prop · GQ03100d6 · 2003-04-15 00:00:00 — har prognosen för inkomsttitlarna Utjämningsavgift och kompensation för mervärdesskatt och Betalningsdifferenser skattekonto justerats upp med . har prognosen justerats ned beroende på lägre inkomster från juridiska personers inkomstskatt med , som inkomsterna från skatt på varor och tjänster förväntas bli högre jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. Förslagen i denna proposition om att förlänga såväl det tillfälliga sysselsättningsstödet som den s.k. 200-kronan till 2004 bidrar också till att statens inkomster är lägre 2004 jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. En utförlig redovisning av statsbudgetens och den offentliga sektorns inkomster redovisas i kapitel 5. Statsbudgetens utgiftssida indelas i 27 utgiftsområden, minskning av anslagsbehållningar11, myndigheters m.fl. in- och utlåning i samt kassamässig korrigering (inklusive överföring från AP-fonden). Omläggningen av kommunkontosystemet innebär att utgifterna för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskar med ca , som statsbudgetens inkomstsida minskar med motsvarande belopp. Omläggningen av kommunkontosystemet motiverade en teknisk justering av utgiftstaket och 2004 i budgetpropositionen . Till följd av denna tekniska förändring och andra förändringar som motiverat tekniska justeringar av utgiftstaket och 2003 har såväl de takbegränsade utgifterna som utgiftstaket justerats ned med i den redovisning av utgiftsutvecklingen som presenteras i detta avsnitt. Därigenom erhålls en jämförbarhet av utgiftsutvecklingen över tiden. Tabell 4.12 Statsbudgetens utgifter 20022006 Miljarder kronor och procent av BNP vid sidan av statsbudgeten Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1För att få jämförbarhet mellan åren har såväl de takbegränsade utgifterna som utgiftstaket justerats ned med till följd av tekniska förändringar som motiverat justeringar av utgiftstaket. Utgiftstaket uppgick således till 2002. 2Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 3Statsbudgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor samt Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. 4Teknisk bedömning av utgiftstaket 20052006 (se avsnitt 4.1). 11 Skillnaden mellan förbrukade medel och anvisade medel återspeglas i det budgeterade beloppet för minskning av anslagsbehållningar. De primära utgifterna på statsbudgeten, dvs. utgifterna exklusive statsskuldsräntor, beräknas öka med ca under perioden 20022006.12 I relation till BNP minskar de primära utgifterna , efter att de tekniska förändringarna beaktats. Ränteutgifterna beräknas minska med ca . Åren 20042006 väntas ränteutgifterna åter öka något. beräknas ränteutgifterna dock minska med ca eller i relation till BNP. De totala utgifterna för statsbudgetens samtliga 27 utgiftsområden beräknas därmed öka med ca . I relation till BNP beräknas statsbudgetens utgifter minska från 2006. De takbegränsade utgifterna består dels av statsbudgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor, dels av utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I tabell 4.12 redovisas även de takbegränsade utgifterna för perioden 20022006.13 Ålderspensionssystemets utgifter beräknas öka med ca . Tillsammans med ökningen av statsbudgetens primära utgifter () beräknas de takbegränsade utgifterna öka med 20022006, när tekniska förändringar som motiverat justeringar av utgiftstaket beaktats. De takbegränsade utgifterna ökar därmed i genomsnitt med ca . Den årliga ökningen minskar från i början av perioden till 20052006. I tabell 4.13 redovisas en uppskattning av de huvudsakliga faktorerna bakom utgiftsutvecklingen . 12Utgifterna 2005 och 2006 utgår från de konsekvensberäkningar som redovisas i avsnitt 6.2. 13För att få jämförbarhet mellan åren har såväl de takbegränsade utgifterna som utgiftstaket justerats ned med till följd av tekniska förändringar som motiverat justeringar av utgiftstaket. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål ökar utgifterna med ca . Makroekonomiska effekter på statsbudgetens utgifter, såsom högre prisbasbelopp, inkomstindex, timlön och bruttonationalinkomst ökar statsbudgetens utgifter med i genomsnitt ca 20022006. Den relativt stora utgiftsökningen till följd av makroekonomiska effekter beror bl.a. på att minskningen av antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program avstannar . Beslutade och aviserade reformer ökar utgifterna med ca . Besparingar och utfasning av tidsbegränsade program innebär en utgiftsminskning med ca 20032004. ger förändringarna till följd av nya beslut upphov till utgiftsökningar med netto ca . Åren därefter uppgår nettobidraget till de totala utgifterna till följd av beslut till . De enskilda reformernas och besparingarnas budgeteffekter redovisas i avsnitt 4.3. Förändringen av utgifterna till följd av förändrade volymer och övriga faktorer är särskilt stor 2004. Detta beror bl.a. på tidigareläggningar av utgifter för arealersättning och avgiften till EU . Dessa tidigareläggningar medför att utgifterna blir lägre än normalt för dessa anslag och bidrar därför till en särskilt stor ökning av utgifterna . Vid sidan av utgiftsförändringar till följd av volymförändringar i olika regelstyda transfereringssystem består övrigtposten 2003 av den överföring av bosättningsbaserade pensioner om från ålderspensionssystemet till statsbudgeten som görs . består övrigtposten av en relativt stor beräknad ökning av förbrukning av anslagsbehållningar på förvaltnings- och investeringsanslag. Utgifterna för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten ökar med ca 20022006. Justerat för ovan nämnda överföring av de bosättningsbaserade folkpensionerna uppgår ökningen till ca . Denna utgiftsökning kan till största delen förklaras av den indexering som görs av pensionerna och till resterande del av att pensionärernas genomsnittliga ATP-poäng ökar som antalet individer med inkomstgrundad ålderspension ökar. Vidare följsamhetsindexeras tilläggspensionerna för individer . Följsamhetsindexering innebär att pensionernas reala värde följer den genomsnittliga realinkomstutvecklingen i samhället med avdrag om . Den relativt stora ökningen av utgifterna för ålderspensionssystemet 2006 beror på ett högre inkomstindex. Det högre inkomstindexet 2006 beror bl.a. på en högre förväntad inflation 2005 jämfört med . Tabell 4.13 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Besparingar/utfasningar av program Volymer, förändring av anslagsbehållningar och övrigt Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1För att få jämförbarhet mellan åren har såväl de takbegränsade utgifterna som utgiftstaket justerats ned med till följd av tekniska förändringar som motiverat justeringar av utgiftstaket. Den faktiska förändringen av utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna uppgår således till . 2Förändringen följer av regeringens tekniska bedömning av utgiftstak , se avsnitt 4.1. 4.4.5Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskulden Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statsbudgeten visade ett överskott på 2002. beräknas statsbudgetens saldo visa ett underskott på ca vilket beror på både lägre inkomster och högre utgifter jämfört med (se vidare avsnitt 4.4.1). beräknas lånebehovet uppgå till ca 27 respektive . beräknas ett lånebehov på ca . Jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen har budgetsaldot försämrats med 2003 och 2004. För att statsbudgetens saldo skall överensstämma med statens lånebehov redovisas även nettoutlåning och en kassamässig korrigering på statsbudgeten. () nettoutlåning utgörs av förändringen av kontorets ut- och inlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största delposterna utgörs av förändringar av myndigheternas räntekontobehållningar, in- och utbetalningar av premiepensionsmedel samt Centrala () nettoupplåning för finansiering av studielån. har medel för premiepensionen tillfälligt placerats i RGK. 2006 beräknas de årliga inbetalningarna successivt öka . Inbetalningarna inklusive ränta överförs till () med fördröjning. Utbetalningen avsåg dock premiepensionsmedel för åren 19951998. beräknas utbetalningar av premiepensionsmedel uppgå till ungefär samma nivå som de årliga inbetalningarna. RGK:s nettoutlåning till CSN beräknas uppgå till 2006. Finansiering av infrastruktursatsningar kommer under 20032004 att innebära en ökad utlå- ning till framför allt , och . Kassamässig korrigering och överföring från AP- fonden En kassamässig korrigering kan dels uppstå om betalningen respektive anslagsavräkningen sker olika budgetår, dels kan det förekomma transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar eller vice versa. Ett exempel på det senare är de överföringar från AP-fonden till statsbudgeten som gjordes 19992001 som en följd av pensionsreformen. Pensionsreformen har inneburit att statsfinanserna har försvagats med ca . För att delvis motverka denna försvagning överfördes från AP-fonden till statsbudgeten . ägde ytterligare en överföring rum bestående av stats- och bostadsobligationer till ett marknadsvärde av . Den del av överföringen som utgjordes av bostadsobligationer påverkar lånebehovet under hela beräkningsperioden, dels genom att de olika obligationslånen genererar ränteavkastning, dels genom att obligationerna förfaller till betalning vid olika tillfällen. Av tabell 4.14 framgår att budgetsaldot förstärks med ca 2003, ca 2004 och ca 2005 till följd av överföringen av bostadsobligationer. Enligt pensionsöverenskommelsen skall det slutliga överföringsbeloppet fastställas vid en kontrollstation 2004 och den slutliga överföringen äga rum 2005. uppstod dessutom en större kassamässig korrigeringspost på då Kärnavfallsfonden, och omvandlade kontotillgångar hos till nyemitterade statsobligationer i enlighet med beslut. Omvandlingen har även medfört en belastning av anslaget 92:1 Räntor på statsskulden (utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.) med en omvärderingspost på . Dessa transaktioner har inte påverkat statens lånebehov. Tabell 4.14 Statsbudgetens saldo och statsskulden In-/utlåning från myndigheter (räntekonto)3 -1,3 -4,0 Inbetalning av premiepensionsmedel inkl. ränta -20,3 -20,5 -21,6 -22,8 -25,0 -26,0 -1,3 -34,4 -46,3 -6,1 -3,9 -1,9 -46,3 -8,7 -13,4 -3,9 -1,9 -20,9 -26,8 -8,5 -1,2 -85,0 -6,3 -19,9 -0,5 -0,4 Eliminering av statliga myndigheters innehav av statspapper9 Statsskuld vid årets slut7,10,11 -123,5 -44,0 -1,3 -0,2 Anm. Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2Avser hela utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Normalt görs inga prognoser på in/utlåning från myndigheter (räntekonto) utan här redovisas endast utfallet. 4Varav individuellt kompetenssparande -1,2001 och 2003, 2001 och 2002 samt 2002 avseende emission i statsobligationer då vissa myndigheter (, och Kärnavfallsfonden) i enlighet med beslut omvandlade kontotillgångar hos till statsobligationer. Eftersom nettoutlåningen påverkas men inte statens lånebehov innebär det en motsvarande post under kassamässig korrigering (se även not 5). 5Varav extra utdelning från på 2001. utgör den i not 4 nämnda omvandlingen av vissa myndigheters omvandling av kontotillgångar hos till statsobligationer. 6Utgörs normalt av orealiserad värdeförändringar på valutaskulden. var skulddispositionerna ovanligt stora. Statsskulden skrevs ner till följd av överföringen från AP-fonden och extraordinära utdelning till de delar som dessa bestod av statspapper. Skulden skrevs ner med obligationernas nominella belopp (68,8 resp. 18,6 mdkr). har nya obligationer emitterats motsvarande till följd av att vissa statliga myndigheter getts möjlighet att placera i statspapper som komplement till nuvarande inlåning i . Då ett skuldslag byts mot ett annat sker ingen kassamässig transaktion och lånebehovet påverkas således inte. 7Det nya statsskuldsmåttet träder i kraft . Se även vidare under rubriken i detta avsnitt angående statsskuldsbegreppen. 8I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. Som jämförelse visas 2001 och 2002 enligt det nya måttet. Statsskuld enligt tidigare mått motsvarar 2001 1 , 2002 1 . 9Posten Eliminering av statliga myndigheters innehav av statspapper ökade kraftigt till följd av att vissa myndigheter (, och Kärnavfallsfonden) givits möjlighet att aktivt placera i statspapper. 10Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknas bort. Statsskuld enligt tidigare mått motsvarar 2001 1 eller av BNP, 2002 1 eller av BNP. 11Avser statsskuldsförändring beräknat enligt det nya måttet. Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Statsbudgetens saldo omfattar alla transaktioner som påverkar statens lånebehov. Till skillnad från statsbudgetens saldo definieras det finansiella sparandet av ett internationellt regelverk för nationalräkenskaper och utgörs av nettot av transaktioner som påverkar en sektors finansiella förmögenhet. Den principiella skillnaden för svenska förhållanden mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande är att statsbudgetens saldo endast avspeglar lånebehovet, medan det finansiella sparandet tar hänsyn till förändringar av både finansiella tillgångar och skulder. Det innebär att förändringar av statsbudgetens saldo inte nödvändigtvis leder till en motsvarande förändring av statens finansiella sparande. Ett exempel på en transaktion som påverkar statsbudgetens saldo, men inte statens finansiella sparande, är försäljning av statligt aktieinnehav. En sådan försäljning förbättrar statsbudgetens saldo, medan statens finansiella sparande förblir oförändrat eftersom statens förmögenhet inte förändras av att en tillgång (värdepapper) byts mot en annan tillgång (likvida medel). I tabell 4.15 redovisas de viktigaste skillnaderna mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande. En permanent skillnad mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande utgörs av den årliga nettoutlåning som förmedlar till studerande via CSN. Denna utlåning belastar statsbudgetens saldo med ca medan statens finansiella sparande inte påverkas eftersom varje nytt lån motsvarar en lika stor fordran. Ytterligare en post som påverkar statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande olika, är räntor på statsskulden. De kassamässiga statsskuldsräntorna påverkar statsbudgetens saldo medan de kostnadsmässiga statsskuldsräntorna påverkar statens finansiella sparande. Tabell 4.15 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande -0,6 -1,8 -0,9 -0,6 1 Överföringen som skedde 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden . Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet . Av tabell 4.15 framgår att statens finansiella sparande förväntas uppvisa underskott på 43, 23 respektive och 2006 ett överskott på . Överskottet i de offentliga finanserna uppkommer i stället främst i ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (se tabell 4.19). Detta är en konsekvens av att ålderspensionsreformen omfördelar det offentliga sparandet från staten till ålderspensionssystemet. Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter Av tabell 4.16 framgår att det för större extraordinära inkomster och utgifter justerade budgetsaldot visade ett underskott på . beräknas det justerade budgetsaldot försvagas ytterligare för att därefter förbättras . Större engångseffekter 2006 som påverkar statsbudgetens saldo uppgår sammantaget till ca . Tabell 4.16 Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter -20,9 -26,8 -8,5 -1,2 -39,5 -53,3 -45,7 -25,4 -16,2 1 Överföringen som skedde 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden . Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet , vilket framgår av tabellen. 2Sveaskog AB lånade 12 mdkr i i för att köpa . har i betänkande tagit upp frågan angående väsentliga avvikelser från anvisade medel för anslaget 92:1 Räntor på statsskulden (bet. 2002/03:FiU11). uppgår utgiftsramen för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. till varav anslaget 92:1 Räntor på statsskulden svarar för . beräknas utgifterna minska med jämfört med beräkningen i statsbudgeten. Den primära förklaringen till att utgifterna nu beräknas bli betydligt lägre är att nyemissioner kommer att ske i obligationslån med hög kupongränta tidigare än beräknat vilket innebär större överkurser. I redovisningen av räntor på statsskulden behandlas överkurser som en ränteintäkt vilket innebär att nettoutgifterna på anslaget minskar. Det finns dock en osäkerhet i prognosen då har aviserat att det kan finnas behov av att ge ut en ny obligation med längre löptid som kan innebära att ränteutbetalningarna ökar. För anslaget 92:1 Räntor på statsskulden finns ett bemyndigande att överskrida anslaget om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtagande. Regeringen avser att i samband med budgetpropositionen redovisa en ny bedömning av utgifterna för räntorna på statsskulden . Statsskulden uppkommer genom statens upplåning för att täcka underskott i den löpande verksamheten eller för att finansiera investeringar och kreditgivning. Statsskuldens utveckling bestäms framför allt av statsbudgetens saldo. Skulden påverkas emellertid också av valutakursförändringar eftersom ca en tredjedel av skulden inkl. skuldskötselåtgärder (derivatinstrument och swappar) är upptagen i utländsk valuta. Denna del av skulden värderas till aktuella valutakurser. Skuldskötselåtgärder ingår i statsskuldsbegreppet. Även andra faktorer som inte påverkar lånebehovet kan påverka statsskulden. Exempel på detta är extraordinära utdelning liksom överföringen från AP-fonden som minskade skulden med sammanlagt utan att påverka lånebehovet. 14 I redovisningen av statsskulden används en konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknas bort eller konsolideras. Historiskt har skillnaden mellan den av redovisade okonsoliderade statsskulden och den konsoliderade statsskulden som redovisas i statens balansräkning varit marginell. har den konsoliderade statsskulden varit lägre än den okonsoliderade statsskulden. ökade konsolideringsposten med . Diagram 4.2 Statsskuld i miljarder kronor och som andel av I diagram 4.2 och tabell 4.17 visas också stats- Skuld, miljarder kronor Statsskuld mdkr enl tidigare mått Andel av BNP enl tidigare mått Det nya statsskuldsmåttet gäller fr.o.m. , som jämförelse visas statsskulden enligt det nya måttet . 1Under 2001 och 2002 ingår omvärderingsposter på 55 respektive avseende nytt mått på statsskulden. orealiserade valutaförluster i derivatportföljen, ökning av realskulden, upplupen 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 inflationskompensation samt att reala nollkuponglån tas upp till slutvärde. har antalet statsskuldsbegrepp minskats från sex till tre i syfte att kunna tillämpa en enklare och tydligare struktur i de sammanhang där statens skuld behandlas och redovisas. Statens reella ekonomiska ställning påverkas inte av hur man definierar statsskulden. Skulden mätt på det nya sättet är emellertid större än den tidigare definierade konsoliderade och okonsoliderade statsskulden. mäts statsskulden inklusive skuldbytesavtal och valutaterminer och dessa värderas konsekvent till nominella slutvärden. Mätt /2003 ökar skulden med enligt de nya värderingsprinciperna. Det centrala begreppet i den statliga redovisningen är ett konsoliderat mått som betecknas Statsskulden och som används i den ekonomiska vårpropositionen och budgetpropositionen samt i årsredovisningen för staten. I den konsoliderade statsskulden exkluderas statliga myndigheters innehav av statspapper. Måttet beskriver även statens bidrag till den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld som den mäts i EU- sammanhang. Ett andra mått, Okonsoliderad statsskuld, omfattar samtliga instrument som ställer ut, dvs. utan hänsyn till om statspappren innehas av statliga myndigheter eller ej. Det tredje måttet, Statsskuld enligt nationalräkenskaperna, avgränsas och värderas i enlighet med gällande nationella regler. Eftersom nationalräkenskaperna redan innehar status som officiell statistik fyller detta mått även fortsättningsvis denna funktion. Som framgår av diagram 4.2 ökade statsskulden kraftigt då statsskulden steg från ca 600 till eller från till av BNP. stabiliserades skulden som andel av BNP (skuldkvoten) på en nivå kring . Därefter har skuldkvoten markant reducerats och uppgick vid utgången av 2001 till . Vid slutet av uppgick den konsoliderade statsskulden till motsvarande av BNP (eller av BNP enligt den nya definitionen). Totalt sett minskade statsskulden med ca (enligt det nya måttet minskar statsskulden med ) jämfört med /02. Mätt som andel av BNP har statsskulden minskat med . Nominellt beräknas statsskulden öka till ca 2005 och ligga kvar på ungefär samma nivå 2006. Som andel av BNP beräknas skulden minska från /2003 till vid slutet av beräkningsperioden. Kommunsektorns ekonomi förbättrades och . Det var framför allt en gynnsam sysselsättningsutveckling i ekonomin som bidrog till ett växande skatteunderlag och därmed ökade skatteinkomster för kommuner och landsting. Även statsbidragen steg under till följd av att ett antal reformer genomfördes inom det kommunala området. Den kommunala konsumtionen har ökat kraftigt . avtog sysselsättningsökningen i ekonomin , vilket bidrog till att skatteunderlaget steg i en något långsammare takt än . Utgifterna ökade under dessa år mer än inkomsterna och 2002 uppvisade kommunsektorn ett underskott i det finansiella sparandet på . Balanskravet började tillämpas 2000 och innebär att kommuner och landsting skall upprätta en budget i balans. Om underskott uppstår skall detta balanseras . uppvisade kommunsektorn som helhet ett negativt resultat.15 De kommunala utgifterna finansieras i huvudsak av skatter och statsbidrag. Därav utgör statsbidragen . Utgiftsprognoserna görs med beaktande av balanskravet. För att balanskravet skall uppfyllas förutsätts konsumtionen öka i väsentligt lägre takt än . höjdes skatterna med i genomsnitt i kommunsektorn som helhet, vilket motsvarar i ökade skatteinkomster. Utrymmet för en ökad verksamhetsvolym bedöms uppgå till . Finanserna förbättras och det finansiella sparandet beräknas till för kommunsektorn som helhet innevarande år. Trots skattehöjningen revideras det finansiella sparandet ned 2003 jämfört med prognosen i budgetproposition (en genomsnittlig skattehöjning med prognostiserades i budgetpropositionen). Nedrevideringen av det finansiella sparandet beror främst på höjda för avtalsförsäkringar vilket motsvarar en kostnadsökning på . Inkomstökningen beräknas dämpas relativt kraftigt trots att det tillfälliga sysselsättningsstödet och den så kallade 200kronan16 förlängs till 2004. Det beror främst på stora slutavräkningar på kommunalskatten vilket bidrar till ett inkomstbortfall motsvarande 4,5 miljarder kronor.17 Det finansiella sparandet försämras till 2004 trots en återhållsam ökning av utgifterna. Det finansiella sparandet förbättras något 2005 och 2006 till . Ett finansiellt underskott i den storleksordningen bedöms vara förenligt med ett resultatmässigt överskott sammantaget i kommunsektorn. Ba- lanskravet uppfylls för sektorn som helhet åren 20042006 förutsatt att ökningen i verksamhetsvolymen begränsas till , vilket är i linje med vad den demografiska utvecklingen bedöms kräva. I kalkylen förutsätts skatterna vara oförändrade . Tabell 4.18 Kommunsektorns finanser Anm.: Statsbidragen och skatterna redovisas tillsammans eftersom effekten av reformer som påverkar skatteunderlaget neutraliseras genom justeringar av statsbidragen. Källor: och . Ålderspensionssystemet består av en fördelningsdel och en premiepensionsdel.