prop · GQ03101D3 · 2003-04-03 00:00:00 — Förskott till utländska leverantörer ingår med 0,9 miljarderkronor, vilket är oförändrat jämfört med föregående år.Not 32KundfordringarMiljoner kronor20022001Exportkreditnämnden9391 422Vägverket700599Försvarets materielverk512158Banverket363396Lantmäteriverket142141Statens institutionsstyrelse132111Lunds universitet8071AffärsverkStatens järnvägar577342Luftfartsverket389495Svenska kraftnät349420Sjöfartsverket114116Övriga myndigheter1 2851 411Summa5 5825 682Exportkreditnämndens kundfordringar utgörs av fordringar på garantitagareavseende debiterade samt för bundna utfästelser. varfordringarna lägre jämfört med föregående år, vilket tillstor del förklaras av att beräknade premieintäkter för bundna utfästelser harminskat.Bland kundfordringar ingår avseendeförsäljning av ubåt till , som förfaller successivt under perioden2003-2004.Affärsverket har en fordran på lokaltrafik ABtill ett belopp om . Fordran är förfallen och parternatvistar om betalningen.Not 33Övriga fordringarMiljoner kronor20022001Riksskatteverket - Fordringar på skattekonto19 67826 001 - Fordringar lämnade till för indrivning m.m.5 3395 137 - Fordringar på kommuner avseendemervärdesskatt582433 - Fordringar på landsting avseendemervärdesskatt304 - - Fordringar avseende utlägg i exekutiva förrättningar m.m.2524Summa Riksskatteverket25 92831 595Riksgäldskontoret - Depositioner för handel med futures5 2401 442 - Fordran CSA-avtal30812 182 - Övriga fordringar828466Summa Riksgäldskontoret6 37614 090Statens jordbruksverk5 9525 323Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna2 7251 894Tullverket1 9442 635AffärsverkLuftfartsverket203255Statens järnvägar5450Svenska kraftnät91Sjöfartsverket03Övriga myndigheter881809Total summa44 07256 655Övriga fordringar har minskat med jämfört med föregåendeår. En del av minskningen, , utgörs av () fordringar på fysiska och juridiska personer avseende underskott påskattekonton. Underskotten kan bl.a. förklaras av att skatten enligt denslutliga taxeringen är högre än de preliminära debiteringar som gjorts, och attdessa skattefordringar förfaller till slutlig betalning under 2003.RSV har skattefordringar under indrivning på nominellt 55 573 miljoner kronor.Av dessa beräknas eller betalas in. Värdet avfordringarna har i likhet beräknats med ledning av bland annatåldersanalys.År 2002 har RSV en fordran på landsting till ett belopp om 304 miljoner kronoravseende utnyttjad kredit hos () för utbetalningar isystemet för kompensation av viss ingående mervärdesskatt. Landstingen hadeföregående år ett överskott på sina mervärdesskattekonton uppgående till 76miljoner kronor.RGK:s minskade fordringar utgörs till största delen av s.k. somminskat med jämfört med föregående år. RGK ingårCSA-avtal i syfte att hantera kreditrisker i samband med swapptransaktioner.RGK:s depositioner för handel med futures (korta terminskontrakt) har ökat somen följd av att handeln med swappar dragits ned samt att valutaomvärderingenökat det bokförda beloppet beroende på att kronan stärkts under året.Statens jordbruksverk har i fordringar på EU avseendegjorda utbetalningar av bidrag inom garantisektionen, rekvirerade ochupparbetade medel inom utvecklingssektionen samt bundet kapital i offentligalager för EU:s räkning. Föregående år uppgick fordringarna på EU till . Förändringen beror på ändrade redovisningsprinciper vilketinnebär att även icke rekvirerade fordringar är medtagna samt ökadeinterventionslager. Jämförelsevärdena har inte kunnatjusteras.Tullverkets övriga fordringar består till största delen av obetaldatullräkningar avseende mervärdesskatt. Att fordringarna per bokslutsdatumfluktuerar beror till stor del på Tullverketsfaktureringsrutiner och endast till mindre del på andra faktorer som t.ex.konjunkturväxlingar.Riksförsäkringsverkets fordringar utgörs till största delen av fordringar påbidragsskyldiga avseende underhållsstöd, , samtåterkravsfordringar avseende övriga socialförsäkringsförmåner, 558 miljonerkronor. Samtliga fordringar äldre än avseende underhållsstöd bedöms somosäkra och har skrivits ned till . Nedskrivningsbeloppet uppgår totalt till . Övriga fordringar utgörs 2002även av fordringar hos AP-fonden m.m. avseende reglering av socialavgifter tillett belopp om . Motsvarande fordran fanns inte föregående år.Not 34Periodavgränsningsposter - Förutbetalda kostnaderMiljoner kronor20022001Riksgäldskontoret- premielån45-- underkurser, upplåning i svenska kronor8 9559 276- underkurser, upplåning i utländsk valuta599610- övrigt-5Summa Riksgäldskontoret9 5999 891Förutbetald EU-avgift3 2431 709Rikspolisstyrelsen345324Kriminalvårdsstyrelsen204202Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna193162Riksskatteverket163138Vägverket153119Lunds universitet140138Uppsala universitet127121Domstolsverket123117Göteborgs universitet122136Karolinska institutet11187AffärsverkLuftfartsverket2839Sjöfartsverket1626Övriga myndigheter1 8101 664Total summa16 37714 873Som förutbetalda kostnader redovisas kostnader som är hänförliga till kommande,år men har betalats ut under året.Förutbetald EU-avgift avser avgift till EG:s budget för januari och februari2003 som enligt regeringens beslut överförts till för EU:sräkning.Not 35Periodavgränsningsposter - Upplupna bidragsintäkterMiljoner kronor20022001Lunds universitet250199Kungl. tekniska högskolan11382Göteborgs universitet8783Stockholms universitet6267Karolinska institutet6054Sveriges lantbruksuniversitet4637Mitthögskolan4022Luleå tekniska universitet3329Uppsala universitet3130Umeå universitet2218Örebro universitet1214Övriga myndigheter190173Summa946808Som upplupna bidragsintäkter redovisas överenskommen ersättning för genomfördverksamhet som ännu inte utbetalats till myndigheten.Not 36Periodavgränsningspost - övriga upplupna intäkterMiljoner kronor20022001Riksgäldskontoret:Ränteintäkter, skuldskötselinstrument11 01712 678Ränteintäkter, kreditgivning165176Ränteintäkter, uppköpta obligationer i svenska kronor713Upplupna avgifter i kreditgivningen413Summa Riksgäldskontoret11 19312 880Arbetsmarknadsverket1 0825Verket för näringslivsutveckling382-Banverket234179Kärnavfallsfondens styrelse182207Exportkreditnämnden18096Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna96102Lunds universitet5741AffärsverkSvenska kraftnät290197Statens järnvägar231207Luftfartsverket216136Sjöfartsverket5035Övriga myndigheter294303Total summa14 48714 388Som upplupna intäkter redovisas räntor och andra intäkter som upparbetats, mendär fakturering eller betalning inte skett till och med brytdagen.Not 37Värdepapper och andelarMiljoner kronor20022001Regeringskansliet, aktier i 6464 646Exportkreditnämnden, valutadepositioner i svenska banker och företagscertifikat2 7682 402Riksgäldskontoret, dagslån -1 989Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna, hypoteksobligationerm.m.1 2791 112Styrelsen för internationellt utvecklingsarbete5487AffärsverkStatens järnvägar81271Summa8 82810 507Marknadsvärdet på aktier i uppgår till 20,8miljarder kronor.Riksgäldskontoret placerar eventuell kortfristig överskottslikviditet pådagslånemarknaden för att hantera kortfristiga förändringar i lånebehovet.Riksförsäkringsverket placerar medel från fonder m.m. i olika värdepapper (jfrnot 40 och 42).Not 38Kassa, postgiro och bankMiljoner kronor20022001Riksgäldskontoret3912 med de allmänna försäkringskassorna169293Länsstyrelsen i län164163Allmänna arvsfonden12893Regeringskansliet11282Exportkreditnämnden164269Styrelsen för internationelltutvecklingssamarbete64101AffärsverkStatens järnvägar8581Svenska kraftnät51130Sjöfartsverket2821Luftfartsverket2156Övriga myndigheter435540Summa2 4634 908För 2001 redovisade ()på valutakonto i . övertog RGKvalutaväxlingar från . Därmed upphörde valutakontot i ochposten kassa, postgiro och bank minskade med motsvarande belopp.Not 39NettoförmögenhetenMiljoner kronor20022001Uppskrivningskapital956960Donationskapital11884Resultatandelar i dotterföretag78 71473 749Balanserad kapitalförändring-891 814-940 910Årets över-/underskott enligtresultaträkningen20 72352 505Summa-791 303-813 612Nettoförmögenheten är skillnaden mellan det bokförda värdet av tillgångar ochskulder. Eftersom statens skulder är större än tillgångarna är statensnettoförmögenhet negativ. Förändringen av nettoförmögenheten mellan två årsamvarierar i huvudsak med statsskuldens förändring. Nettoförmögenheten påverkas i första hand av resultaträkningens överskott. Därutöver påverkasnettoförmögenheten av andra transaktioner som förändrar tillgångarnas ellerskuldernas värde utan att de redovisas i resultaträkningen. Under 2002förbättrades nettoförmögenheten med . Nedan redogörs förförändringar av poster som ingår i nettoförmögenheten. Vissa händelser som i sig inte innebär att nettoförmögenheten påverkas utgör ändå förklaringar tillförändringar av ingående delposter.UppskrivningskapitalUppskrivningskapitalet har varit i stort sett oförändrat . Vägverketstår för största delen av uppskrivningskapitalet, 827 miljoner kronor.Uppskrivningen består av den finansiering av som erhållit i form av bidrag från . När öppnas för trafikkommer posten att börja lösas upp mot avskrivningar på uppvärderade tillgångar.DonationskapitalDonationskapitalet har ökat marginellt genom mottagna donationer ochmedel återförda från stiftelser.Resultatandelar i dotterföretagRegeringskansliet svarar för merparten av posten. Förändringen på 5,0 miljarderkronor består av föregående års resultatandelar (11,9 miljarderkronor), utdelningar betalda (-3,),aktieägartillskott (0,) samt övriga förändringar av egetkapital i dotterbolagen (-3,).Förändring av eget kapital hos dotter- och intresseföretagVattenfall, Posten och redovisar betydande minskningar av det egnakapitalet vid sidan av resultatet. förändring av eget kapital avseromräkningsdifferenser vid konsolidering av verksamhet i utlandet och uppgår till -. Posten har gjort en justering av eget kapital med -783miljoner kronor i samband med övergång till redovisning enligt InternationalAccounting Standards (IAS) avseende pensionsförpliktelser enligt de så kalladeövergångsbestämmelserna. De har tidigare redovisats som ansvarsförbindelse ochskall redovisas som avsättning. Förpliktelserna har övertagits från staten ochfanns redan när Posten bolagiserades, varför man gör en direkt justering av eget kapital. Detta inträffade sista kvartalet 2001. har gjort en omvärderingav förvärvsbalansen med -direkt mot eget kapital.Omvärderingen avsåg kontrakt som fanns med vid övertagandet från affärsverket.Balanserad kapitalförändringFörändringen uppgår till varav den del av föregående årsöverskott som ej är hänförlig till resultatandelar utgör 40,6 miljarder kronor.Utdelningar från dotterföretag enligt föregående stycke ökar denna delpost medmotsvarande belopp.Förändringar av koncernstruktur har inneburit en ökning med av eget kapital hos dotterföretag.Kupongränta på de bostadsobligationer som överfördes från AP-fonderna underföregående år uppgår till och redovisas som en balanseradkapitalökning. har mottagit medel från kommuner och landsting förjärnvägsinvesteringar på som redovisas som en ökning av det balanserade kapitalet. Se även avsnitt Nettoförmögenheten i kapitel 3Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys.Förändring av statens nettoförmögenhetMiljoner kronorUppskrivnings- kapitalDonations-kapitalResultatandelar i dotterföretagBalanserad kapitalförändringÅrets över-/underskottSummaIngående balans9608473 749-940 91052 505-813 612Utdelning från dotter- och intresseföretag-3 8133 8130Förändringar av eget kapital hos dotter- och intresseföretag-3 0912 332-759Ränta på bostadsobligationer1 4931 493Medel till järnvägsinvesteringar1 4271 427Övriga förändringar-434-605-575Föreg. års kapitalförändring11 86940 636-52 5050Årets över-/underskott20 72320 723Summa årets förändring-4344 96549 096-31 78222 309Utgående balans95611878 714-891 81420 723-791 303Not 40FonderMiljoner kronor20022001Kärnavfallsfonden29 42926 114Insättningsgarantinämndens fond12 01511 033Medel för kompetenssparande2 5002 500Bilskrotningsfonden637912Allmänna arvsfonden874827Bostadskreditnämndens garantireserv1 2391 135Bygdemedel m.m. (länsstyrelser)321320Riksförsäkringsverket med deallmänna försäkringskassorna- Trafiklivräntefonden564547- Fonder för frivillig sjukförsäkring320307- Frivilliga yrkesskadefonden9594- Affärsverksfonden102109- Övriga fonder107107Summa med de allmänna försäkringskassorna1 1881 164Batterifonden ()573496Medel från vattendomar m.m.()134133Övriga162172Total summa49 07244 806Som fonder i staten redovisas medel som reserverats för särskilda ändamål, mendär det reserverade beloppet inte bestäms av en fastställd skuld eller enförsäkringstekniskt beräknad risk.Kärnavfallsfondens styrelse redovisar Kärnavfallsfonden som består av avgifterfrån kärnkraftsföretagen, baserade på produktionen av elektrisk kraft.Avgifterna skall täcka alla kostnader nu och för hantering ochslutförvaring av använt kärnbränsle och annat avfall.Insättningsgarantinämndens fond förvaltas enligt riktlinjer som beslutas avInsättningsgarantinämnden. Fonden utgörs av avgifter från institut som omfattasav garantin. Avgiftens storlek, som baseras på institutens kapitaltäckningsgrad, används till att bygga upp en fond varifrån ersättning betalas ut till institut som försatts i konkurs och som omfattas av garantin. Insättningsgarantin gäller för såväl privatpersoner som företag och andra juridiska personer.Riksskatteverket reserverade enligt regeringens beslut medel från inkomsterna av energiskatt för individuellt kompetenssparande.Allmänna arvsfonden består av arvsmedel. Den förvaltas av Kammarkollegiet ochbidrag betalas ut efter beslut av arvsfondsdelegationen.Bostadskreditnämnden redovisar medel i en garantireserv för främst s.k. Äldregarantier. Garantireserven byggdes till sin huvuddel upp , genomöverföring av anslagsmedel.Riksförsäkringsverket redovisar ett antal fonder som förvaltas avKammarkollegiet och från vilka bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestämmelserbetalas ut. De största är Trafiklivräntefonden, Frivilliga yrkesskadefonden ochAffärsverksfonden. Försäkringskassornas fonder för den frivilligasjukförsäkringen förvaltas av respektive försäkringskassa, och används förutbetalningar från den frivilliga sjukpenningförsäkringen.Bilskrotningsfonden redovisas av och används tillbilskrotningspremier.Länsstyrelserna redovisar s.k. bygdemedel (vattenregleringsmedel) ochälgvårdsfonder. Det största beloppet () redovisas avlänsstyrelsen i redovisas av och används för bl.a.omhändertagande av miljöfarliga batterier.Not 41Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelserMiljoner kronor20022001Statens pensionsverk, statens pensionsåtagande128 862118 159Riksförsäkringsverket med deallmänna försäkringskassorna8 2047 594Försvarsmakten2 7382 408Rikspolisstyrelsen145119Försvarets materielverk5369AffärsverkLuftfartsverket2 3982 136Sjöfartsverket973849Svenska kraftnät153135Övriga myndigheter408559Summa143 934132 028Det stora flertalet myndigheter betalar pensionspremier till (). () fastställermyndighetsspecifika försäkringsmässigt beräknade . SPV administrerar ochgör avsättningar för merparten av statens pensionsåtagande. Undantag är demyndigheter som gör egna avsättningar för pensioner, bl.a. affärsverken utomStatens järnvägar och de allmänna försäkringskassorna.Den av SPV redovisade pensionsskulden har ökat med mer än ,beroende på ett flertal faktorer. Nyintjänad pension uppgår brutto till 8,8miljarder kronor, uppräkning av skulden med ränta i enlighet med deförsäkringstekniska riktlinjerna har gjorts med , indexering av förmåner med och ändrade förutsättningar har ökatskulden med . Dessutom har vissa tidigare anställda viddåvarande affärsverket SJ efter beslut av NSA återinträtt i försäkringsrörelsen, vilket lett till att avsättningen som en engångshändelse ökat med 1 miljardkronor. Utbetalade förmåner har varit och fall där rätttill pension inte utnyttjats och där rätt till pension bortfallit vid förtidaavgång har minskat skulden med ytterligare . Övriga faktorer har gett en nettoökning med cirka 1,7 miljarder kronor.Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna har ökat avsättningenmed nära , vilket i huvudsak är skillnaden mellan åretsnyintjänade och utbetalda pensioner vid försäkringskassorna. Försäkringskassorna gör egna avsättningar för tjänstepensionerna. Riktlinjerna är desamma som desom gällde föregående år och ökningen av avsättningen ligger på samma nivå.Även hos Försvarsmakten och är förändringen skillnaden mellanårets nyavsättning och utbetalningar, och innehåller inte väsentligaförändringar av förutsättningarna.Not 42Övriga avsättningarMiljoner kronor20022001Exportkreditnämnden11 33612 245Riksgäldskontoret5 3421 484Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete717915Riksförsäkringsverket med de allmänna försäkringskassorna668707Banverket166228Sveriges geologiska undersökningar162210AffärsverkStatens järnvägar539517Luftfartsverket42715Sjöfartsverket43Övriga myndigheter9457Summa19 10917 078Balansposten Övriga avsättningar består huvudsakligen av () avsättningar för risker i garantiengagemang. Reserveringar har gjorts förförväntad förlustrisk i affärerna och för riskkoncentration i portföljen. Risken är större när garantierna är koncentrerade till samma garantitagare eller-land. Avsättningarna har minskat något . Minskningen är främsthänförlig till avsättningar för riskkoncentration.Riksgäldskontoret (RGK) reserverar medel för framtida garantiförluster. Denstora ökningen hos RGK förklarar ökningen av posten som helhet och avserreservering i garantiverksamheten för nya garantier, varav avser kreditgarantier till Venantius AB.Styrelsens för internationelltutvecklingssamarbete (Sida) avsättningar förrisker i engagemang avser exportkrediter där Sida garanterar och subventionerarkrediten (U-krediter). U-krediterna ges till ett 30-tal länder för export som av Sida bedöms få betydande utvecklingseffekter i länder som inte själva kan bärakostnaden för normal finansiering på kommersiella villkor. Volymen nyautfästelser har minskat , och engagemangen har dessutom minskat ivärde p.g.a. den lägre dollarkursen. Reserveringen för risker uppgick vidutgången av av totalt engagemang, en marginell ökningjämfört med föregående år.Riksförsäkringsverkets avsättning avser verkets frivilliga pensionsförsäkring.Avsättningen minskar successivt eftersom nyteckning till försäkringen upphörde . Medel motsvarande avsättningen förvaltas avKammarkollegiet (jfr not 40).Not 43StatsskuldenLån i SverigeMiljoner kronor20022001Statsobligationslån658 564613 331Statsskuldväxlar241 854250 698Premieobligationslån40 90044 100Dagslån4 92612 500Riksgäldskonto6351 160Riksgäldssparkonto15 61311 706Eliminering, myndigheters innehav-38 917-2 406Summa923 575931 089I definition av den svenska statsskulden ingår delåneinstrument som kontoret använder, och har använt sig av , i sin finansiering av statens lånebehov. Lån i redovisas i termer av bokförda belopp videmissionstillfället, dvs. de marknadsvärderas inte med avseende på förändringari marknadsräntorna.I årsredovisningen för staten används definition avstatsskulden minskat med elimineringar av de statliga myndigheternas innehav avstatsobligationer och statsskuldväxlar. Det är endast ett fåtal myndigheter sominnehar statsobligationer och/eller statsskuldväxlar. Årets elimineringar ärväsentligt högre än föregående år, beroende på att omvandlade tillgångar i tillplaceringar i statsobligationer och statsskuldväxlar den 1 juli 2002.Kärnavfallsfondens innehav var ochInsättningsgarantinämndens innehav var . () omvandlade inlåning i tillplaceringar i statspapper . PPM:s innehav av statspapper var,vid utgången av 2002, . Detta elimineras inte iårsredovisningen för staten, eftersom PPM betraktas som utomstatlig (se bilaga 2 Redovisningsprinciper). Övriga myndigheters innehav avser främstRiksgäldskontorets eget innehav av premieobligationer och med de allmänna försäkringskassorna innehav av statsobligationer.Lån utomlandsMiljoner kronor20022001Lån i utländsk valuta197 837223 332Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till sitt aktuella värde, dvs. de har räknats om till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen (till skillnadfrån lån i , se ovan). De utländska lånens anskaffningsvärde uppgick till . De redovisade lånen i utländsk valuta minskade med 25495 miljoner kronor.I det traditionella skuldbegreppet ingår inte den valutaexponering i utländskvaluta som tas med skuldbytesavtal. För att få en rättvisande bild överstatsskuldens sammansättning och valutaexponering bör även de skuldbytesavtal isvenska kronor och utländsk valuta samt derivatpositioner som ingås i syfte attuppnå avsedd valutafördelning och ränterisk beaktas. Riksgäldskontoretsupplåningsmandat i utländsk valuta avser valutaexponering inklusivederivatinstrument. Skuldbytesavtalen redovisas i års-redovisning för statenunder övriga skulder (not 44). Se även kapitel statsskulden.Statsskulden totaltMiljoner kronor20022001Lån i Sverige923 575931 089Lån utomlands197 837223 332Summa1 121 4121 154 421Not 44Övriga skulderMiljoner kronor20022001Riksgäldskontoret-Skuld till Premiepensionsmyndigheten28 16242 493-Skuldbytesavtal (swappar), netto7 81018 228-EU-avgifter7 9028 097-Obligationer som förfallit, vinster, räntor2 4513 519-Avistamedel1 9252 030-Terminskontrakt, netto1 788851-Skuld CSA-avtal5 8536 188-Övrigt Riksgäldskontoret695381Summa Riksgäldskontoret56 58681 787Riksskatteverket-Kontoöverskott skattekonto25 08427 847-Skuld till kommuner och landsting avseende kommunalskatt8 5558 668-Övrigt Riksskatteverket379323Summa Riksskatteverket34 01836 838Vägverket9 6637 003Riksförsäkringsverket med deallmänna försäkringskassorna5 4095 474Statens pensionsverk1 1451 123Banverket795388Försvarsmakten351415Allmänna arvsfonden252264Rikspolisstyrelsen228251AffärsverkStatens järnvägar12 60612 598Luftfartsverket591267Sjöfartsverket112130Svenska kraftnät63Övriga myndigheter2 3652 522Total summa124 127149 063Skuldbytesavtal (swappar) upptas i balansräkningen till den valutakurs somgällde på bokslutsdagen. De består av fordringar på ochskulder på 245 miljarder kronor.Riksgäldskontorets (RGK) skuld till () avserhuvudsakligen inbetalda tilläggspensionsavgifter som placeras på konto i RGK för finansiering av framtida pensioner.RGK:s skuld till PPM har minskat med . PPM har omvandlat sina kontobehållningar i RGK till statsobligationer. PPM innehar vid utgången av2002 statsobligationer till ett värde av nära och dessaobligationer ingår i statsskulden.Medel för EU-avgiften uppgår till och har skuldförts påEU-kommissionens konto i , men ännu inte betalats från statsverketscheckräkning. påverkas av att EU drar medel senare än de förs övertill kontot. I de fall avgiftsbetalningen tidigarelagts så påverkar detnaturligtvis också denna post.RGK tar upp lån i svenska kronor och genom skuldbytesavtal (kron/valutaswappar)omvandlas lånen till skuld i utländsk valuta. Genom dessa swapptransaktioneruppstår en kreditrisk och för att hantera denna risk ingår man s.k. CSA-avtal.Dessa uppgår till 5,8 miljarder kronor.Riksskatteverkets (RSV) skuld avseende kontoöverskott på skattekonto utgörshuvudsakligen av skattskyldigas kompletteringsinbetalningar för att täcka denslutliga skatten, vilken avräknas först . Till viss del utgörsöverskotten också av oreglerade skulder avseende överskjutande ingåendemervärdesskatt eller andra återbetalningar som inte hunnit effektueras perbalansdagen.RSV redovisar en skuld till kommuner och landsting avseende kommunalskatt.Kommunalskatten betalas ut i förskott under inkomståret. Den slutligakommunalskatten fastställs efter taxeringen och slutreglering skersedan i januari året efter taxeringsåret.Vägverkets övriga skulder består till största delen av lån som tas upp avStockholmsleder AB och .