prop · GQ0359 · 2003-03-20 00:00:00 — Regeringens proposition 2002/03:59 Gallring av uppgifter i kreditupplysningar Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen behandlas frågor om gallring av uppgifter i kreditupplys- ningar avseende fysiska personer som inte är näringsidkare. Regeringen föreslår att gallring av en sådan uppgift skall ske senast efter den dag då den omständighet inträffade eller det förhållande upphörde som uppgiften avser, inte som först vid utgången av . Gallring av uppgifter om skuldsanering sker vid utgången av det fjärde året efter det att den betalningsplan som gäller för skuldsaneringen löpte ut. Betalningsplanen löper i regel . Regeringen föreslår att gallring alltid sker redan senast efter den dag då skuldsanering beviljades eller, om en betalningsplan löper , senast då planen löper ut. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173) .. Ärendet och dess beredning.............................................................. Uppgifter om skuldsanering.............................................................. Bilaga 1 Sammanfattning av departementspromemorian Gallring av uppgifter i kreditupplysningar (Ds 2002:44) ........................ Förteckning över remissinstanserna...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .............. Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173). Förslag till lag om ändring i kreditupplys- ningslagen (1973:1173) Härigenom föreskrivs att 8 § kreditupplysningslagen (1973:1173)1 skall ha följande lydelse. En uppgift om en fysisk person skall gallras när det är nödvändigt att bevara uppgiften med hänsyn till ändamålet med En uppgift om en fysisk person En uppgift om en fysisk person som inte är näringsidkare skall som inte är näringsidkare skall gallras senast när har gallras senast efter den dag förflutit från utgången av det år då eller det förhållande upphörde som gallras senast efter den dag eller, om en betalningsplan enligt (1994:334) löper , senast den dag då planen löper ut. En uppgift som inhämtats från exekutionsväsendet i dess verksamhet med indrivning och utsökning skall gallras när den inte omfattas av undantaget från sekretess i 9 kap. 19 § första stycket andra meningen sekretesslagen (1980:100). Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1981:737. Senaste lydelse 2001:1179. Ärendet och dess beredning Med kreditupplysningar avses uppgifter, omdömen och råd som lämnas till ledning för bedömning av någons kreditvärdighet eller vederhäftighet i övrigt i ekonomiskt hänseende. Regler om kreditupplysning finns i kreditupplysningslagen (1973:1173). Lagen syftar i första hand till att undanröja riskerna för att kreditupplysningar medför otillbörligt intrång i enskildas personliga integritet eller leder till skada genom oriktiga eller missvisande uppgifter. är lagen avsedd att bidra till en effektivt fungerande kredit- upplysningsverksamhet. Kreditupplysningsverksamhet får, med vissa undantag, endast bedrivas med tillstånd av Datainspektionen, som också utövar tillsyn över kreditupplysningsföretagen. Särskilda regler gäller för kreditupplysningar om fysiska personer som inte är näringsidkare. Endast vissa slag av uppgifter får ingå i sådana kreditupplysningar, och uppgifterna får finnas i kreditupplysningsföre- tagens register endast . gäller att en kreditupplysning kan innehålla en uppgift om skuldsanering efter det att en skuldsanering har avslutats. Lämpligheten av att sådana uppgifter får lämnas i kreditupplysningar har ifrågasatts. har senast i samband med ett tillkännagivande angående en utvärdering av skuldsaneringslagen (1994:334) uppmärksammat detta (se rskr. 2000/01:168 bet. 2000/01:LU12, se även 1999/2000:FiU15). Förhållandet har också tagits upp av myndigheter (se Datainspektionens och , Missvisande kreditupplysningar åtgärder och förslag, FI2001:2/DI2001:1a samt och från ett skuldsaneringsprojekt , RSV Rapport 2002:5). Frågan om hur länge uppgifter om skuldsanering skall kunna framgå av kreditupplysningar behandlas i promemoria Gallring av uppgifter i kreditupplysningar (Ds 2002:44). I promemorian tas också upp ett förslag om kontinuerlig gallring av uppgifter. Promemorian har remitterats. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju 2002/5540). På grundval av promemorian föreslår regeringen i propositionen ändringar i kreditupplysningslagen. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet synpunkter behandlas i avsnitt 5. Regeringen har i sak följt Lagrådets förslag. Regeringens förslag: En uppgift om en fysisk person som inte är näringsidkare skall gallras senast efter den dag då den omstän- dighet inträffade eller det förhållande upphörde som uppgiften avser, inte som vid utgången av . Promemorians förslag stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker prome- förslag eller lämnar det utan invändning. anser att gallring bör ske senast och vid utgången av . Skälen för regeringens förslag: En uppgift om en fysisk person som inte är näringsidkare skall gallras senast när har förflutit från utgången av det år då den omständighet inträffade eller det förhållande upphörde som uppgiften avser (8 § andra stycket kreditupplysnings- lagen). Regleringen innebär att uppgifter om betalningsförsummelser får finnas kvar i registren innan gallring sker. Beroende på när omständigheten inträffade eller förhållandet upphörde kan tiden variera mellan tre och . Bestämmelsen om att gallring skall ske vid utgången av året i fråga, som härrör från införandet av kreditupplysningslagen , tillkom för enkelhets skull. Det ansågs inte rationellt att alltför ofta gå igenom registren som då fördes manuellt. förs emellertid registren regelmässigt med hjälp av databehand- ling. lagändringar har också nödvändiggjort att uppgifter gallras kontinuerligt. Det gäller för vissa uppgifter som sekretessbelagts i kronofogdemyndighetens verksamhet (8 § tredje stycket kreditupplys- ningslagen). När en sådan uppgift omfattas av sekretess hos kronofogde- myndigheten, till följd av att gäldenären betalat skulden, får uppgiften inte längre lämnas ut i en kreditupplysning och uppgiften skall då gallras omgående. Det är således numera praktiskt möjligt att gallra registren kontinuer- ligt. En kontinuerlig gallring är att föredra, inte minst eftersom den gör att de registrerade behandlas lika. Bestämmelsen om gallring bör därför ändras i enlighet med detta. Mot bakgrund av att en kontinuerlig gallring kan innebära vissa ökade kostnader i form av investeringar i dataprogram eller ändrade rutiner kan tilläggas att möjligheten att gallra vid enstaka tillfällen naturligtvis kvarstår, fast detta får då göras tidigare än om kontinuerlig gallring sker. 5 Uppgifter om skuldsanering Regeringens förslag: En uppgift om skuldsanering skall gallras senast efter den dag då skuldsaneringen beviljades eller, om en betalningsplan löper , senast den dag då planen löper ut. Promemorians förslag: Uppgifter om skuldsanering skall gallras senast efter det att den betalningsplan som gäller löpt ut eller, om någon betalningsplan inte bestämts, efter dagen för skuld- saneringen. Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna är positiva till huvudtanken i promemorians förslag. Flera remissinstanser har dock synpunkter på förslagets närmare utformning. anser att uppgifterna skall gallras senast efter det att beslut om inledande av skuldsanering fattats eller senast efter det att beslutet om skuldsanering vunnit laga kraft. Enligt bör det över- vägas om gallring kan ske senast efter beslutet om skuldsanering, i vart fall senast när skuldsaneringen avslutats. i anser att gallring bör ske senast efter beslutet om skuldsanering. Datainspektionen anser att gallring bör ske senast när skuldsaneringen avslutades. , och är kritiska till en tidigare gallring och menar att bestämmelsen inte bör anknyta till utgången av betalningsplanen. anser att det av försik- tighetsskäl är lämpligast att behålla uppgifter om skuldsanering och avstyrker förslaget. Även och avstyrker förslaget. Organisationerna menar att en bättre kreditbedömning kan göras om uppgifterna får finnas kvar ; därigenom kan också ny överskuldsättning mot- verkas. , , i och anser att gallrings- bestämmelsen bör omfatta även näringsidkare. Uppgifter om skuldsanering i kreditupplysningar En fysisk person med hemvist i som är på obestånd och så skuldsatt att han eller hon inte kan antas ha förmåga att betala sina skulder inom överskådlig tid kan beviljas skuldsanering, om det är skäligt med hänsyn till hans eller hennes personliga och ekonomiska förhållanden. Bestämmelser om skuldsanering finns i skuldsanerings- lagen (1994:334). Skuldsaneringförfarandet är uppdelat i tre steg. I det första steget skall gäldenären försöka att själv komma överens med sina borgenärer om en betalningsuppgörelse. Förfarandet i detta steg är inte reglerat i skuld- saneringslagen. Om gäldenären inte lyckas nå en överenskommelse med borgenärerna, får han eller hon ansöka om skuldsanering hos krono- fogdemyndigheten. I samband härmed påbörjas det andra steget. För att komma i fråga för skuldsanering krävs att gäldenären uppfyller vissa villkor som finns angivna i lagen (se 45 §§). Om kronofogdemyndig- heten inte avvisar eller avslår en ansökan om skuldsanering, skall myndigheten besluta att skuldsanering skall inledas. I och med detta beslut påbörjas det verkliga arbetet med att åstadkomma en skuldsanering. Gäldenären skall tillsammans med kronofogdemyndig- heten upprätta ett förslag om skuldsanering. Förslaget skall innehålla en betalningsplan, som normalt löper och som visar när och hur kvarstående belopp av varje borgenärs fordran skall betalas. Godtar samtliga borgenärer förslaget om skuldsanering, skall kronofogde- myndigheten genom beslut fastställa skuldsaneringen. Betalningsplanen kan börja löpa i samband med beslutet eller därefter. Vanligt är att det bestäms att betalningsplanen skall börja löpa efter det att beslutet vunnit laga kraft. Om någon borgenär motsätter sig förslaget om skuldsanering, skall ärendet överlämnas till tingsrätten. Härigenom påbörjas det tredje steget i skuldsaneringsförfarandet. Rätten har möjlighet att besluta om skuld- sanering även om någon borgenär motsatt sig detta, s.k. tvingande skuld- sanering. Rättens beslut kan överklagas. Ett skuldsaneringsbeslut kan omprövas under vissa förutsättningar. I lagen anges fem olika fall när borgenärerna kan få till stånd ett upp- hävande eller en ändring av skuldsaneringen. Gäldenären kan vid ändrade förhållanden få till stånd en ändring av såväl betalningsord- ningen som det totala belopp han eller hon skall betala enligt beslutet om skuldsanering. En skuldsanering innebär i huvudsak att gäldenären av i regel skall leva på begränsade ekonomiska resurser och att överskottet skall betalas till borgenärerna enligt en bestämd betalnings- plan. Det är dock inte ovanligt att gäldenärens resurser är så knappa att det inte finns något överskott att fördela. Någon betalningsplan bestäms då inte (s.k. nollösningar). Sedan gäldenären har fullgjort sina skyldig- heter enligt betalningsplanen är han eller hon befriad från skyldigheten att betala något ytterligare till de borgenärer vars fordringar omfattas av skuldsaneringen. Det finns en begränsad möjlighet även för fysiska personer som bedriver näringsverksamhet att få skuldsanering. Det gäller om det finns särskilda skäl med hänsyn till näringsverksamhetens ringa omfattning och enkla beskaffenhet (se 4 a §). Kreditupplysning om fysiska personer som inte är näringsidkare får inte innehålla uppgifter om andra betalningsförsummelser än sådana som har slagits fast genom en domstols eller en annan myndighets avgörande eller åtgärd eller som har lett till inledande av en skuldsanering enligt skuldsaneringslagen eller till betalningsinställelse, konkursansökan eller ackord (7 § första stycket kreditupplysningslagen). I Datainspektionens praxis har uppgifter om olika händelser i skuldsaneringsprocessen ansetts kunna registreras, såsom uppgifter om att skuldsanering inletts, beslutats, pågår, avslutats eller upphävts (se t.ex. Datainspektionens beslut 1994- 06-22, dnr 1896-94). En uppgift om bara en ansökan om skuldsanering har dock inte ansetts kunna registreras. En uppgift om en fysisk person som inte är näringsidkare skall gallras senast när har förflutit från utgången av det år då omständigheten inträffade eller förhållandet upphörde (8 § andra stycket, den s.k. treårs- regeln). Några överväganden i fråga om lämpligheten av treårsregeln i förhållande till uppgifter om skuldsanering gjordes inte i samband med skuldsaneringslagens tillkomst. Av Datainspektionens praxis framgår att treårsregeln tillämpats så att en uppgift om att skuldsanering pågår får finnas i kreditupplysnings- register för beslutet om skuldsanering eller under den betalningsplanen löper eller, om någon betalningsplan inte fastställts, omprövning kan ske på grund av gäldenärens väsentligt förbättrade ekonomiska förhållanden (se t.ex. Datainspek- tionens beslut , dnr 1896-94, och , dnr 467-2001). En ansökan om sådan omprövning skall ges in Efter det att betalningsplanen löpt ut, eller ompröv- ning kan ske, får en uppgift om att personen har haft skuld- sanering, dvs. skuldsanering avslutats eller liknande, finnas kvar till utgången av året i fråga och . I praktiken innebär detta att uppgifter om en skuldsanering får lämnas i en kreditupplysning i upp till efter det att skuldsaneringen inletts och efter det att en gäldenär har fullgjort sina skyldigheter enligt en betalningsplan. Är den skuldsanerade näringsidkare, gäller inte begränsningen i 7 § för vilka uppgifter som får registreras och inte heller treårsregeln i 8 § andra Den generella gallringsregeln i 8 § första stycket gäller dock. Enligt denna regel skall en uppgift gallras när den är nödvändig med hänsyn till ändamålet med behandlingen. Uppgifter om skuldsanering bör gallras tidigare En kreditupplysning syftar till att informera den som står i begrepp att ingå en rättshandling med någon om dennes ekonomiska vederhäftighet. En kreditgivare har intresse av att information som kan tänkas påvisa betalningsovilja eller betalningsoförmåga finns med i en kreditupplys- innebär en kreditupplysning intrång i den personliga integriteten, och spridning av en uppgift om en betalningsförsummelse kan leda till att det blir svårare för personen i fråga att ingå kreditavtal. De aktuella bestämmelserna i kreditupplysningslagen bygger främst på en avvägning mellan intresset av ett fungerande kreditliv och intresset av att enskilda inte skall utsättas för integritetsintrång. verksamheten bidrar också till att minska risken för att enskilda personer skuldsätter sig i alltför hög utsträckning. För att en uppgift om en enskild skall få förekomma i en kreditupplys- ning bör det allmänt fordras att den typiskt sett är av betydelse vid en En äldre uppgift är normalt mindre tillförlitlig än en färsk och därför generellt mindre betydelsefull för en kreditgivare. begränsning av tiden som en uppgift får förekomma är också av betydelse för den enskildes integritet. Alltför gamla uppgifter kan utöver personligt obehag medföra att den enskilde får ogrundade svårigheter att erhålla en kredit. Rätten att i kreditupplysningar lämna ut uppgifter om äldre omständigheter och förhållanden bör därför vara begränsad (se 1980/81:10 s. 70). En uppgift om skuldsanering beträffande fysiska personer kan, som framgått, med dagens bestämmelser lämnas i kreditupplysningar i upp till Därtill kommer att uppgifter om betalningsförsummelser avseende de skulder som legat till grund för inledandet av skuldsaneringen kan ha förekommit i kreditupplysningar . En gäldenär kan alltså ha betalningsanmärkningar på grund av oförmåga att betala en och samma En uppgift om skuldsanering beträffande en tilltänkt kredittagare får anses vara av stor betydelse för en kreditgivare åtminstone så länge skuldsaneringen inte har avslutats, dvs. omprövning kan ske. (Själva skuldsaneringen sker egentligen när beslutet om skuldsanering fattas, inte när betalningsplanen löper ut.) I vart fall under den tiden bör enligt regeringen uppgiften kunna lämnas i en kreditupplysning. Frågan är om kreditgivarens intresse av dessa uppgifter även därefter överväger den enskildes intresse av integritet och möjlighet att under samma förutsättningar som andra ingå kreditavtal. I promemorian föreslås att gallring skall ske senast efter det att betalningsplanen löpte ut eller, om någon betalningsplan inte beslutats, senast för skuldsaneringen. Med dagen för skuld- sanering avses den dag då kronofogdemyndigheten eller tingsrätten beslutade om skuldsanering. föreslår att gallring i stället sker senast efter beslutet om att inleda en skuldsanering. Vissa praktiska skäl talar i och för sig för detta. Beslutet om inledande regist- reras nämligen i kronofogdemyndigheternas databaser och överförs elektroniskt till kreditupplysningsföretagen. Enligt regeringen är det dock mindre lämpligt att låta dagen för beslut om inledande av skuldsanering vara utgångspunkten. En sådan ordning skulle nämligen leda till att gallring skedde innan betalningsplanen löpt ut. Detta skulle kunna bli fallet även om tiden utsträcktes till , eftersom det kan gå mellan beslut om inledande av skuldsanering och påbörjandet av betalningsplanen. Dessutom kan en betalningsplan bestämmas till än . Samma invändningar kan göras mot alternativa förslag om gallring efter det att beslutet om skuldsanering vunnit laga kraft. Regeringen anser således att det är lämpligast att såsom föreslås i promemorian lägga betalningsplanens löptid till grund för bedöm- ningen av när en uppgift om skuldsanering bör gallras. Om någon betal- ningsplan inte bestämts, bör i stället den tid under vilken omprövning kan ske läggas till grund. Fram till dess att betalningsplanen löpt ut eller omprövning kan ske skall gäldenären i regel inte ha något utrymme för nya krediter. Det är också den händelsen som framstår som slutpunkt för skuldsaneringsprocessen skulderna är slutligt avskrivna och därmed den mest naturliga tidpunkten att utgå från. Det innebär visserligen att kreditupplysningsföretagen får ett visst besvär med att inhämta uppgifter om när betalningsplaner löper ut. Kreditupplysnings- företagen kan dock välja att i stället i sina kreditupplysningar ange t.ex. beslut om inledande av skuldsanering. På en sådan uppgift kommer då huvudregeln att tillämpas, dvs. uppgiften skall gallras senast efter det beslutet. Vid det tillfället kan kreditupplysningsföretaget kontrollera om skuldsaneringen kommit till stånd och om en betalningsplan fortfarande löper och i så fall registrera detta. Vid bedömningen av om uppgifterna bör kunna framgå av en kredit- upplysning även efter det att betalningsplanen löpt ut eller omprövning kan ske bör beaktas, å ena sidan, att det kan vara svårt att avgöra någons ekonomiska vederhäftighet direkt efter det att skuld- saneringen är avslutad. I de fall där någon betalningsplan inte bestämts har gäldenären inte gjort någon avbetalning . Gäldenären har ju i regel inte heller något ekonomiskt utrymme att ingå nya förbindelser. Hans eller hennes aktivitet i det ekonomiska livet har varit begränsad . Enligt statistik från kreditupplysningsföretaget tycks också de som har avslutat en skuld- sanering i högre utsträckning få nya betalningsanmärkningar (se promemorian s. 16 f.). För dem som har genomgått skuldsanering synes det alltså finnas en förhöjd risk för bristande betalningsförmåga eller betalningsvilja. Detta kan tala för att en uppgift om skuldsanering bör kunna lämnas ut i en kreditupplysning även efter det att skuldsaneringen har löpt till ända. Å andra sidan kan den som har gått igenom en skuldsanering och skött en avbetalningsplan utan att ha fått någon betalnings- anmärkning sägas ha visat både vilja och förmåga att göra rätt för sig. Även de som inte haft någon betalningsplan har i regel ändå haft vissa betalningar att sköta, t.ex. för boende. Och även om förhållandevis många gäldenärer efter det att betalningsplanen är avslutad fått betal- ningsanmärkningar, har likväl en stor majoritet inte fått det. En förklaring till den relativt höga andel personer som fått nya betalnings- anmärkningar kan vara att betalningsproblem har uppstått på grund av oförutsedda händelser skuldsaneringen pågått och avsak- naden av en ekonomisk buffert för att hantera sådana händelser. Det är också relativt få personer som har avslutat en skuldsanering, varför statistiken under alla förhållanden får tolkas försiktigt. En jämförelse kan också göras med vad som gäller för en uppgift om konkurs. En sådan uppgift får kvarstå efter utgången av det år då konkursen avslutades. Den tid som en konkurs för en privatperson pågår räknas dock snarare i månader än . I praktiken sker alltså en gallring av uppgifter om konkurs om man räknar från det att de respektive besluten fattades, trots att gäldenären efter en konkurs har kvar sina skulder. Vid en avvägning mellan kreditgivarens och gäldenärens intressen framstår det enligt regeringen som rimligt att uppgifter om skuldsanering gallras när betalningsplanen löper ut, dvs. ungefär efter beslutet om skuldsanering. Undantagsvis kan en betalningsplan löpa än , i praktiken främst när gäldenären är en äldre person. Regeringen föreslog i lagrådsremissen att gallring även i dessa fall skulle ske senast den dag betalningsplanen löpte ut. Lagrådet har förordat att regeln i stället ut- formas så att gallringen skall ske senast efter den dag då skuld- saneringen beviljades eller, om en betalningsplan löper , senast då planen löper ut. För lagrådsremissens förslag talar enligt regeringen att en uppgift om en skuldsanering där betal- ningsplanen inte längre löper inte är lika relevant för en kreditgivare. När betalningsplanen löpt ut har gäldenären i regel ett ekonomiskt utrymme. Även av mera allmänna billighetsskäl kan det vara motiverat att en tidig gallring sker i dessa undantagsfall, låt vara att det kan anses inkonse- kvent i förhållande till vad som gäller vid nollösningar. En reglering enligt Lagrådets förslag ger vidare en olikhet i förhållande till gäldenärer med en längre betalningsplan, eftersom uppgifter om skuldsanering då får kvarstå . Lagrådets förslag har emellertid andra fördelar. Tidpunkten för gallring skulle därmed överensstämma med slutpunkten för möjligheten till ändring av ett beslut om skuldsanering på grund av ändrade ekonomiska förhållanden (27 § skuldsaneringslagen). Före den tidpunkten kan ett ekonomiskt utrymme komma att tas i anspråk av skuldsaneringsborgenärer, varför uppgiften fram till dess får anses vara av betydelse för en kreditgivare. Dessutom får man genom Prop. 2002/03:59 regeln en enkel och bestämd tidpunkt för gallring, även om gallring i vissa fall även kan ske . Regeringen följer således Lagrådets förslag. Lagtexten bör dock få en något annorlunda utformning. En särskild fråga är om samma regler bör gälla även för näringsidkare som gått igenom en skuldsanering. Möjligheten för en näringsidkare att få skuldsanering är begränsad. Det skall finnas särskilda skäl med hänsyn till näringsverksamhetens ringa omfattning och enkla beskaffenhet (4 a § skuldsaneringslagen). I förarbetena sägs att det bör krävas att den bedrivna verksamheten är av ringa omfattning, såväl omsättningsmässigt som vad gäller den tid gäldenären lägger ned på verksamheten (se prop. 1995/96:5 s. 167).