prop · GQ03136 · 2003-05-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2002/03:136 Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationens Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändringar i lagen (1994:243) om Allmänna arvs- fonden för att renodla roller och stärka Arvsfondsdelegationens ställning som en egen myndighet inom . Ändringarna innebär att Arvsfondsdelegationen beslutar om allt stöd ur Allmänna arvsfonden oavsett beloppets storlek. Om det finns särskilda skäl får regeringen efter förslag från Arvsfondsdelegationen besluta att en annan myndighet skall kunna ges möjlighet att fördela visst stöd . Ändringarna innebär vidare att den personal som handlägger stödärenden åt och är föredragande i Arvsfondsdelegationen samlas i ett särskilt kansli inom . Det bidrar till att ge Allmänna arvsfonden en tydlig framtoning. Det främjar också en enhetlig policy i hanteringen av stödärenden. I syfte att skapa bättre insyn i Arvsfondsdelegationens verksamhet föreslås att Arvsfondsdelegationen skall bestå av ledamöter från och andra ledamöter. En majoritet skall utgöras av personer som inte arbetar i . Ordföranden hämtas från . Ledamöterna skall ha god kunskap om barn, ung- domar eller personer med funktionshinder. Därigenom leder förslaget även till att Arvsfondsdelegationens kompetens och omvärldskontakter breddas. Regeringen utser ledamöterna. Ändringar föreslås även när det gäller redovisning och revision. Regeringen föreslår att Kammarkollegiet till regeringen skall lämna en redovisning för kapitalförvaltningen av Allmänna arvsfondens tillgångar. Redovisningen skall lämnas i Kammarkollegiets årsredovis- ning. Härigenom blir Kammarkollegiets kapitalförvaltning av Allmänna arvsfondens tillgångar föremål för granskning av inom ramen för årlig revision. Kammarkollegiets redovisning för kapital- förvaltningen av fondens tillgångar skall fogas till regeringens årliga Den som har tagit emot stöd skall efter Prop. 2002/03:136 begäran lämna det underlag som behövs för granskningen av redovis- Om mottagaren inte har lämnat underlag inom föreskriven tid skall stöd ur fonden betalas tillbaka. Regeringen föreslår vidare att Arvsfondsdelegationen skall ha en sam- lad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd. Vid större utvärderingar skall, om det inte finns särskilda skäl, vetenskaplig expertis anlitas. I propositionen föreslås att den praxis som gäller för stöd till lokaler och anläggningar skall regleras i lagen om Allmänna arvsfonden. Regeringen föreslår därutöver att om inte något hindrar det eller om det av särskilda skäl är obehövligt, skall Arvsfondsdelegationen som villkor för stöd föreskriva att lokalen eller anläggningen skall vara anpassad för personer med funktionshinder. Prövningstillstånd föreslås dessutom vid överklagande till kammarrätt i mål enligt lagen om Allmänna arvsfonden. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:243) om Ärendet ...............................................................och dess beredning Målgrupp, ändamål och tillämpning Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationen Fördelning av uppgifter mellan myndigheter 4.5Allmänna Arvsfondens och Arvsfondsdelegationens med Allmänna arvsfonden................ Redovisning och revision ................................................................ Regeringens redovisning till ............................. Underlag från den som beviljats stöd................................ Medel för angelägna utvecklingsområden ........................ Uppföljning och utvärdering av stöd ................................ Stöd till lokaler och anläggningar ..................................... Krav på prövningstillstånd i kammarrätt .......................... 10.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:243) om Sammanfattning av betänkandet Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationen (SOU 2002:19) ................................ Författningsförslag i betänkandet Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationen (SOU 2002:19) ......................... Remissinstanser till betänkandet Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationen (SOU 2002:19) ......................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:243) om Allmänna arvs- fonden dels att 8, 11, 12, 28 och 31 §§, samt rubriken närmast före 8 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas sex nya paragrafer, 7 a, 8 a, 8 b, 9 a, 9 b, och 16 a §§, samt närmast före 9 a § en ny rubrik av följande lydelse. en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd. Vid större utvärderingar skall, om vetenskaplig expertis anlitas. Stöd ur Allmänna arvsfonden stöd ur Allmänna arvsfonden Regeringen eller, efter rege- ringens bemyndigande, Arvs- fondsdelegationen eller annan myndighet beslutar om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd ur All- männa arvsfonden. Om det finns särskilda skäl får regeringen, efter förslag från Arvsfondsdelegatio- nen, besluta att annan myndighet skall fördela visst stöd. Rege- ringens beslut skall avse en bestämd tidsperiod. Personal i ett särskilt kansli inom handläg- ger stödärenden åt och är före- dragande i Arvsfondsdelegationen. Regeringen utser ledamöterna i . I Arvsfondsdelegationen skall såväl ledamöter från Regerings- Den som beviljas stöd ur All- männa arvsfonden skall föreläggas att efter mottagandet av medlen skriftligen redovisa hur medlen har använts och på begä- ran lämna det underlag som be- hövs för granskningen av redovis- ningen. kansliet, varav en är ordförande, . 2002/03:136 som andra ledamöter ingå. majoritet av ledamöterna skall utgöras av personer som inte arbetar i . Ledamöterna i tionen skall ha god kunskap om barn, ungdomar eller personer med funktionshinder. Förbindelse och villkor vid stöd till lokaler och anläggningar Den som ur Allmänna arvsfon- den beviljas stöd till lokaler eller anläggningar skall förbinda sig att under använda den lokal eller den anläggning som stödet avser för det ändamål och med de villkor som förutsattes när stödet beviljades. Om inte något hindrar det eller om det inte av särskilda skäl är obehövligt, skall Arvsfondsdele- gationen som villkor för stöd före- skriva att lokalen eller anlägg- ningen skall vara anpassad för personer med funktionshinder. Efter ansökan från den som har beviljats stöd kan Arvsfondsde- legationen, om särskilda skäl före- ligger, medge undantag i den för- bindelse eller från de villkor som anges i 9 a § första stycket. 11 § Den som beviljas stöd ur All- männa arvsfonden skall föreläggas att efter mottagandet av medlen skriftligen redovisa hur medlen har använts. 12 § Stöd ur fonden skall betalas tillbaka 1. om stödet inte har förbrukats inom angiven tid eller för avsett ända- 2. om mottagaren inte inom 2. om mottagaren inte inom föreskriven tid har lämnat redovis- föreskriven tid har lämnat redovis- ning enligt 11 §, ning eller underlag enligt 11 §, 3. om mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på annat sätt har förorsakat att stöd ur fonden har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta. Stöd till lokaler eller anlägg- ningar skall återbetalas helt eller delvis 1. om användningen av lokalen eller anläggningen ändras, eller 2. om lokalen eller anlägg- ningen säljs , utan Arvsfondsdelegationens med- till regeringen lämna en redovis- det senast avslutade räkenskaps- Redovisningen skall lämnas i 13 § och 27 § fjärde stycket får 13 § och 27 § fjärde stycket får överklagas till länsrätten. överklagas hos allmän förvalt- får beslut enligt denna lag inte överklagande till kammarrätten. I övrigt får beslut enligt denna lag inte överklagas. 31 §1 Regeringen skall före juni månads utgång lämna redo- visning till för hur medel från Allmänna arvsfonden fördelats under föregående bud- getår samt ange den kommande inriktningen av stödet. 1 Senaste lydelse 1996:309. Kammarkollegiets redovisning Prop. 2002/03:136 för kapitalförvaltningen av fonden skall fogas till regeringens redo- visning till . Denna lag träder i kraft . Ärenden angående fördelning av stöd handläggs enligt 8 § i sin tidigare lydelse om ärendet har över- lämnats till regeringen före ikraftträdandet. Beslut som avses i 28 § och som har meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestäm- melser. Ärendet och dess beredning revisorer tog initiativ till att granska Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationen (Rapport 1999/2000:2). Gransk- ningen inriktades främst på Allmänna arvsfondens och Arvsfondsdelega- tionens rättsliga ställning samt Arvsfondsdelegationens verksamhet. Efter avslutad granskning och remissbehandling överlämnade Riks- dagens revisorer förslaget (Förs. 1999/2000:RR9) Allmänna arvsfonden till . Revisorerna föreslog att som sin mening skulle ge regeringen till känna vad de anfört om Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationens rättsliga ställning och revision av verksamheten, om stödfördelningen ur Allmänna arvsfonden, om Arvsfondsdelegationens verksamhet, om rapporteringen till . Förslaget behandlades av socialutskottet, som ansåg att Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationen borde utredas ytterligare. Riks- dagen gav därefter regeringen till känna att en utredning borde tillsättas med uppdrag att ge en allsidig belysning av de olika frågeställningar som väckts av revisorer samt om det behövdes föreslå föränd- ringar (bet. 2000/01:SoU2, rskr. 2000/01:21). beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare för att bl.a. se över Allmänna arvsfondens rättsliga ställning och för att överväga alternativa organisationsmodeller för fondens och Arvsfonds- delegationens verksamhet (dir. 2000:91). Utredningen antog namnet arvsfondsutredning (S 2000:06). Utredningen överlämnade betänkandet Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegatio- nen (SOU 2002:19). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. De lagförslag som lades fram i betänkandet finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna redovisas i bilaga 3. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr 2002/1304/STa). I propositionen föreslår regeringen dessutom att prövningstillstånd införs vid överklagande till kammarrätt. Förslaget har inte utretts och remissbehandlats på annat sätt än att under hand har beretts tillfälle att lämna synpunkter i denna fråga. Prövningstillstånd vid överklagande till kammarrätt är att betrakta som huvudregel. Mot bakgrund av detta är denna frågas beskaffenhet i detta sammanhang av sådant slag att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Förslagen i denna proposition bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . Målgrupp, ändamål och tillämpning Allmänna arvsfonden skall främja utveckling av verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn (), ungdomar () och per- genom lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden. Den nuvarande lagen Prop. 2002/03:136 (1994:243) om Allmänna arvsfonden trädde i kraft . Ändamålet med stödet skall vara framåtsyftande och stöd skall därför först och främst gå till nyskapande och utvecklande verksamhet. Fond- medel får ges till organisationer som bedriver ideell verksamhet. Om det finns särskilda skäl kan även en offentlig huvudman få del av medlen. Att verksamheten skall ha ideell karaktär innebär att varken kommersiell verksamhet eller offentliga åtaganden kan komma i fråga för stöd. Enskilda personer kan aldrig beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden. Stöd kan även lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning om det bedöms som särskilt angeläget. För att inte frångå kravet på att ändamå- let skall vara framåtsyftande, kan sådant stöd lämnas till ideella organi- sationers anläggningar, lokaler eller utrustning endast om det behövs för att en verksamhet skall kunna utvecklas. Sådant stöd får däremot inte lämnas som ett allmänt stöd till en löpande verksamhet. Ursprunglig målgrupp för Allmänna arvsfondens medel var barn och ungdom. utvidgades målgruppen till att också avse personer med funktionshinder. 4.2Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationen Allmänna arvsfonden kom till genom ett beslut av riksdag i samband med att arvsrätten begränsades. Kusiner och avlägsnare släktingar uteslöts från arvsrätt vilket ledde till att det allmännas arvsrätt utökades väsentligt. Skälet till begränsningen var en förändrad syn på arvsrätt. Förutom blodsband skulle det också finnas en social och ekonomisk samhörighet mellan arvlåtare och arvtagare. Släktens betydelse hade minskat och släktkänslan ansågs bli svagare eller upphöra helt när det blev fråga om mer avlägsna släktingar. Frågan om hur det allmännas arv skulle användas för att närma sig arvlåtarens önskemål fick därmed större betydelse. För att förhindra att begränsningen i arvsrätten skulle ge en negativ reaktion hos allmänheten av slaget att staten konfiskerar arvsmedel fick medlen inte blandas ihop med statens övriga inkomster eftersom skälet till den begränsade arvsrätten inte var att tillföra staten inkomster för att täcka löpande utgifter. Kvarlåtenskap som inte övergick till en arvsberättigad släkting skulle i stället tillfalla en särskild fond, Allmänna arvsfonden. Arvsfondens värde och fördelning av medel av de medel som tillfallit Allmänna arvsfonden samt direktavkastningen delas efter ansökan ut till olika projekt. Res- ten läggs till fondens kapital. Fondens bokförda tillgångar var ca och ca . Vid samma mättillfällen var tillgångarnas marknadsvärde ca och ca . netto till fonden och för fanns det inklusive avkast- Prop. 2002/03:136 ningen att fördela. Enligt ett beslut av regeringen skall en fjärdedel av de medel som delas ut från fonden gå till ungdomsprojekt. Resten fördelas till projekt för personer med funktionshinder och till projekt för barn. gick till administrativa kostna- der. Kostnaderna avser såväl dödsboavveckling och fondförvaltning som handläggning av ansökningar, informationsverksamhet, uppföljning och utvärdering m.m. Formellt sett är det regeringen som beslutar om stöd ur Allmänna arvs- fonden. Så har det alltid varit men genom en lagändring öppna- des en möjlighet för regeringen att i vissa fall delegera beslutanderätten till en underordnad myndighet. Arvsfondsdelegationen skapades i och med den nya lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden som började gälla . Skälet var att regeringen skulle avlastas arvsfondsärenden som inte kräver ställningsta- gande från regeringen. Då en mer allmän decentralisering av beslutande- rätten skulle kunna leda till brist på enhetlighet vid prövningarna av arvs- fondsärenden och försvåra möjligheterna till uppföljning och erfarenhets- spridning beslutade att en ny statlig myndighet, Arvsfondsde- legationen, skulle inrättas direkt under regeringen. Det var viktigt att den myndighet som skulle fatta besluten var knuten till regeringen så att myndigheten fick tillgång till den dialog som pågår mellan och berörda samhällssektorer. Ytterligare ett motiv för en nära anknytning till regeringen var att möjligheterna till förnyelse och utveck- ling av den reguljära politiken skulle minska utan tillgång till den kun- skap som Arvsfondsdelegationen tillgodogör sig via projekten. Arvsfondsdelegationen består av högst sju ledamöter som utses av regeringen. Ordföranden är statssekreterare i och vice ordföranden är statssekreterare hos det statsråd som ansvarar för ungdomsfrågor. Övriga ledamöter är tjänstemän inom respektive departe- ment. Arvsfondsdelegationen har två kanslier. Det ena är knutet till och handlägger ärenden om stöd till förmån för per- soner med funktionshinder och till förmån för barn . Det andra kansliet är knutet till och handläg- ger ärenden om stöd till förmån för ungdomar i åldern . Placer- ingen av det andra kansliet är avhängigt av vilket departement som ansvarar för ungdomsfrågorna. 4.3Fördelning av uppgifter mellan myndigheter Kammarkollegiet förvaltar Allmänna arvsfonden som en särskild fond, skild från statskapitalet. Kollegiet företräder fondens intressen, för talan i mål och ärenden som rör fonden och betalar ut beviljat stöd efter rekvisi- Kollegiet bevakar också att dödsbon som fonden har del i avvecklas på ett riktigt sätt och tar ställning i frågor som rör återbetalning av stöd från fonden. sker i syfte att tillgodose både behovet av en god direktavkastning och önskemålet om värdebeständighet. Förvaltningen av Allmänna arvsfonden och andra fondmedel som Kammarkollegiet förvaltar förutom stiftelser regleras i förordningen (1987:778) om placering av fondmedel under Kammarkollegiets förvaltning. Till- gångarna förvaltas i ett räntekonsortium och ett aktiekonsortium. För både konsortierna är Kammarkollegiets konkreta mål att över en femårs- period överträffa fastställda jämförelseindex. Enligt förordningen får aktier och därmed jämställda placeringar utgöra högst av de förvaltade tillgångarnas bokförda värde. placerar Kammarkollegiet på liknande sätt som sjunde AP-fonden tillgångar endast i företag som följer de internationella kon- ventioner på etik- och miljöområdena som undertecknat. Upp- giften att kontrollera att bestämmelserna efterlevs sköts av en extern kon- sult. Konsulten går igenom Kammarkollegiets aktieportfölj och rekommenderar i förekommande fall att avstå från investering. Det etiska arbetet har stor utvecklingspotential. Att använda kriterier från internationella konventioner som grund för kapitalförvaltning kan bidra till att stärka både intresset för konventionsarbete och uppfölj- ningen av att konventioner efterlevs. Regeringen anser att Kammarkolle- giets arbete med en etisk grundsyn vid placeringar i företag är bra. Det är ett viktigt arbete som bör fortsätta. I vissa fall får Allmänna arvsfonden avstå från arv eller försäkrings- belopp till någon annan. Kammarkollegiet beslutar i dessa ärenden när värdet enligt bouppteckningen inte överstiger . I övriga ärenden beslutar regeringen. Kammarkollegiet skall även över- lämna ärenden av särskild vikt till regeringen. De kostnader Kammarkollegiet har för att företräda och förvalta All- männa arvsfonden betalas ur fonden enligt regler som regeringen bestämmer. Arvsfondsdelegationens uppgift är att fördela stöd ur fonden, följa upp projekt som beviljats stöd samt informera allmänheten om fondens ändamål och användningsområde. Arbetsuppgifterna regleras i för- ordningen (1994:952) om Allmänna arvsfonden. Ansökningar om stöd ställs till Arvsfondsdelegationen. Har ärendet principiell betydelse eller är det av större vikt avgör regeringen ärendet. Regeringen avgör även ärendet när Arvsfondsdelegationen anser att stöd bör lämnas med mer än . I beslut om stöd till vissa projekt som sträcker sig kan regeringen ange att Arvsfondsdelegationen får besluta om stöd. Beloppsgränsen i sådana beslut är maximalt . Ärendena förbereds av Arvsfondsdelegationens två kanslier. Bered- ningen kan medföra omfattande kontakter med berörda sakenheter inom . Här kan Arvsfondsdelegationen dra nytta av de sed- vanliga beredningsrutinerna hos sin värdmyndighet. Arvsfondsdelegationen kan delegera beslut om stöd från Allmänna Prop. 2002/03:136 arvsfonden till ordföranden och vice ordföranden. har närmare fastställts i den arbetsordning som gäller för Arvsfondsdele- gationen. Ordföranden beslutar om ansökningar som avser projektstöd för barn och personer med funktionshinder. Vice ordföranden beslutar om ansökningar som avser projektstöd för ungdomar. Ordförandens och vice ordförandens rätt att besluta begränsas i arbetsordningen till de ärenden där det är uppenbart att beslutet överensstämmer med gällande praxis i motsvarande ärenden. Arvsfondsdelegationen verkar för att information om Allmänna arvs- fonden och resultat av projekt når ut till allmänheten, potentiella projekt- anordnare samt till myndigheter, politiker och organisationer. ger Arvsfondsdelegationen ut en årsbok med en projektkatalog. Katalogen innehåller samtliga projekt som fått stöd. Informa- tion sprids även via en webbplats (), på årliga arvs- fondsdagar som Arvsfondsdelegationen anordnar, vid seminarier etc. Kostnaderna för Arvsfondsdelegationens verksamhet betalas med medel ur Allmänna arvsfonden på grunder som regeringen har bestämt. fattar beslut om dimensioneringen av kanslierna och rekvirerar medel för kostnaderna från Kammarkollegiet. Arvsfondsdele- gationen har varken egen personal eller egen ekonomi. Regeringen beslutar om stöd som överstiger och i ären- den som har principiell betydelse eller annars är av större vikt. Det är också en uppgift för regeringen att uppdra åt en annan myndighet än Arvsfondsdelegationen att besluta om stöd ur Allmänna arvsfonden. Det- samma gäller för beslut om grunder för betalning av kostnader för olika myndighetsuppgifter, t.ex. administrativa kostnader för handläggning av ansökningar. skall regeringen enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvs- fonden avge en redovisning till för hur medel från fonden har fördelats året innan samt ange den kommande inriktningen av stödet. Förutom en redovisning av stödet har regeringen valt att redovisa vissa allmänna riktlinjer för det framtida stödet samt vissa områden eller frågor som skall vara särskilt prioriterade . Beslut om en samlad redovisning av hur Allmänna arvsfondens medel används fattades av (bet. 1989/90:SoU3, rskr. 1989/90:14). Bakgrunden var att vid ett flertal tillfällen funnit anledning att göra uttalanden om regeringens tillämpning av ända- målsbestämmelsen i 5 § lagen om Allmänna arvsfonden. revisorer kom fram till att det fanns oklarheter kring All- männa arvsfondens och Arvsfondsdelegationens rättsliga reglering och revisionen av verksamheten (Förs. 1999/2000:RR9). arvsfonden och Arvsfondsdelegationen borde slås samman till en och regeringen borde överväga att placera myndigheten Revisorerna efterlyste vidare en mer Prop. 2002/03:136 oberoende rapportering och revision av den verksamhet som bedrivs med Allmänna arvsfondens medel. Uppföljningen och utvärderingen av projekten behövde utvecklas och projekten borde i ökad omfattning följas upp av externa utvärderare. Regeringens fastslagna prioriteringar borde även i större utsträckning än tidigare påverka fördelningen av medel. Omfattningen av de så kallade särskilda satsningarna borde dessutom framgå av regeringens årliga skrivelse till . Rapporteringen i skrivelsen behövde ses över och det bokslut som bifogades borde vara reviderat. Möjligheten att följa verksamhetens utveckling i skrivelsen under budgetåren behövde också förbättras. 4.5Allmänna Arvsfondens och Arvsfondsdelegationens rättsliga ställning Allmänna arvsfonden är en självständig och självägande förmögenhets- massa av allmännyttig karaktär. Fonden är en juridisk person och faller utanför området för statlig revision eftersom fonden inte omfattas av generella regler om revision för juridiska personer. Allmänna arvsfonden har även en unik rättslig ställning till följd av dess uppgift och det sätt fonden skapats på och regleras. Arvsfondsdelegationen är en myndighet direkt under regeringen. Den tillhör gruppen nämndmyndigheter. Ledamöterna i nämnden, som utses av regeringen, utgör tillsammans delegationens ledning. Karaktäristiskt för en nämndmyndighet är att den ansvarar för verkställighetsbeslut inom ett avgränsat område genom en i grunden kollektiv beslutsform. En nämndmyndighet kan ha en värdmyndighet och den behöver inte ha egen personal eller egen ekonomi. Arvsfondsdelegationens värdmyndig- het är . 5Organisation för verksamhet med Allmänna arvsfonden Regeringens förslag: Bestämmelser som syftar till att renodla roller och förstärka Arvsfondsdelegationens ställning som egen myndighet införs i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden.