prop · GR0327 · 2003-10-22 00:00:00 — I tredje stycket föreskrivs att talan mot beslut om rättelse skall kunna föras inte endast av enskild som rättelsen berör utan också av den myndighet som bevakar statens rätt i ersättningsmål enligt 53 §. Av fjärde stycket framgår att bestämmelserna i paragrafen gäller i stället för bestämmelserna om rättelse i personuppgiftslagen (1998:204). Beträffande förhållandet till och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter hänvisas till de överväganden som gjorts i prop. 2000/01:88 s. 51 ff. och prop. 1999/2000:39 s. 120 f. Ett beslut av inskrivningsmyndigheten i ett inskrivningsärende får överklagas till av den som beslutet rör, om det har gått honom eller henne emot. Ett beslut som inte är slutligt får överklagas endast i de fall som avses i 37 § lagen (1996:242) om domstolsärenden. Vid överklagande tillämpas lagen om domstolsärenden, om inte annat följer av denna lag. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till hovrätten. Om ett inskrivningsärende enligt beslut av domstol skall tas upp till ny handläggning av inskrivningsmyndigheten, skall det ske utan dröjsmål efter det att beslutet kommit till myndigheten. I denna paragraf, som är ny, behandlas frågor om överklagande. Paragrafen motsvarar i huvudsak 2 kap. 19 § sjölagen. Övervägandena finns i avsnitt 6.4.3. I första stycket regleras vilken domstol som har att pröva ett överklagande av ett beslut av inskrivningsmyndigheten i ett inskrivningsärende. har gällt att sådana beslut prövas av hovrätten. Besluten skall i fortsättningen prövas av . Efter mönster från 36 § ärendelagen föreskrivs att ett beslut i ett inskrivningsärende får överklagas enbart av den som beslutet rör och om det har gått honom eller henne emot. För beslut som inte är slutliga gäller emellertid som huvudregel att de får överklagas först i samband med överklagande av beslut som innebär att ärendet avgörs. I några praktiskt viktiga fall får dock också beslut som inte är slutliga överklagas särskilt, t.ex. beslut om föreläggande och utdömande av vite. Detta framgår av 37 § ärendelagen, till vilken en hänvisning görs. Andra stycket innehåller en hänvisning till ärendelagens bestämmelser om överklagande. I tredje stycket föreskrivs att det krävs prövningstillstånd vid överklagande till hovrätten. I fjärde stycket föreskrivs att om ett inskrivningsärende enligt beslut av en domstol skall tas upp till ny handläggning, så skall det ske utan dröjsmål efter det att inskrivningsmyndighen erhållit domstolens beslut. Den som vill överklaga ett beslut av inskrivningsmyndigheten skall göra det skriftligen. Skrivelsen skall ges in till inskrivningsmyndigheten. Om överklagandet avser ett slutligt beslut, skall skrivelsen ha kommit in till inskrivningsmyndigheten från den dag en underrättelse eller ett bevis om beslutet hölls tillgängligt för sökanden. Skrivelsen får dock alltid ges in från den inskrivningsdag då beslutet meddelades. I fråga om klagotid för överklagande av beslut som avses i 37 § lagen (1996:242) om domstolsärenden tillämpas bestämmelserna i 38 § första och andra styckena samma lag. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om överklagande. Den motsvarar 2 kap. 19 a § sjölagen. I första stycket har det klargjorts att den som vill överklaga inskrivningsmyndighetens beslut skall göra detta skriftligen. I andra stycket behandlas överklagande av slutliga beslut, dvs. beslut om bifall eller avslag på ansökan, beslut om att förklara ansökan förfallen samt beslut om rättelse. Enligt tredje stycket skall i fråga om klagotid för icke slutliga beslut som kan överklagas enligt 37 § ärendelagen tillämpas de bestämmelser som finns i 38 § första och andra styckena samma lag. Det innebär att klagotiden är . Om det överklagade beslutet har antecknats i inskrivningsregistret för luftfartyg, skall uppgift om överklagandet föras in i registret. När det finns ett lagakraftvunnet beslut med anledning av överklagandet, skall beslutets innehåll antecknas i registret. Paragrafen, som är ny, behandlar vad som skall antecknas i registret vid överklagande av beslut. Bestämmelsen motsvarar 2 kap. 19 b § sjölagen. Om någon lider förlust på grund av att ett förvärv ansetts vara gällande enligt 2 d §, har denne rätt till ersättning av staten för sin förlust. Om någon lider förlust till följd av ett tekniskt fel i inskrivningsregistret för luftfartyg eller i en anordning som hos inskrivningsmyndigheten eller någon annan statlig myndighet är ansluten till registret, har han eller hon rätt till ersättning av staten. Har den skadelidande medverkat till förlusten genom att utan skälig anledning underlåta att vidta åtgärder för att bevara sin rätt eller på annat sätt genom eget vållande, skall ersättningen efter vad som är skäligt sättas ned eller helt falla bort. Om personuppgifter i inskrivningsregistret för luftfartyg har behandlats i strid med denna lag eller andra föreskrifter om registret, är också 48 § personuppgiftslagen (1998:204) tillämplig. I 5155 §§, som är nya, regleras statens skadeståndsansvar för rättsförluster i vissa situationer och därmed sammanhängande frågor. Regleringen överensstämmer med vad som gäller inom fastighets- och sjörätten. Övervägandena finns i avsnitt 6.6. Om en förlust drabbar en rättsägare som avses i 48 § till följd av ett beslut i ett ärende om rättelse, har han eller hon rätt till ersättning av staten. Ersättning betalas dock inte om den skadelidande med hänsyn till felets beskaffenhet eller andra omständigheter bort inse att fel förekommit. Se kommentaren till 51 §. Staten företräds i ett ärende om ersättning enligt 51 eller 52 § av den myndighet som regeringen bestämmer. Se kommentaren till 51 §. Vill den som är part i ett mål om rätt till luftfartyg kräva ersättning enligt 51 § om han eller hon förlorar målet, skall parten antingen till gemensam handläggning med målet väcka talan mot staten om sitt ersättningskrav eller skriftligen underrätta den myndighet som avses i 53 § om rättegången. Om förberedelsen i målet har avslutats utan att någon ersättningstalan väckts eller underrättelse lämnats enligt första stycket, skall domstolen förelägga parten att vidta en av åtgärderna inom . Iakttas inte tiden, är ersättningskravet förfallet. En upplysning om detta skall tas in i föreläggandet. Se kommentaren till 51 §. Har den som tillerkänts ersättning enligt 51 eller 52 § haft rätt att kräva beloppet av någon annan som skadestånd, träder staten in i rätten mot denne. Ersättning enligt 51 eller 52 § på grund av en domstols dom betalas ut sedan domen har vunnit laga kraft. Se kommentaren till 51 §. Väcks talan om hävning eller återgång av ett förvärv av ett luftfartyg eller om bättre rätt till ett luftfartyg eller annars i en fråga som angår inskrivning i inskrivningsregistret för luftfartyg, skall rätten genast underrätta inskrivningsmyndigheten. Underrättelsen skall, utöver uppgift om parterna, innehålla sådana uppgifter om luftfartyget att det kan identifieras i luftfartygsregistret. När dom eller slutligt beslut i målet har vunnit laga kraft, skall rätten genast sända domen eller beslutet till inskrivningsmyndigheten. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om en domstols underrättelseskyldighet. Paragrafen har sin förebild i 22 kap. 9 § sjölagen. Första stycket innebär att rätten genast skall underrätta inskrivningsmyndigheten om det anhängiggörs vissa slags tvister som rör luftfartyg. Bestämmelsen syftar till att säkerställa att inskrivningsmyndigheten får kännedom om sådant som har betydelse för inskrivningsverksamheten. I andra stycket anges vilka uppgifter underrättelsen skall innehålla. Av 58 § 1 och 2 framgår att inskrivningsmyndigheten, när den erhåller Prop. 2003/04:27 en underrättelse enligt förevarande paragraf, skall göra en anteckning i inskrivningsregistret för luftfartyg. skall göra en anteckning i inskrivningsregistret för luftfartyg om innehav av inteckning, om den som innehar en fordringshandling, för vilken inteckning beviljats, begär det och visar upp fordringshandlingen i original. Om den som är antecknad som innehavare hos inskrivningsmyndigheten med en bevittnad skriftlig handling visar att innehavet upphört, skall detta antecknas i registret. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om innehavsanteckning. Den överensstämmer, med vissa redaktionella ändringar, med nuvarande 38 § första och tredje stycket. I inskrivningsregistret för luftfartyg skall antecknas när 1.talan har väckts om hävning eller återgång av förvärv av ett luftfartyg eller om bättre rätt till sådan egendom eller om en annan fråga som angår inskrivning, 2.mål som avses i 1 har avgjorts genom en dom eller ett slutligt beslut som vunnit laga kraft, 3.en inteckning helt eller delvis är ogiltig enligt en dom eller ett slutligt beslut som vunnit laga kraft, eller på grund av förhållande som avses i 36 §, 4.ägaren till ett luftfartyg har försatts i konkurs, 5.ett luftfartyg eller en rättighet som skrivits in i sådan egendom blivit föremål för kvarstad, betalningssäkring eller utmätning, eller när en konkursförvaltare har begärt att ett luftfartyg skall säljas exekutivt, 6.beslut som avses i 4 eller 5 om konkurs, kvarstad, betalningssäkring eller utmätning har upphävts eller återgått eller när fråga om exekutiv försäljning av ett luftfartyg eller en rättighet som skrivits in i sådan egendom har förfallit av annan anledning, 7.anmälan, bevis eller fördelningslängd inkommit som visar inverkan på inteckning av exekutiv försäljning, 8.någon i enlighet med 11 kap. 6 § luftfartslagen (1957:297) skriftligen anmäler att han eller hon har en fordran för vilken luftpanträtt gäller i luftfartyget, 9.det visas att luftpanträtt som avses i 8 har upphört att gälla, 10.domstol har meddelat sådan förklaring som avses i 26 §, eller 11.ett luftfartyg enligt 2 kap. 8 § luftfartslagen skall avregistreras men det finns hinder mot avregistreringen enligt 2 kap. 9 § samma lag. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om anteckningar som skall göras i inskrivningsregistret. Den är uppbyggd med 2 kap. 28 § sjölagen som förebild. Anteckningar skall göras avseende samtliga luftfartyg som är införda i luftfartygsregistret, alltså även beträffande de luftfartyg som inte tidigare förekommer i inskrivningsregistret. Paragrafen överensstämmer innehållsmässigt med reglerna i 39-43 §§. Någon saklig förändring är inte avsedd. Denna lag träder i kraft . För ansökningar som gjorts på inskrivningsdag före ikraftträdandet tillämpas Prop. 2003/04:27 äldre bestämmelser. Om ett sådant ärende skjuts upp till inskrivningsdag efter ikraftträdandet skall handläggningen äga rum hos inskrivningsmyndigheten och införing ske i inskrivningsregistret för luftfartyg. 3.De inteckningar i luftfartyg som skrivits in i inskrivningsboken enligt lagen (1955:227) om inskrivning av rätt till luftfartyg och som är inskrivna vid ikraftträdandet, skall från och med ikraftträdandet anses inskrivna i inskrivningsregistret för luftfartyg med samma innehåll som framgår av inskrivningsboken. En inteckning som skrivs in på grund av en ansökan som gjorts senast på den sista inskrivningsdagen före ikraftträdandet, skall vid tillämpning av denna punkt anses vara inskriven vid ikraftträdandet. 4.De anteckningar som gjorts i inskrivningsboken enligt lagen (1955:227) om inskrivning av rätt till luftfartyg och som finns antecknade vid ikraftträdandet, skall från och med ikraftträdandet anses införda i inskrivningsregistret för luftfartyg med samma innehåll som framgår av inskrivningsboken. En anteckning som görs på grund av en ansökan eller en anmälan som gjorts senast på den sista inskrivningsdagen före ikraftträdandet, skall vid tillämpning av denna punkt anses vara antecknad vid ikraftträdandet. Denna punkt gäller inte beträffande sådan anteckning om ägare som avses i 39 § lagen om inskrivning av rätt till luftfartyg i paragrafens äldre lydelse. Det föreslås att lagen träder i kraft . Övervägandena till övergångsbestämmelserna redovisas i avsnitt 7. Punkten 2 innebär att äldre bestämmelser tillämpas i fråga om ansökningar som gjorts före ikraftträdandet. Om ett sådant ärende skjuts efter ikraftträdandet sker handläggningen hos . Införingen sker i dessa fall i inskrivningsregistret för luftfartyg. Punkten 3 innebär att tidigare inskrivna inteckningar i inskrivningsboken anses inskrivna i inskrivningsregistret med samma innehåll. Inteckningshavarna behöver alltså inte vidta någon åtgärd med anledning av tillskapandet av det nya registret. En ansökan om inteckning som görs före ikraftträdandet men som inte avgjorts vid ikraftträdandet skall vid tillämpningen av denna punkt anses inskriven . Detta innebär att även en sådan inteckning som med stöd av äldre bestämmelser skrivs in efter ikraftträdande anses inskriven i inskrivningsregistret. Av punkten 4 följer att även sådana anteckningar som finns införda i inskrivningsboken anses införda i inskrivningsregistret. Undantag gäller dock i fråga om anteckning om ägare som görs i inskrivningsboken. Dessa anteckningar anses inte införda i inskrivningsregistret. Samma regel gäller för anteckningar som för inteckningar när ärendet om anteckningen inte avgjorts före ikraftträdandet. 9.3Förslag till lag om ändring i lagen (1955:229) i anledning av tillträde till konvention rörande internationellt erkännande av rätt till luftfartyg 7 och 8 §§ Paragraferna har ändrats på grund av att inskrivningsboken har ersatts av inskrivningsregistret för luftfartyg. Vidare har det gjorts vissa språkliga ändringar. 9.4Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken I andra stycket har vissa språkliga ändringar gjorts. I tredje stycket regleras prioritetsordningen mellan utmätning och en rättighet som skrivits in i inskrivningsregistret för luftfartyg. Regleringen överensstämmer med vad som gäller för fast egendom. För luftfartyg aktualiseras bestämmelsen vid utmätning av ett luftfartyg i vilket nyttjanderätt skrivits in i inskrivningsregistret för luftfartyg. Med rättighet avses för luftfartyg alltså nyttjanderätt. I andra stycket har gjorts en ändring på grund av att inskrivningsboken har ersatts av inskrivningsregistret för luftfartyg. Paragrafen, som är ny, innehåller kompletterande bestämmelser som aktualiseras vid exekutiv auktion av ett luftfartyg i vilket nyttjanderätt skrivits in. Bestämmelserna rör vissa underrättelser för auktionen och hur nyttjanderätten skall tas upp i sakägarförteckningen. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om exekutiv auktion av ett luftfartyg i vilket nyttjanderätt skrivits in. Paragrafen har sin förebild i 12 kap. 39 § UB och är avsedd att tillämpas på motsvarande sätt. Paragrafen reglerar även fall då det finns mer än en nyttjanderätt Prop. 2003/04:27 inskriven för ett luftfartyg. Detta kan bli aktuellt då flera nyttjanderätter som avser olika tidsperioder skrivits in. I regeringens förslag till 2 d § i lagen (1955:227) om inskrivning av rätt till luftfartyg finns bestämmelser om godtrosförvärv av luftfartyg. Enligt tredje stycket i den paragrafen är bestämmelsen inte tillämplig på förvärv som sker genom exekutiv försäljning. I sådana fall blir i stället första stycket i förevarande paragraf tillämplig. I detta stycke föreskrivs på samma sätt som för registrerat skepp att om en exekutiv försäljning av ett luftfartyg som registrerats i luftfartygsregistret har vunnit laga kraft och köpeskillingen betalats skall, om gäldenären inte var rätt ägare, köparens förvärv ändå gälla, om gäldenärens åtkomst var inskriven när försäljningen ägde rum. Enligt 1 kap. 8 § UB är bestämmelsen även tillämplig när ett luftfartyg som är registrerat utomlands säljs exekutivt här i landet. Av denna bestämmelse följer att en tredje man, som enligt 3 § första stycket förlorat sin rätt till ett luftfartyg som är registrerat i inskrivningsregistret för luftfartyg, är berättigad till ersättning av staten enligt samma bestämmelser som gäller när sådan ersättning skall utgå med anledning av att ägarens rätt har gått förlorad genom frivillig försäljning. Detta innebär att den materiella rätten till ersättning grundas på denna bestämmelse men att anspråk på ersättning i övrigt skall behandlas enligt bestämmelsen i 51 § lagen om inskrivning av rätt till luftfartyg. 9.5Förslag till lag om ändring i lagen (1936:83) angående vissa utfästelser om gåva Vid överlåtelser av luftfartyg knyts förvärvarens sakrättsliga skydd till inskrivningen av förvärvet. Till följd av detta har även fullbordan av en gåva av ett luftfartyg i likhet med vad som gäller för skepp och skeppsbygge knutits till inskrivningen. 9.6Förslag till lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om överklagande av beslut om stämpelskatt i inskrivningsärenden meddelade av . Övervägandena finns i avsnitt 6.4.3. De aktuella besluten skall överklagas till och därefter till hovrätt. Prövningen i hovrätt förutsätter att prövningstillstånd meddelas. Detta motsvarar vad som gäller för överklagande av beslut enligt lagen om inskrivning av rätt till luftfartyg. Vidare görs i paragrafen en hänvisning till ärendelagens handläggningsbestämmelser. Härigenom kommer samma instansordning och handläggningsregler som för överklagande av beslut i inskrivningsärenden enligt t.ex. sjölagen (se 38 b §) att tillämpas vid överklagande av stämpelskattebeslut. Paragrafen behandlar frågor om överklagande. I paragrafen har det tydliggjorts att tingsrätten endast skall rättidspröva motpartens överklagande. Av 24 § förvaltningslagen följer att det är den beslutande myndigheten som skall pröva om det första överklagandet, som skall ges in till myndigheten enligt 38 a §, har gjorts i rätt tid (jfr även 8 § lagen om domstolsärenden). Paragrafen behandlar frågor om överklagande. Ändringen motsvarar den som har gjorts i 39 a §. Paragrafen, som är ny, behandlar vad som skall gälla vid överklagande av beslut av som innefattar prövning av en fråga om fastställande eller återvinning av skatt. Bestämmelsen motsvarar vad som gäller för överklagande av registermyndighets beslut enligt 39 b §. Sammanfattning av betänkandet Rättigheter i luftfartyg (SOU 1997:122) Utredningens uppdrag har, i den del som redovisas i förevarande betänkande, varit att behandla frågan om sakrättslig verkan av registrering av luftfartyg. sker registrering av luftfartyg i luftfartygsregistret, som förs av , medan inteckningar skrivs in i inskrivningsbok som förs av inskrivningsdomare i domsaga. Den ägarregistrering som härvid förekommer har ingen sakrättslig verkan. För att ett förvärv av luftfartyg skall vara sakrättsligt skyddat krävs enligt allmänna lösörerättsliga principer att tradition av luftfartyget har skett. Genom bl.a. den ökade förekomsten av nya finansieringsformer, såsom leasing, har det uppkommit ett påtagligt behov av att reformera den svenska luftsakrätten. Utredningen föreslår att en sådan reform i stor utsträckning sker efter sjörättslig förebild. Den inskrivningsbok för luftfartyg som förs vid föreslås bli integrerad med luftfartygsregistret, som således blir ett kombinerat offentligrättsligt och privaträttsligt register. Registret skall vara förlagt till . Enligt utredningens förslag blir det möjligt att i luftfartygsregistret med sakrättslig verkan skriva in förvärv, såväl fullbordade som ofullbordade. Inskrivningen ersätter tradition som sakrättsligt moment. Det blir också möjligt att med sakrättslig verkan skriva in nyttjanderätter samt optionsrätter som avser rätt att genom köp förvärva ett luftfartyg. Det nuvarande systemet med fordringsinteckning behålls. Inskrivningsdag skall hållas varje arbetsdag fram . Registrering i luftfartygsregistret skall fortfarande bygga på en registreringsrätt och inte på en registreringsplikt. Viss registreringsplikt kan emellertid sägas föreligga genom att det föreskrivs att ett luftfartyg som används inom svenskt område måste vara registrerat. Möjligheten att registrera ett luftfartyg i luftfartygsregistret utökas, så att det även blir möjligt för den som inte är hemmahörande i ett land inom EES att registrera ett luftfartyg. Förutsättning för registrering är att luftfartyget brukas av någon som själv hade kunnat bli registrerad som ägare om han ägt luftfartyget och att brukaren har ett drifttillstånd som är utfärdat i . Det krav som finns på att ett luftfartyg för att få registreras skall ha ett luftvärdighetsbevis, och i de flesta fall ett miljövärdighetsbevis, tas bort. Detta innebär inte någon försämring för flygsäkerheten eller miljön, eftersom ett luftfartyg inte får brukas utan att det är luftvärdigt och miljövärdigt. Det införs en bestämmelse om att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer av miljöskäl får föreskriva att en viss typ av luftfartyg inte får registreras. För att det av luftfartygsregistret i så stor utsträckning som möjligt skall framgå vem som faktiskt brukar ett luftfartyg, föreslås att det införs en skyldighet att till luftfartygsregistret anmäla en nyttjanderättsupplåtelse av ett registrerat luftfartyg som inte skrivs in som avser obestämd tid eller en bestämd tid om minst en månad. Utredningsförslaget omfattar dessutom privat- och exekutionsrättslig följdlagstiftning. 1 Förslag till lag om ändring i luftfartslagen (1957:297) Härigenom föreskrivs i fråga om luftfartslagen (1957:297)1 dels att 2 kap. 11 a och 1416 §§ skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 2 §, 2 kap. 14 och 613 §§, 11 kap. 6 § och 13 kap. 2 och 6 §§ skall ha följande lydelse, dels att i 2 kap. rubriken närmast före 12 § skall utgå och närmast före 10 och 13 §§ skall införas rubriker med följande lydelse. Luftfart får äga rum med Ett luftfartyg som används vid luftfart inom svenskt område skall som har nationalitet i en annan vara registrerat i eller i ett stat får luftfart äga rum endast om annat land som är medlem i det har träffats avtal med den andra staten om rätt till luftfart luftfartsorganisationen (). inom svenskt område. Om det finns särskilda skäl får regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer medge att luftfart äger rum även med andra luftfartyg och bestämma på vilka villkor detta får ske. luftfartyg (luftfartygsregistret). (luftfartygsregistret). Om inskrivning av rätt till luftfartyg och om vissa internationella förhållanden beträffande rätt till luftfartyg finns det särskilda Ett luftfartyg får registreras i Ett luftfartyg får registreras i bara om det ägs av bara om det helt ägs av svenska staten, svensk kommun svenska staten, svensk kommun medborgare i ett land inom medborgare i ett land inom 1Lagen omtryckt 1986:166. 2Senaste lydelse 1993:43. samarbetsområdet eller av dödsbo efter en sådan person, eller av bolag, förening, samfällighet eller stiftelse som har svensk nationalitet eller har sitt säte i ett land som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får medge att ett luftfartyg får registreras i även om nämnda krav inte är uppfyllda. Sådant medgivande får bara lämnas om luftfartyget i regel används med utgångspunkt i . samarbetsområdet eller av dödsbo efter en sådan person, eller av bolag, förening, samfällighet eller stiftelse som har svensk nationalitet eller har sitt säte i ett land som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Även om förutsättning enligt första stycket inte föreligger får ett luftfartyg registreras i om det brukas av någon som avses i första stycket och denne har ett drifttillstånd som är utfärdat i . får medge att ett luftfartyg får registreras i även om förutsättningar enligt första eller andra stycket inte föreligger. Sådant medgivande får bara lämnas om luftfartyget i regel används med utgångspunkt i . Ett luftfartyg, som är registrerat Ett luftfartyg, som är registrerat i en främmande stat, får inte i ett annat land, får inte registreras registreras i , om det inte i , om det inte avregistreras avregistreras i den främmande i det andra landet.