftsområde 20052006 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp