prop · GQ0360 · 2003-03-13 00:00:00 — Kommissionen nämner bland annat regler om vilseledande uppträdande, krav på information av betydelse för konsumenten och fungerande reklamationshanteringssystem som nödvändiga utgångspunkter när det gäller vad som bör omfattas av ett ramdirektiv om god sed. välkomnar meddelandet om uppföljningen och ställer sig positivt till en gemenskapslagstiftning om god sed. En fråga som hänger nära samman med ett ramdirektiv om god sed är Skr. 2002/03:60 ett närmare administrativt samarbete mellan medlemsstaterna när det Kommissionen avser dock att presentera ett separat förslag om detta, eftersom en effektiv tillsyn av att konsumentskydds- bestämmelserna efterlevs i praktiken behöver säkerställas under alla omständigheter. 25.2.2Affärskommunikation på den inre marknaden Förordningsförslaget om säljfrämjande åtgärder på den inre marknaden (KOM (2001) 546 slutlig) har varit föremål för omfattande diskussioner inom ramen för rådets arbete . Förslaget, som presenterades som grönboken om konsumentskyddet inom EU, syftar till att harmonisera bestämmelser som rör användning och marknads- kommunikation av säljfrämjande åtgärder. Avsikten är att undanröja förbud och restriktioner i medlemsstaterna när det gäller kombinerade erbjudanden i form av bland annat rabatter, gåvor, säljfrämjande tävlingar och spel, i de fall de nationella förbuden innebär hinder mot gränsöverskridande handel. har kommit med änd- ringsförslag och kommissionen har reviderat sitt förslag med anledning av detta. verkar tillsammans med flera andra medlemsstater för att åstadkomma en reglering som inte innebär några negativa konsekven- ser för bland annat konsumentskyddet och folkhälsoområdet. 25.3Finansiella tjänster till konsumenter har arbetet fortgått enligt handlingsplanen för finansiella tjänster, som presenterades av kommissionen 1999 (KOM (1999) 232). Handlingsplanen samt några initiativ som har bäring på konsumenternas intressen presenteras i kapitel 28.2 Finansiella tjänster. Det gäller bland annat direktivet om försäkringsförmedling, direktivförslaget om sprid- ning av prospekt som rör värdepapper och direktivförslaget om inves- teringstjänster. Nedan berörs konsumentkrediter samt distansförsäljning av finansiella tjänster till konsumenter. Förslag till nytt direktiv om konsumentkrediter Kommissionen lade fram ett förslag till ett nytt konsument- kreditdirekiv (KOM (2002) 443 slutlig). Förslaget är ett s.k. full- harmoniseringsdirektiv till skillnad från det nu gällande direktivet som är ett s.k. minimidirektiv, dvs. medlemsstaterna är förpliktade att i sina nationella rättsordningar se till att konsumenterna får ett skydd som minst uppfyller de krav som ställs i direktivet. det nuvarande direktivet inte längre återspeglar den rådande situationen på området och att det därför behövs ett nytt direktiv. medlemsstaterna har infört regler till skydd för konsumenterna som går längre än vad direktivet kräver och att reglerna ser olika ut i medlems- Det nya förslaget är tänkt att leda till en fullständig harmoni- de områden som direktivet reglerar med vissa undantag. Genom att införa likalydande regler i medlemsstaterna menar kommis- Skr. 2002/03:60 sionen att förutsättningar skulle skapas för en öppnare och mer effektiv marknad som konsumenterna tillförsäkras ett gott skydd. Förslaget innehåller bestämmelser om bl.a. krav på information och rådgivning innan avtal ingås, information i avtal, kreditprövning, ånger- rätt för konsumenter, oskäliga villkor i kreditavtal, rätt till förtids- betalning för konsumenter, begränsat ansvar för personer som ställer säkerhet, indrivning av fordringar, ansvarsfull utlåning samt registrering och kontroll av kreditgivare och kreditförmedlare. Förslaget diskuteras i en rådsarbetsgrupp. förhandlingar antogs ett direktiv om distans- försäljning av finansiella tjänster (2002/65/EG). Direktivet syftar till att underlätta de finansiella tjänsternas fria rörlighet och till att stärka konsumentskyddet. Direktivet är tillämpligt på t.ex. avtal om finansiella tjänster som sluts på telefon och över Internet, och det innehåller bl.a. regler om en näringsidkares informationsskyldighet och en konsuments rätt att ångra ett ingånget avtal. Direktivet ska vara genomfört . Genomförandet kommer att ske i nära nordiskt samar- bete. 25.4Tjänster i allmänhetens intresse presenterade kommissionen ett meddelande om metoder för horisontell utvärdering av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (KOM (2002) 331 slutlig). Kommissionen avser att presentera en utvärdering, som bland annat inkluderar en undersökning av konsumenternas åsikter när det gäller hur tillhandahållandet av dessa tjänster fungerar. Tjänster av allmänt intresse har tidigare behandlats på ett övergripande sätt i meddelanden från kommissionen och 2000. Kommissionen har utpekat telekommunikationer, post, transporter, elektricitet samt radio och TV som tjänster av allmänt intresse, men framhållit att varje medlemsstat bestämmer vad som omfattas av begrep- pet. Frågan om förhållandet mellan EG-fördragets bestämmelse om tjänster av allmänt intresse (art. 16) och de regler som behandlar konkurrens-, statsstöds- och inre marknadsfrågor (art. 73, 86 och 87) behandlades i en rapport från kommissionen till (KOM (2001) 598 slutlig). Efter begäran av vid dess möten i och presenterade kommissionen därefter två lägesrapporter om arbetet med riktlinjer för statligt stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (KOM (2002) 280 slutlig, KOM (2002) 636 slutlig). Kommis- sionen framhåller att arbetet som rör förhållandet mellan tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och gemenskapens konkurrensregler bör avvakta i väntan på ett par kommande domar från som berör frågan. Se även avsnitt 30.5 Statsstöd. Nätverket för tvistlösning utanför domstol (Europeiskt extrajudiciellt nätverk/EEJ-Net), som formellt invigdes , utökades med flera medlemsstater. I nätverket ingår nu alla medlemsstater i EU samt och . Första året skulle vara ett försöksår, varefter verksamheten skulle utvärderas. Försöksperioden har, bland annat mot bakgrund av att alla medlemsstater inte deltog från början, förlängts fram . Statistik från kommissionen visar att drygt tusen ärenden hanterades inom nätverket . Vid sidan av själva klagomålshanteringen inriktades arbetet främst på att utforma tekniska hjälpmedel. Kommissionen har aviserat en utvärdering av verksamheten . har ställt sig positiv till nätverket, eftersom dess verksam- het underlättar för konsumenterna att få sin rätt prövad på ett enkelt, snabbt och billigt sätt vid gränsöverskridande tvister. Den svenska håll- ningen är att det är viktigt att verksamheten får ett fortsatt tydligt stöd av alla berörda. Kommissionen lade fram en grönbok om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister (produktansvar), KOM (1999) 396 slutlig. Syftet med grönboken var att initiera en översyn av EG:s direktiv om produktansvar (85/374/EEG). Översynen pågick och beräknades fortsätta även . Det danska ordförandeskapet tog initiativ till en råds- resolution om direktivet. Det danska initiativet, som stöddes av , ledde till att rådet utan debatt antog en resolution i vilken rådet konstaterade att det fanns ett behov av att undersöka möjligheterna att ändra direktivet. Därmed kan det bli möjligt att i nationell rätt föreskriva att det strikta produktansvar som enligt direktivet åvilar bl.a. tillverkare och importörer, också skulle kunna tillämpas på säljare och leverantörer. var det fortfarande oklart om kommissionen avsåg föreslå några ändringar av direktivet. Konsumenternas intressen i samband med införandet av euron diskuterades av rådet . En fråga som togs upp var huruvida obefogade prishöjningar ägt rum. Flera medlemsstater hade konstaterat prishöjningar för vissa typer av varor eller tjänster, men inte kunnat klarlägga om dessa verkligen berott på eurointroduktionen. Kommissionen menade att prisökningarna generellt haft andra orsaker, men att vissa kunde ha varit omotiverade. En annan fråga som behandlades var behovet av ett bättre kunskapsunderlag, i form av bl.a. statistiskt material, när det gäller frågor som rör konsumenterna och den europeiska marknaden. ordförandeskapet genomförde tillsammans med kommis- Skr. 2002/03:60 sionen ett seminarium om denna fråga. Expertgrupper under kommissionen bedrev arbete med att utreda tjänsters säkerhet samt se över regelverket om leksakers säkerhet. Slutligen kan noteras att i dom ogillade kommissionens talan om att inte på ett korrekt sätt hade genomfört direktiv /13/EEG om oskäliga avtalsvillkor i konsument- förhållanden. För en närmare redogörelse för målet, se bilaga 1 (mål C- 478/99). DEL 6 KONKURRENSKRAFTSFRÅGOR DEN INRE MARKNADEN, INDUSTRI OCH 26 Inre marknadens utveckling Företag och enskilda medborgare har börjat dra nytta av de fördelar den inre marknaden med dess 380 miljoner konsumenter och dryga 20 miljoner företag för med sig. Detta visar bland annat intervjuer med ca 6000 företag och 7500 medborgare som publicerades i Resultattavlan för den inre marknaden (se 26.1.1). Ytterligare ett exempel på den inre marknadens utveckling är att konsumentpriserna gått nedåt . Arbetet med att lösa handelshinder har effektiviserats, bland annat genom införandet av SOLVIT, en gemensam databas för handelshinder. Grundprincipen för den inre marknaden, den fria rörligheten, har därmed lyfts fram. På tjänsteområdet har flera viktiga steg tagits mot en ökad rörlighet. Regelförbättring och regelförenkling har knutits närmare modernisering och framtidsfrågorna. EU:s inre mark- nad måste dock ytterligare utvecklas för att EU ska kunna nå det strategiska målet 2010 som sattes i . saknas dock ett genomslag för flera av kärnfrågorna, till exempel gemenskapspatentet. I beslutades att inre marknad, industri, forskning och turismfrågor skulle sammanföras i ett råd för konkurrenskraft. Den nya rådskonstel- lationen ska bidra till att uppfylla målsättningarna från och fokusera på frågor som gäller konkurrenskraft och tillväxt. Under det danska ordförandeskapet hölls tre rådsmöten. Inför varje möte har samråd med skett. Särskilda samråd har även ägt rum med näringsutskottet. Samsyn har rått i alla principiellt viktiga frågor. 26.2Kommissionens strategi för den inre marknaden Kommissionen lanserade sin strategi för den inre marknaden i ett med- delande . Strategin, som revideras , har kommit att få stor betydelse som vägvisare och politiskt påtryckningsmedel för olika initiativ. gjordes en översyn (KOM (2002) 171 slutlig) av vilka prioriteringar som bör göras i arbetet med inre marknaden fram- över. Kommissionen valde att fokusera på kontinuitet och resultat i årets översyn. De övergripande målen är samma som fjolårets översyn: att genomföra de ekonomiska reformer som antogs i och som på nytt togs upp i , att förbereda den inre marknaden för utvidg- ningen och att garantera att den inre marknaden medför fördelar för Skr. 2002/03:60 medborgarna och näringslivet. Detta innebär att tonvikten måste ligga på lämplig harmonisering, ömsesidigt erkännande, genomförande och tillämpning av lagstiftning, problemlösning och standardisering. Europe- iska rådet i gav ny kraft åt Lissabon-programmet för ekono- miska reformer genom sitt budskap om förtroende för EU:s ekonomi och beslut om vissa viktiga reformer, t.ex. tidtabell för avreglering av el- och gasmarknaderna. De målinriktade åtgärderna har minskat i antal i årets översyn. Endast specifika, konkreta och mätbara åtgärder finns med. Endast strax över hälften av de målinriktade åtgärderna har genomförts . I likhet med tidigare meddelanden om strategin för den inre marknaden kategoriseras de målinriktade åtgärderna under fyra rubriker; att moder- nisera marknaderna, att förbättra näringslivets villkor, att möta medbor- garnas behov och att förbereda utvidgningen. Som exempel på mer övergripande åtgärder nämns behovet av att öka antalet genomförda direktiv. Endast sju medlemsstater, däribland har nått målet från i : att senast vid toppmötet i ha genomfört av direktiven. försening gäller en 0-procentsgräns. Medlemsstaterna ska också sträva efter att minska antal överträdelser med . Medlemsstaterna måste agera på ett mer pragmatiskt sätt och undvika rättsliga åtgärder. Ett steg i denna riktning är att utveckla problemlös- . Vid rådsmötet antogs slutsatser där rådet närmare visade vilka prioriteringar man önskade göra i förhållande till de förslag som omfattades av kommissionens nu aktuella översyn av strategin. Rådet välkomnade strategin i sin helhet och underströk bland annat att det var ett delat ansvar mellan samtliga institutioner att nå de uppsatta målen. 26.2.1Resultattavlan för den inre marknaden samt genomförande av direktiv Resultattavlan för den inre marknaden publiceras två gånger av kommissionen. Den ger en bild av den inre marknadens funktion och utveckling. Syftet med resultattavlan är även att skapa publicitet och därigenom incitament att vidta åtgärder för de medlemsstater eller insti- tutioner som inte uppfyllt sina förpliktelser. har detta gett goda resultat. Den senaste resultattavlan () tar ett tioårsper- spektiv och konstaterar att genomfördes av alla direktiv korrekt och . Den senaste gemenskapssiffran är på . Då genomförandet av direktiv är en grundläggande förutsättning för att den inre marknaden ska fungera effektivt har länge prioriterat genomförandearbetet och placerar sig i täten genomförda direktiv. Fem medlemsstater (, , , och ) når Europeiska rådets mål på högst i genomförandeunderskott. Antalet överträdelseärenden har dock ökat. Antalet öppna fall har mer än fördubblats från ca 700 till dagens 1500. Kommissionen konstaterar att systemet behöver avlastas, inte minst inför den förestående utvidgningen, och poängterar Skr. 2002/03:60 därmed vikten med regelförbättringsarbete (26.3.1) samt SOLVIT (26.4). Resultattavlan studerar även europeiska företag och medborgares syn på den inre marknaden. Av ca 6000 intervjuade företag anser att en av de viktigaste prioriteringarna för EU bör vara att ytterligare förbättra den inre marknadens funktion. Extra informations- insatser om regler för export och fortsatt minskning av handelshinder är de åtgärder som främst kan hjälpa företagen att utnyttja den inre marknadens potential. De 7500 intervjuade personerna anser att den inre marknaden varit positiv för konsumenterna. anser att den medfört ett bättre produktutbud, att kvaliteten ökat. anser dock att den inre marknaden haft en reell effekt på priserna. Denna siffra varierar kraftigt mellan staterna. Svenska konsumenter var mer positiva än medeltalet. Intervjusvaren visar också på en viss outnyttjad potential för rörlighet inom gemenskapen. av de tillfrågade sade att de funderat på att flytta till en annan medlemsstat men gett upp tanken bland annat p.g.a. svårtillgänglig information om arbetsmöjligheter eller administrativa formaliteter samt oro att ens utbildning inte godkänds. 26.2.2Principen om ömsesidigt erkännande Principen om ömsesidigt erkännande underlättar för rörlighet för varor och tjänster i de fall ett område inte omfattas av gemensamma EG-regler. En bristande tillämpning av principen påverkar den ekonomiska integra- tionen och därmed konkurrenskraften i . har alltmer politisk uppmärksamhet ägnats åt den bristande tillämpningen av denna grundläggande princip som utvecklats genom rättspraxis som rör fördragets artiklar . Kommissionen presenterade en ny rapport (KOM (2002) 419 slutlig) där det liksom tidigare föreslås mer information, ökat förvaltningssamarbete och effektivare användning av befintliga rättsliga instrument som medel för att förbättra tillämpningen av principen. När det gäller varuområdet väntas ett meddelande från kommissionen som ska ge tydligare riktlinjer angående skyldigheter och rättigheter för näringslivsaktörer och myndigheter. För tjänsteområdet aviseras ett åtgärdspaket 2003 av kommissionen som garanterar att tjänsteleverantörer ska kunna använda den inre mark- naden som sin nationella marknad. För vissa av de viktigare tjänstesek- torerna har en ramverksmetod använts inom vilken både harmoni- serade och icke-harmoniserade aspekter kunnat hanteras. Ett minskat antal klagomål visar att det ömsesidiga erkännandet förbät- trats när det gäller erkännande av examens- och kompetensbevis. pågår ett arbete med att konsolidera och förenkla reglerna för ömsesidigt erkännande inom detta område. Bättre och enklare regler i EU Att förbättra och förenkla har länge varit en av unionens uttalade prioriteringar och tillhör också en av de svenska profilfrågorna. antog kommissionen ett åtgärdspaket (KOM (2002) 275278) som syftar till att åstadkomma ett förbättrat och förenklat regelverk. I paketet ingår den handlingsplan för bättre och enklare regler som efterlysts av . Vidare ingår två meddelanden som rör dels minimiriktlinjer för s.k. samrådsförfaranden (ungefär motsvar- ande det svenska remissförfarandet) dels konsekvensanalyser (bedöm- ning av de sociala, ekonomiska och ekologiska effekterna av ett lagförslag). Paketet har en nära koppling till vitboken om EU:s styrelse- former och innehåller konkreta åtgärder för att få regelförbättrings- perspektivet att genomsyra hela EU:s lagstiftningsprocess. Samråd med berörda och konsekvensanalyser får en central ställning i kommissionens arbete. Rådet har välkomnat kommissionens regelförbättringspaket och ställt sig bakom flera av åtgärderna. En särskild rådsarbetsgrupp för regelförbättring som ska övervaka genomförandet av kommissionens handlingsplan övervägs. i uppmanade kommis- sionen, och rådet att enas om ett interinstitutionellt avtal om regelförbättring senast före utgången av 2002. Förhandlingar om innehållet i avtalet har pågått utan att man har kunnat enas. Förhandlingarna kommer därför att fortsätta även . 26.3.1Program för förenkling av gemenskapslagstiftning En av de föreslagna åtgärderna i kommissionens handlingsplan för bättre och enklare regler är att upprätta ett program för förenkling av gällande lagstiftning. Programmet blir en uppföljning av det tidigare SLIM-initia- tivet (Simpler Legislation for the Internal Market) och kommer att sträcka sig över perioden 20032004 och omfatta all gemenskapslagstift- ning. har särskilt verkat för att programmet bör innehålla även en språklig och redaktionell översyn av lagstiftningen. Regeringen har över- lämnat en lista till kommissionen med förslag till lagstiftning som skulle kunna ingå i förenklingsprogrammet. 26.3.2 Företagspaneler en möjlighet för företagen att granska har arbete pågått för att förnya och effektivisera de tidigare s.k. företagspanelerna, som består av företag i respektive medlemsstat. Tanken är att en permanent europeisk panel, bestående av ca 3 000 företag varav 126 svenska, ska upprättas. Panelen ska ca 68 gånger ges möjlighet att lämna synpunkter på t.ex. vilka anpass- ningskostnader och administrativa bördor som kan bli följden av ett aktuellt lagförslag på EU-nivån. Svaren ska tjäna som underlag för det Genom att företagen förväntas ingå i panelen under och att förfarandet ska vara helt Internetbaserat, förutsätts den nya panelen bidra till att kommentarer till nya lagförslag kan tas emot och lagras på ett snabbare och mer strukturerat sätt än Skr. 2002/03:60 tidigare. 26.4Administrativt samarbete problemlösningsdatabasen infördes Målet för det administrativa samarbetet är att få den inre marknadens regler att fungera så smidigt som möjligt i praktiken. Genom kontakter mellan nationella myndigheter kan många handelshinder och andra problem på den inre marknaden lösas på ett smidigt sätt. Kommers- kollegium, dit både företag och privatpersoner kan vända sig, är svensk nationell kontaktpunkt i det informella nätverk som bildats inom gemenskapen. Kollegiet är dessutom officiella samord- ningscentral/SOLVIT-center med ansvar att se till att problem som uppstår på den inre marknaden omhändertas och löses. Genom införandet av den för hela EES-området gemensamma databasen för lösande av handelshinder, SOLVIT, (KOM (2001) 702) skapades förut- sättningar att förbättra och effektivisera handelshinderförfarandet. En förutsättning för att SOLVIT-systemet ska kunna fungera är att det är känt för medborgare och företag. har därför nationellt börjat informera om och marknadsföra SOLVIT. firade EU:s inre marknad tioårsjubileum. Det är då alla regler skulle vara på plats för att göra det möjligt för varor, tjänster, kapital och arbetskraft att kunna röra sig fritt inom gemenskapen. Även om ett stort antal regler genomförts och i enlighet med kommissionens vitbok om den inre marknaden (KOM (1985) 310 slutlig), fortsätter arbetet för en välfungerande inre marknad fortfarande. Kommissionen gjorde i novemberversionen av resultattavlan för inre marknaden (se ovan 26.2.1) en tillbakablick över hur den inre marknaden utvecklats . Kommissionen konstaterade bland annat att genomförandet av inremarknadsdirektiv har förbättrats. Kom- missionen frågade också privatpersoner och företag i EU-länderna hur de uppfattar den inre marknaden. av medborgarna instämde i att den inre marknaden markant hade ökat utbudet av varor i deras land, och av företagen uppgav att den inre marknaden haft en positiv inverkan på deras affärer. Siffran var högre för stora företag än för små och klart högre för exportföretag. Kommissionen kommer att lämna ett meddelande som närmare kommer att belysa vilka effekter den inre marknaden haft på EU och medlemsstaterna. Integrering av miljö och hållbar utveckling Strategin för integrering av miljöskydd och hållbar utveckling i politiken för den inre marknaden utgör ett av flera sektoriella initiativ som lades fram för i . Målet för strategin är att kombinera fri rörlighet på den inre marknaden och integrering av miljöskydd i gemenskapens politik samt säkerställa att det, i den inre marknadens framtida utveckling, tas hänsyn till behovet av en hållbar utveckling. Vid rådets möte presenterades en lägesrapport om hur arbetet under strategin har fortskridit. Rådet antog lägesrapporten som senare noterades vid i . Nya EG-direktiv om offentlig upphandling Rådet träffade efter en längre tids behandling av kommissionens direktiv- förslag en politisk överenskommelse om två direktiv om offentlig upp- handling, dels ett direktiv om upphandling av varor, tjänster och bygg- entreprenader och dels ett direktiv om upphandling inom områdena vatten-, energi-, transport- och postsektorerna. Överenskommelsen innehåller bland annat en modernisering och för- enkling av upphandlingsprocessen. Från svensk sida betonades särskilt betydelsen av integration av miljöhänsyn och sociala hänsyn i offentlig upphandling. fick gott gehör för sina förslag och möjligheterna att ta miljö- hänsyn och sociala hänsyn förtydligades på flera punkter. I ingressen hänvisas till principen om integration av miljöhänsyn. Vidare anges i vilken utsträckning de upphandlande enheterna kan ställa krav på miljömärkning och vilka miljöledningsåtgärder som leverantören ska vidta när kontraktet fullgörs. En ny regel införs som ger upphandlaren rätt att ställa villkor för hur kontraktet ska fullgöras. Det anges särskilt att villkoren kan avse sociala hänsyn och miljöhänsyn. Dom från om miljöhänsyn Efter överenskommelsen i rådet har meddelat dom i ett mål som ger stöd för uppfattningen att miljökriterier kan utgöra en grund för utvärderingen av anbud. För en närmare redogörelse för målet, se bilaga 1 (mål C-513/99). Förhandlingarna om s.k. europakooperativ fortsatte . europakooperativ är tänkt att vara en särskild europeisk associationsform för gränsöverskridande kooperativ verksamhet. Förslagen till regler om europakooperativ finns dels i en förordning om stadga för europeiska kooperativa föreningar, dels i ett särskilt direktiv om arbetstagarinflyt- Skr. 2002/03:60 andet i sådana föreningar. Rådet träffade en politisk överenskommelse om riktlinjer för de båda rättsakterna och beslutade att Europaparlamen- tet skulle höras före det slutliga antagandet. återupptogs förhandlingarna om s.k. europaföreningar.