prop · GQ031d7 · 2003-01-01 00:00:00 — har de informations- och erfarenhetsutbyten samt samverkansmöten som genomförts mellan delfunktionerna och andra aktörer inom energisektorn bibehållit och förbättrat förmågan att samverka. har vidare bl.a. insatser i syfte att förbättra berörda myndigheters och de civila totalförsvarsfunktionernas elberedskap påbörjats. bedömer att förmågan till funktionssamordning under rådande omvärldsläge vid utgången av 2001 var godtagbar. När det gäller delfunktionen Elförsörjning har fortsatt verksamhet bedrivits för att under höjd beredskap totalförsvarets och det övriga samhällets behov av elkraft skall kunna tillgodoses samt för att de resurser och den beredskap som skapas också kan utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred. har bl.a. fortsatt utbyggnad av sabotageskydd för transformatorer och en realiserbarhetsstudie för teknisk bevakningsutrustning genomförts. En skyddad ledningsplats har iordningsställts, vilken även utgör reservplats för driftcentralen i . Installation av dieselaggregat för start av vattenkraftstation vid elavbrott och ombyggnad av lågspänningsställverk i vattenkraftstation har genomförts. För reparationsberedskapen har utrustning anskaffats. Ett dataprogram för att underlätta materielanskaffning i krissituationer har tagits fram. Genom utbildning har personal inom elförsörjningen ökat sin förmåga att hantera störningar inom elförsörjningen. Därmed ges också en ökad möjlighet att kunna stödja 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 samhället vid svåra påfrestningar på samhället i fred samt vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. En analys vad beträffar beroenden mellan el- och telesystem vid omfattande och långa elavbrott är genomförd och ligger till grund för kommande beredskapsåtgärder i el- och telesystem. anför att enligt de planeringsförutsättningar som angivits skall kärnkraftsverken kunna tas ur bruk i krig. Planeringen utgick från att i krig kan stamnätet utsättas för angrepp, som begränsar dess förmåga att överföra el från till de södra delarna av landet. Dessutom kan kabelförbindelser mot utlandet komma att vara ur funktion. De senaste årens avveckling av elproduktion i innebär, om ovan redovisade planeringsförutsättningar sammanfaller, att möjligheterna att i krig och krissituationer försörja med el i ö-drift, dvs. drift av separata delsystem, är begränsade. De förändringar som skett inom elbranschen innebär att underhållsresurserna anpassats till de fredstida behoven. Därmed har även resurser för reparationer i krig minskat. De åtgärder som vidtagits inom elberedskapen, bl.a. säkring av tillgång till gasturbiner i Syd- och , syftar till att begränsa konsekvenserna av dessa förändringar. Tillsammans med de åtgärder som har vidtagit i samarbete med , för att säkra tillgången till effektreserver vid belastningstoppar, har dessa åtgärder förbättrat förutsättningarna att klara en övergång till ö-drift i . Vidare skapar organisering av mobila reparationsenheter samt kompletteringsutbildning av fast anställda montörer förutsättningar för ett effektivt nyttjande av civilpliktiga och ökar därmed reparationskapaciteten. bedömer dock att delfunktionen Elförsörjning vid utgången av 2001 hade en icke godtagbar förmåga. Vad beträffar delfunktionen Bränsle- och drivmedelsförsörjning 2001 anför att man genomfört beredskapssamarbetet inom och EU planenligt. Ett oberoende revisionsföretag har granskat 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 beredskapslagringen hos lagringsskyldiga företag och redovisat ett tillfredsställande resultat. Uppbyggnaden av ett svenskt s.k. NESO-organ () vid oljekriser har fortsatt. En teknisk anpassning till myndighetens ledningsplats samt förstärkningsåtgärder avseende lokaler har utförts. Mobila reservkraftaggregat till oljedepåer har anskaffats. Utbildning har skett av regionala instruktörer och lokala informatörer. En studie har genomförts av hur den ökande användningen av bio-, retur- och avfallsbränslen för kraft- och värmeproduktion i fjärrvärmeanläggningar påverkar förmågan vid höjd beredskap. bedömer att delfunktionen Bränsle- och drivmedelsförsörjning vid utgången av 2001 hade en godtagbar förmåga. Åtgärderna inom funktionen Energiförsörjning skall säkerställa åtaganden om försörjningsberedskap inom energiområdet som följer av avtalet om det Internationella energiprogrammet och medlemskapet i EU. Förmågan inom delfunktionen Elförsörjning är beroende av i vilken utsträckning anläggningar för elproduktion, överföring och distribution samt anläggningar för driftövervakning kan hållas intakta och vilka resurser som finns för bevakning och reparationer av elförsörjningens objekt. Förmågan är vidare beroende av fjärrvärmesystemens förmåga att producera värme vid elbortfall. Det allvarligaste hotet mot elförsörjningen i fredstid är sabotage mot vitala delar av elsystemet. Sådana angrepp kan leda till stora konsekvenser i samhället genom omfattande och långvariga elavbrott. Det är dock inte möjligt att säkerställa en helt störningsfri elförsörjning. ökar elberoendet i samhället, bl.a. till följd av ett ökat krav på fungerande telekommunikationer och IT-system. Samhällsviktig verksamhet som oundgängligen måste fungera skall därför tillförsäkras tillgång till el för situationer då den ordinarie elförsörjningen inte fungerar. Regeringen vill betona att nivån på elberedskapen har avgörande betydelse för det civila försvarets förmåga. Så gott som alla viktiga samhällsfunktioner är starkt beroende av en relativt stabil eltillförsel. är det uppenbart att sårbarheten hos elsystemet är betydande. Regeringen bedömer vid utgången av 2001 funktionens förmåga såvitt avser höjd beredskap som godtagbar efter en period av anpassning. Inom delfunktionen Bränsle- och drivmedelsförsörjning har de åtgärder som vidtagits förbättrat förmågan att möta ett försörjningsbortfall med förberedda och verkningsfulla åtgärder. Oljelagringen och övriga beredskapsåtgärder på oljeområdet uppfyller de internationella kraven enligt EU:s och regler. Regeringen bedömer att delfunktionens grundförmåga sammantaget var godtagbar vid utgången av 2001. Delfunktionens förmåga på medellång sikt är svårbedömd eftersom anpassningsplaner ännu inte färdigställts. 3.9.4.2Resultat samt analys och slutsatser i övrigt Personalförsörjningen avseende totalförsvarspliktig personal stöds av . mönstrades ca 51 000 män. Omkring 18 000 personer skrevs in för grundutbildning inom totalförsvaret. Drygt 1 100 av dessa skrevs in för civilplikt, varav två var kvinnor. Drygt 700 kvinnor anmälde intresse för antagningsprövning, varav drygt 500 kvinnor inställde sig för antagningsprövning. Inriktningen är att utbildningsvolymen av totalförsvarspliktiga som fullgör civilplikt skall vara ca 800 totalförsvarspliktiga. Stor vikt skall läggas vid frågor rörande de civilpliktigas medinflytande och motivation. En vidareutveckling avseende det civila meritvärdet av att göra civilplikten skall ske. Inom ramen för Försvarshögskolans högre totalförsvarsutbildning har kurser bedrivits i syfte att ge deltagarna goda kunskaper om svensk säkerhetspolitik och totalförsvar samt att ge dem god förståelse för nödvändig samverkan i olika ledande befattningar. I de grund- och fördjupningskurser som anordnades deltog sammanlagt 160 personer som huvudsakligen representerade civila aktörer. Regeringens bedömning är att kurserna med god måluppfyllelse bidragit till att sprida dessa kunskaper. har bedrivit forskning, metod- och teknikutveckling för det civila och militära försvaret, exempelvis inom ramen för försvars- och säkerhetspolitisk forskning för regeringens behov och forskning kring skydd mot NBC- risker och hot. En stor del av institutets verksamhet sker i samverkan med universitet och högskolor. Av de totalt 23 frivilliga försvarsorganisationerna har 10 organisationer haft uppdrag inom det civila försvaret. Organisationsstöd har fördelats till frivilliga försvarsorganisationer för deras ledning och administration, totalförsvarsinformation, rekrytering, ungdomsverksamhet och funktionärsutbildning. Totalt har fördelat och . har antalet medlemmar minskat. Till stor del bedöms minskningen bero på de förändringar som pågår inom totalförsvaret. tecknades 754 nya civila avtal eller överenskommelser men redovisningen av avtal är inte helt relevant längre då slutat teckna avtal med hänvisning till att avtalsteckning bör göras först vid anpassning. Utöver bidrag för nationell verksamhet har även bidrag för bl.a. utbildningsverksamheten i 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 , , , och utbetalats. Regeringen anger i propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10) att den positiva säkerhetspolitiska utvecklingen fortsätter och att hotet om invasion endast förändrats marginellt, i den meningen att hotet ter sig något mer avlägset. Utvecklingen innebär att vissa åtgärder inom det civila försvaret som syftar till att möta mer omfattande väpnade angrepp kan hänskjutas till en anpassningsperiod medan den planering och de beredskapsåtgärder som krävs för att skapa det civila försvarets grundförmåga planeras och utformas i närtid under löpande verksamhets- och budgetprocess. I planeringen skall beaktas att vissa beredskapsåtgärder inte går att planera in i en anpassningsperiod och att de därför inte skall skjutas upp. Regeringen anser att hög prioritet bör ges åt grundförmågan hos de områdesvisa organen som kommuner, länsstyrelser och regering, säkerheten i den tekniska infrastrukturen främst vad gäller elförsörjning och telekommunikationer, informationssäkerheten samt NBC-beredskapen. Finansiering bör ske dels genom avgifter, dels genom anslag. Minskade satsningar för höjd beredskap bör ske främst inom områdena transporter samt befolkningsskydd och räddningstjänst. beslutade om riktlinjer för organisationsstöd och uppdrag till frivilliga försvarsorganisationer (prop. 2001/02:159, bet. 2001/02:FöU12, rskr. 2001/02:262), se vidare avsnitt 3.8.4.1. Regeringen avser att återkomma till med en samlad redovisning av genomförda åtgärder inför försvarsbeslutet . Styrelsen för psykologiskt försvar överfördes en stor del av arbetsuppgifterna hos Styrelsen för psykologiskt försvar till . Styrelsen skall därför i 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 fortsättningen bedriva verksamhet inom områdena massmedieberedskap och totalförsvarsinformation samt utföra opinionsundersökningar, dvs. följa svensk opinionsutveckling av betydelse för totalförsvaret. Därutöver skall Styrelsen fullgöra regeringens informationsuppdrag med anknytning till haveri. Regeringen avser att föra över kansliet för till styrelsen. Nämnden kvarstår dock som en självständig myndighet. Som regeringen anförde i prop. 2001/02:158 är det angeläget att ges möjligheter att bli den mycket väsentliga del av den nya krishanteringsstrukturen som avsetts. skall mot bakgrund av regeringens inriktning av verksamheten inom samverkansområdena och övriga planeringsförutsättningar fördela medel till de olika myndigheterna som skall bedriva verksamhet inom respektive samverkansområde, exklusive elberedskapsåtgärder och åtgärder för att skydda telekommunikationer mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid som finansieras med avgifter som redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten. arbetsuppgifter framgår närmare av förordningen (2002:518) med instruktion för . Regeringen redovisar i det följande inriktningen för det civila försvaret med den indelning i samverkansområden som gäller enligt förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap. Verksamheten syftar till att åstadkomma en sådan robusthet och flexibilitet hos den tekniska infrastrukturen att samhällets väsentligaste behov vid ett väpnat angrepp kan tillgodoses. Samhällets beroende av den tekniska infrastrukturen har ökat sårbarheten. Utvecklingen har medfört att ömsesidiga och svåröverskådliga beroendeförhållanden skapats mellan tekniska system som var för sig har grundläggande betydelse för att samhället skall fungera. Hot mot teknisk infrastruktur kan få mycket allvarliga konsekvenser och kan ytterst få en säkerhetspolitisk dignitet. Förmågan inom områdena elförsörjning, telekommunikationer och informationsförsörjning är gränssättande för förmågan inom det civila försvaret. Elförsörjning och telekommunikationer bedöms vara särskilt riskutsatta vid angrepp. Robusta telekommunikationer bör åstadkommas genom ett långsiktigt och metodiskt förebyggande arbete. Verksamheten bör vidare bedrivas på ett sådant sätt så att det finns en god grundförmåga inom området och att samhällets behov av elkraft kan tillgodoses under höjd beredskap. Förmågan att motstå informationsoperationer mot samhällsviktig infrastruktur har fått en ökad uppmärksamhet i takt med att system och funktioner blir alltmer beroende av informationsteknik (IT). Informationssäkerhetsfrågorna måste därför ha en framträdande plats i planeringen för höjd beredskap. För att åstadkomma en hög informationssäkerhet och kunna förhindra eller hantera störningar i samhällsviktig verksamhet skall arbetet bedrivas inom följande fyra områden: övergripande myndighetsansvar och omvärldsanalys, IT- incidentrapportering, teknikkompetens samt ett system för certifiering och evaluering. Åtgärderna inom samverkansområdet bör omfatta studie-, analys- och planeringsverksamhet, utbildnings- och övningsverksamhet samt investeringar i utrustningar och anläggningar. De sistnämnda åtgärderna kan bl.a. avse fysiskt skydd för viktiga anläggningar, system för förbättrad styr- och reglerbarhet av produktionssystem samt reservåtgärder hos användare m.m. Verksamheten syftar till att kunna tillgodose samhällets väsentligaste behov av transporter vid ett väpnat angrepp. Den typ av väpnat angrepp som totalförsvaret skall ha anpassningsförmåga för på kan komma att ställa stora krav på kapaciteten hos vissa transportsystem. Väpnat angrepp ställer andra krav på transportssystemen än vid en svår påfrestning på samhället i fred. Regeringen har därför uppdragit åt berörda myndigheter att analysera och lämna förslag till åtgärder för att minska de negativa konsekvenser för samhällsviktiga transporter och transportsystem, som kan uppstå vid olika krissituationer och krig. Uppdraget skall redovisas . Regeringen bedömer att det finns skäl att analysera vilka förutsättningar som skall ligga till grund för den framtida inriktningen för samverkansområdet Transporter. Samhällsviktiga transporter bör kunna genomföras vid höjd beredskap. Verksamheten bör inriktas mot att analysera vilka grunder som bör gälla för planeringen inom samverkansområdet med utgångspunkt från propositionen Samhällets säkerhet och beredskap. Här anges bl.a. att det finns skäl att ändra inriktningen för beredskapsverksamheten inom transportsektorn. Den framtida inriktningen bör inriktas mot analyser och förebyggande arbete, dels för att minska riskerna för störningar i samhällsviktiga tranportsystem, dels för att minska konsekvenserna genom att lämpliga åtgärder är förberedda. 3.9.5.3Samverkansområdet Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen Verksamheten syftar till att förebygga och motverka sådan spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen som väsentligt kan nedsätta den civila befolkningens eller militära förbands motståndskraft i krig. Förmåga bör finnas att motverka såväl avsiktlig som oavsiktlig spridning av sådana ämnen. Beredskapsåtgärderna bör omfatta beredskap för att fatta olika typer av beslut för att t.ex. hindra spridning av smitta, identifiera olika medicinska och andra behov samt säkerställa resurser för dessa, begränsa effekterna på miljön, men också för att säkerställa att samhället har tillgång till lämplig sakkunskap och expertberedskap. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Verksamheten syftar till att vid ett väpnat angrepp kunna upprätthålla betalningssystemet och samhällets väsentligaste behov av bank- och försäkringstjänster. Området omfattar även åtgärder för att trygga försörjningen med strategiska varor i krig. Sådana åtgärder omfattar internationellt samarbete inom och utanför EU samt förberedelser för reglerings- och ransoneringsåtgärder inom landet. På försörjningsområdet bör det finnas en förmåga att följa utvecklingen och ha kunskap om tänkbara åtgärder för att uppnå en eftersträvad säkerhet i förhållande till hot. Arbetet bör bedrivas i samverkan med näringslivet. Ett viktigt inslag i verksamheten bör vara studie- och analysverksamhet som syftar till att bedöma stabiliteten i samhällsviktiga finansiella system, effekten av regleringsåtgärder samt vilka möjligheter och begränsningar det internationella samarbetet ger. 3.9.5.5Samverkansområdet Områdesvis samordning, samverkan och information Verksamheten syftar till att hos kommuner och länsstyrelser åstadkomma förmåga till sektorsövergripande samordning, samverkan och information vid ett väpnat angrepp. Verksamheten bör också syfta till att på en sektorsövergripande nivå kunna informera samhällsaktörer och allmänhet om krigets förlopp och konsekvenser och om de åtgärder som planeras av ansvariga myndigheter. Till samverkansområdet hör den verksamhet som områdesansvariga organ på central, regional och lokal nivå bedriver i syfte att skapa förmåga till sektorsövergripande ledning och samordning vid höjd beredskap. Verksamheten bör bl.a. omfatta utbildnings- och övningsverksamhet för dessa och samverkande organ. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 3.9.5.6Samverkansområdet Skydd, undsättning och vård Verksamheten syftar till att åstadkomma en tillräcklig förmåga att skydda befolkningen och samhällsviktig verksamhet mot allvarliga skador till följd av krigshandlingar samt att skapa en förmåga att genomföra skydds-, räddnings- och sjukvårdsinsatser. För hälso- och sjukvården är det viktigt att ha en fungerande beredskapsplanering i hela hotskalan från fred till krig då i vissa avseenden samma krav ställs på sjukvården vid en svår påfrestning som i en krigssituation. I det senare fallet uppstår emellertid krav på helt andra resurser. Det finns därför behov av en viss lagerhållning av läkemedel och sjukvårdsmateriel. Det är också angeläget att lednings- och informationssystemen är väl utvecklade även vid höjd beredskap, vilket ställer krav på att hälso- och sjukvårdspersonalen utbildas och övas för en sådan situation. Den tekniska försörjningen är av avgörande betydelse för att sjukvården skall kunna fungera och därför är fortsatta satsningar på el, vatten och värme nödvändiga. Med anledning av vad regeringen uttalade i propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret anförde att utskottet i likhet med regeringen anser att ett nytt program för befolkningsskyddet bör utarbetas utifrån ett helhetsperspektiv (prop. 2001/02:10, bet. 2001/02:FöU2, rskr. 2001/02:91). Regeringen avser att uppdra åt att tillsammans med berörda myndigheter utreda frågan. Frivilliga insatser utgör en viktig del av samhällets beredskap. För att skapa en bättre krishanteringsförmåga och framför allt för att skapa ett robust och motståndskraftigt samhälle bör frivilligorganisationernas engagemang inom området uppmuntras och stödjas. och de särskilda revisorerna för har lämnat revisionsberättelser utan invändningar för Försvarsmakten, , , Försvarshögskolan, och . Vad gäller funktionerna inom utgiftsområde 6 Totalförsvar och de delar som avser beredskapsverksamhet hos de funktionsansvariga myndigheterna har revisionen inte heller haft några invändningar i revisionsberättelsen . Vid en inspektion av har Justitiekanslern däremot funnit att några ärenden förkommit och har därför riktat kritik mot myndighetens ärendehantering. En handbok har tagits fram och myndighetens ledning har en uttalad avsikt att komma till rätta med problemen. har för lämnat revisorsintyg med invändning. Invändningen riktas mot en post i balansräkningen (avsättning pensioner och liknande förpliktelser) respektive resultaträkningen (personalkostnader) som båda var bokförda med ett för högt belopp om . Felaktigheten påverkar dock inte anslagsbelastningen. Misstaget är, enligt Försvarsmakten, orsakat av att preliminärt bokfört belopp ej tagits bort vid det tillfälle då fastställt belopp bokförts. anser att Försvarsmakten för att undvika liknande felaktigheter bör stärka kvalitetssäkringen vid framtagande av delårsrapport och årsredovisning. Regeringen avser noga följa utvecklingen av Försvarsmaktens arbete med att förbättra kvalitetssäkringen internt på myndigheten. Även för har lämnat revisorsintyg med invändning. Invändningen avser en faktura från som ej bokfört som kostnad. Detta innebär att myndighetens resultat ej påverkats med motsvarande belopp, . har dock i not i delårsrapporten angett beloppets storlek och även att det ej påverkat resultatet. skall till lämna svar avseende de åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas med anledning av revisionsrapporten. granskning avser den verksamhet som den enskilda myndigheten För funktionerna inom det civila försvaret innebär detta att granskningen avser funktionsansvariga myndigheters egen verksamhet och inte all verksamhet som bedrivs inom funktionen. Myndigheter som bedrivit beredskapsverksamhet och där Försvarsdepartementet har huvudansvaret är , Styrelsen för psykologiskt försvar och . För många myndigheter inom det civila försvaret utgör beredskapsverksamheten endast en del av myndighetens totala verksamhet. Detta innebär att revisionens iakttagelser som redovisas här endast avser den beredskapsverksamhet som dessa myndigheter genomfört. 3.11.16:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. 1Inklusive en minskning med 3 750 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002 samt en ökning med 30 000 tkr i förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2254 000 tkr avser statliga ålderspensionsavgifter varav 239 670 tkr regleringsbelopp avseende 2000. 3Motsvarar 21 281 565 tkr prisnivå. Anslaget finansierar utbildning, planering m.m., insatser samt försvarsunderrättelseverksamhet. Under anslaget finansieras också den fredsfrämjande verksamhet med trupp utomlands som Försvarsmakten genomför efter beslut av regeringen. Under anslaget beräknas också belopp för de frivilliga försvarsorganisationernas utbildningsverksamhet, liksom för deras verksamhet i , , , och . Anslaget finansierar vidare åtgärder för att främja den svenska 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 försvarsindustrins exportverksamhet, Försvarsmaktens stöd till , och samt avveckling av materiel. Regeringen har för avsikt att bibehålla innevarande års ambitionsnivå för de fredsfrämjande truppinsatserna som Försvarsmakten genomför. Se avsnitt 3.8.4.3. för den vidare inriktningen. Regeringen har i tabell 3.3 nedan beräknat anslaget enligt följande. Anslagsnivån har justerats ner med i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Överföring till/från andra utgiftsområden Utgifter för räntor, amorteringar och vissa underhållsåtgärder för statsflyget beräknas under anslaget. För finansiering av ökad internationell verksamhet i minskas anslaget. Sammantaget ökas anslaget med . Första utgiftsområdets anslag 90:5 har minskats med motsvarande belopp. Anslaget har ökats med för finansiering av bättre villkor för totalförsvarspliktiga. I statsbudgeten justerades slutligt myndigheternas anslag med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna (prop 2001/02:1 vol. 1, avsnitt 9.2). Utgiftsområde 6 var dock undantaget. Slutlig justering är nu fastställd varför anslaget minskas med . har anslaget ökats med som är hänförligt till omställningsbidraget (se vidare anslaget 6:2 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling). Tabell 3.3 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för Totalförsvar 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra UO Överföring inom UO 6 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget.