prop · GQ0360 · 2003-03-13 00:00:00 — Resolutionen, som baseras på kommis- sionens meddelande med förslag till det framtida arbetet inom den europeiska turismen, har beaktandesatser om turismens karaktär och förutsättningar, understryker faktorer som den öppna samordnings- metoden, de små och medelstora företagens roll m.m. samt inbjuder kommissionen, medlemsstaterna, den europeiska turistindustrin och andra intressenter inom turistsektorn till fortsatta åtgärder. Europa- parlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén har gett resolutionen positivt stöd. Som ett led i genomförandet av de föreslagna åtgärderna har bl.a. en arbetsgrupp om mobila tjänster för turism bildats . Ett europeiskt turistforum ägde rum i med ca 400 deltagare där bl.a. en för en hållbar europeisk turism och villkoren för turistindustrin diskuterades. Behandlingen och slutförhandlingarna av kommissionens förslag till det sjätte ramprogrammet för forskning var den dominerande forsknings- frågan . Det nya programmet präglas av tematisk koncentration och nya samarbetsformer. Samarbetet med kandidatländerna, och utveck- lingsländerna har intensifierats inom ramen för EU:s femte ramprogram. Samarbetet med har skett genom deltagande i projekt genom- förda inom ramen för of cooperation with scientists from the New of the former Soviet Union, INTAS. Ett samarbetsavtal mellan och diskuteras. Beslut om ett ramprogram sker i två steg. Det första steget är beslut om själva ramprogrammet, antal tema etc. Beslut om detta tar rådet tillsammans med . Endast en fråga har det rått viss oenighet om mellan och rådet, nämligen etik. föreslog vissa preciseringar om vilken typ av forsk- ning som bör kunna stödjas inom ramprogrammet. Rådet var inte enigt om detta. En kompromiss blev att diskussion och beslut om etikprob- lematiken skulle skjutas fram till diskussionerna om delprogrammen. Det sjätte ramprogrammet består av sju tematiska prioriteringar som förväntas ha stor betydelse för framtid nämligen, bioteknik, IT, nanoteknik, flyg- och rymdteknik, livsmedel, hållbar utveckling samt medborgarna och styrelseformer i kunskapssamhället. Ramprogrambeslutet (2002/1513/EG) togs . För svensk del tog regeringen beslutet i samråd med . De sju tematiska områdena passar väl in i jämförelse med de svenska forskningspriori- teringarna. Det andra steget i beslutsprocessen är beslut i rådet om det mer detalj- erade innehållet i delprogrammen (2002/837/Euratom, 2002/838/Eur- atom, 2002/836/EG, 2002/834/EG, 2002/835/EG). Där lyckades rådet enas efter införande av ett moratorium för forskningsprojekt på stam- celler. , dvs.. regeringen i samråd med , har särskilt drivit frågan om att tillåta finansiellt stöd till forskningsprojekt på stamceller. Subsidiaritetsprincipen har varit utgångspunkt för svensk linje d.v.s. varje medlemsstat avgör självt vad som anses etiskt lämpligt för forskning. Resultatet av de svenska ansträngningarna blev en kom- promiss i form av ett moratorium . Under detta år kommer ingen forskning på stamceller, med undantag av redan existerande stamcellslinjer, att få finansiering från ramprogrammet. I stället ska kommissionen under detta år studera medlemsstaternas lagstiftning och också göra en vetenskaplig bedömning av behovet och framtids- möjligheterna av denna typ av forskning I ramprogrammet introduceras också nya former för samarbete, såsom integrerade projekt, nätverk för ökat samarbete mellan framstående forskningsmiljöer och öppnande av nationella program. Utöver detta har särkskilt drivit skogs- och energiforsknings- frågor samt möjligheter till ökad forskarrörlighet. Budgeten för forskar- rörlighet fördubblas i jämförelse med det förra ramprogrammet. har särskilda webbplatser och informationscentra startats för att underlätta forskarrörligheten, så också i . De slutliga dokumenten, de s.k. arbetsprogrammen, för att kunna starta ansökningsomgångarna i ramprogrammet har också antagits. Ansök- ningarna startar . 32.2Mot ett europeiskt forskningsområde Kommissionen tog ett initiativ för att skapa ett europeiskt forskningsområde, ERA. beslutade på sitt möte i att unionen ska bli världens mest konkurrens- kraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi . 2002/03:60 beslöt också att, för att nå målet, upprätta ett europeiskt område för forskning och innovation. Drygt efter starten har kommissionen analyserat resultaten så här långt i ett dokument (KOM (2002) 565). Kommissionen anser att utvecklingen går lite för långsamt och att medlemsstaterna inte deltar tillräckligt aktivt i utvecklingsarbetet med ERA. Kommissionen anser också att det finns ett behov för starkare samordning av forskningspolitiken mellan medlemsstaterna och unionen. har ett starkt engagemang i utvecklingen av ett europeiskt forskningsområde som utvecklas på forskarnas villkor, med nära samarbete mellan olika forskningsfinansiärer och frivilligt öppnande av nationella program. Samarbetet mellan forskare i har ökat. Nya nätverk har bildats och jämförande studier har genomförts inom olika områden. Ett nytt ramprogram, som enligt svensk mening är det viktigaste instrumentet för att genomföra ERA, har startats . Ett annat instrument som är nödvändigt för att stärka det europeiska forskningsområdet är behov av ökade finansiella satsningar på forskning och teknisk utveckling. Ett sådant beslut togs i där rådet beslutade att ska investeringarna utgöra av BNP inom EU:s medlemsstater och att industrins andel av dessa satsningar ska ökas från att vara till att utgöra två tredjedelar. har också diskussionerna om att inrätta ett Europeiskt forskningsråd blivit allt intensivare. Svenska forskare har ställt sig bakom dessa tankar och har också ställt sig positiv till en vidare- utveckling av ett sådant förslag. Kommissionen presenterade en aktivitetsplan inom området vetenskap och samhälle med tanken att medlemsstaterna tillsammans med EU ska arbeta för att få en starkare koppling mellan vetenskap och samhälle. Denna aktionsplan har diskuterats i den rådgivande kommittén till kommissionen och rådet i forskning och teknikfrågor, CREST, och CREST har initierat ett flertal olika arbets- grupper och ett antal aktiviteter har påbörjats. Aktiviteterna bygger på att medlemsstaterna frivilligt deltar och ställer sina egna resurser till förfogande. har tagit en mycket aktiv del i CREST:s arbete som rapportör om de olika aktiviteterna och medlemsstaternas olika intressen för de olika aktiviteterna. stod också bakom den aktivitetsrapport som CREST presenterade . 33 EG:s regional- och strukturpolitik Alltsedan EG-fördraget undertecknades 1957 är en utjämning av skillnader i utvecklingsnivå mellan olika regioner ett viktigt mål för EG:s verksamhet. Den gemensamma regional- och strukturpolitiken är det viktigaste instrumentet för att minska obalanserna och skillnaderna i ekonomisk utveckling mellan regionerna och på så sätt skapa en högre grad av social och ekonomisk sammanhållning inom unionen. Minskade regionala skillnader är också en nödvändighet om alla regioner inom unionen till fullo ska kunna dra nytta av den inre marknaden och andra tillväxtinriktade åtgärder. presenterade kommissionen den andra rapporten om ekonomisk och social sammanhållning. Rapporten har karaktären av en grönbok för att stimulera en debatt om de riktlinjer som ska fastställas för sammanhållningspolitiken i en utvidgad union inför nästa programperiod efter 2006. Rapporten saknade förslag till beslut men lyfter fram flera stora förändringar som kommer att ligga till grund för utformningen av nästa programperiod: en betydande ökning av sociala, ekonomiska och regionala skillnader som följer av utvidgningen, långtgående effekter av pågående sociala och ekonomiska tendenser som globaliseringen, den radikala omformningen av den europeiska ekonomin till kunskapsbaserade aktiviteter samt förändringen av ålderssammansättningen hos befolkningen. En tredje sammanhållningsrapport med förslag om den framtida strukturpolitiken efter 2006 beräknar kommissionen att presentera . har kommissionen bl.a. genomfört konferenser med anledning av rapporten med deltagare från medlemsstaterna och dess regioner och kandidatländerna. Vid en konferens diskuterades de geografiskt avgränsade strukturfondsinsatserna; de mest eftersatta regionerna, vilka insatser som kan göras utanför dessa områden samt Interreg. En motsvarande konferens anordnades för de mer nationellt inriktade insatserna inom områdena fler och bättre arbetstillfällen/kunskapssamhället och främjande social integration och lika möjligheter. har fortsatt att anordna frågestunder med representanter från myndigheter, lokala och regionala organ samt organisationer för att diskutera den framtida sammanhållningspolitiken. EG:s regional- och strukturpolitik kanaliseras via fyra strukturfonder som är anslagsposter på EG:s budget: regionalfonden, socialfonden, jord- bruksfonden och fonden för fiskets utveckling. kommer att ta emot ca (priser) från Skr. 2002/03:60 strukturfonderna. Den föregående programperioden 19941999 har börjat avslutas . De sista utbetalningarna från EG till för denna program- period beräknas ske 2003. Nuvarande programperiod omfattar tre målområden och fyra gemen- skapsinitiativ, vilka finansieras av de fyra strukturfonderna Mål 1 i syftar till att stödja de mest glesbefolkade områdena, De svenska mål 1-programmen omfattar de fyra nordligaste länen samt delar av , och . För programperioden 2006 har mål 1-området tilldelats , varav för kustområdet. Området är indelat i två programområden, det norra programmet som omfattar och , samt det södra programmet som omfattar resterande område. Programmen är inriktade på insatser för att utveckla infrastrukturen, näringslivsutveckling, kompetensutveckling, utveckling av livsmiljön, landsbygdsutveckling, samt ett samiskt program. Programmen omfattar även mål 3-åtgärder, landsbygdsinsatser och strukturåtgärder inom fisket i mål 1-området. var beslutstakten i området mycket hög och t.o.m. september hade ungefär hälften av programmen intecknats. Mål 2 syftar till att stimulera näringslivsutvecklingen i utsatta industri- och landsbygdsregioner. De fyra svenska mål 2-programmen omfattar hela eller delar av , , , , , , , , , Västman- lands, och samt öar utan fast landförbindelse längs kusten söder om och i de fyra största insjöarna. Totalt har tilldelats de svenska mål 2-programmen. Delar av mål 2-området får stöd . Programmen omfattar insatser för att utveckla infrastrukturen, näringslivsutveckling, samt utveckling av livsmiljön. var beslutstakten hög och t.o.m. hade av programmen intecknats. Mål 3 i syftar till att stärka individens ställning på arbets- marknaden genom kompetensutveckling av såväl arbetslösa som syssel- satta. Det svenska mål 3-programmet har tilldelats totalt för perioden 20002006. Programmet är indelat i fyra insatsområden som är kopplade till den ling för sysselsatta syftar till att genom verksamhetsrelaterad Skr. 2002/03:60 kompetensutveckling få till stånd processer som bidrar till förnyelse och flexibilitet på arbetsmarknaden. I ett första steg görs en kompetens- och organisationsanalys och sedan genomförs kompetensutvecklingen. Insatsområdet Ökad anställbarhet och företagaranda avser aktiva åt- gärder med syfte att stärka de grupper som står utanför arbetsmarknaden genom hjälp till egen försörjning, utbildning, jobbrotation eller till att starta eget företag. Insatsområdet Integration, mångfald och jämställd- het syftar dels till att integrera personer med utländsk bakgrund, dels till att funktionshindrade personer blir delaktiga i arbetslivet. Jämställdhets- insatserna kan omfatta både arbetslösa och sysselsatta, män eller kvinnor, och syftar bland annat till att minska den segregerade arbetsmarknaden, minska deltidsarbetslösheten och ge kvinnor chans till avancemang. Insatsområdet Lokal utveckling är riktat till regionala och lokala aktörer och har som syfte att utnyttja möjligheterna till att skapa sysselsättning på lokal nivå, bland annat i den sociala ekonomin. uppgick antalet personer som hade deltagit eller var deltagare i mål 3-programmet till drygt 740 000 i mer än 29 000 projekt. Flertalet volymmål för perioden fram har redan överträffats. På regeringens uppdrag lämnade en utvär- dering av insatsområdet 1, Kompetensutveckling för sysselsatta. Slutsatserna tyder på att genomförandet varit framgångsrikt. Arbetet med Gemenskapsinitiativen initieras av kommissionen och är inriktade på sakområden som är gemensamma för unionen som helhet. Varje initiativ finansieras numera av enbart en strukturfond. Det finns fyra gemenskapsinitiativ; Interreg III, Equal, Leader+ och . Interreg III gränsöverskridande samarbete Interreg III som är det finansiellt största gemenskapsinitiativet syftar till att stärka samarbetet över nationsgränser och stimulera den ekonomiska utvecklingen i regionerna. Kommissionen har för programperioden fördelat från regionalfonden till för tre olika Interreg IIIA (91,) som syftar till att stärka det gräns- regionala samarbetet, och omfattar områdena , Nord, , Skärgården och Kvarken-Mittskandia. Interreg IIIB (62,) avser samarbete inom större transnationella områden och syftar till samarbete inom regional utveck- deltar i tre Interreg IIIB-program, nämligen Interreg IIIC avser interregionalt samarbete mellan regioner i EU och Interreg IIIC ska vara en drivkraft för ett strukturerat utbyte av erfarenheter och tips på lämpliga metoder från verksamheter inom mål 1 och mål 2-programmen, Interreg- och Urbanprogrammen samt från de regionala programmen för innovativa åtgärder. också ett brett deltagande från tredjeländer, särskilt kandidatländer. medlemsstater är administrativt indelade i fyra Interreg IIIC-zoner. 2002/03:60 tillhör den norra zonen tillsammans med , och deltar med egna medel liksom , och . De första projektbesluten ska fattas . Programmet Interact för erfarenhetsutbyte inom Interreg är under utarbetande och beräknas vara operativt . Ett europeiskt nätverk för forskning och utveckling om regional utvecklingsplanering i ett europeiskt perspektiv (, ESPON) har etablerats . Ett 20-tal europeiska forskningsprojekt förväntas genomföras och 2006. Svenska institutioner spelar en framträdande roll i detta arbete. Gemenskapsinitiativet Equal syftar till att genom transnationellt sam- arbete främja nya metoder för att motverka all slags diskriminering och ojämlikhet i anknytning till arbetsmarknaden. Hänsyn ska i programmet även tas till de asylsökandes integration i samhället och arbetslivet. Equal är en del av den europeiska sysselsättningsstrategin och ska även svara för arbetsmarknadsdelen av en övergripande europeisk strategi för att bekämpa diskriminering och utslagning. En övergripande målsättning för det svenska Equal-programmet är ett arbetsliv utan diskriminering och ojämlikhet och som präglas av mångfald. Programmet har för perioden 20002006 tilldelats totalt från socialfonden. Efter en förberedande fas i den första ansökningsomgången godkändes totalt 48 Equal-projekt, s.k. utvecklingspartnerskap, i . Detta utvecklingspartnerskap har en genomsnittlig budget om ca , varav socialfondsmedlen uppgår till . Leader+ är EU:s gemenskapsinitiativ för landsbygdsutveckling. Pro- grammet ska utifrån lokala förutsättningar och initiativ stödja nya och innovativa metoder som rör landsbygdens utveckling och förnyelse. Målet är att förbättra förutsättningarna för en stärkt ekonomi i området, vilket bidrar till att nya arbetstillfällen kan skapas. Dessutom ska värdet av natur- och kulturarvet öka och de organisatoriska möjligheterna i samhället förbättras. Leader+ i omfattar . EU:s andel är från jordbruksfonden. Verksamheten bedrivs av 12 LAG-grupper (lokala aktionsgrupper). LAG-grupperna och andra aktörer inom landsbygdsutveckling länkas samman i ett nationellt . Nätverket ska se till att informa- tion om Leader+ samlas in och sprids, både mellan grupperna och utåt. Nätverket ska också underlätta kontakterna med Leader-områden i övriga . t.o.m. beslutades om 243 projekt. Årligt möte genomfördes i med EU kommissionen. I samband därmed deltog i ett möte om Leader+ i hela . Det konstaterades att och är de länder som ligger långt framme i genomförandet. Gemenskapsinitiativet avser stadsutveckling vars insatser syftar till ekonomisk och social förnyelse i städer. I är det endast delar av som deltar i . tilldelats totalt från regionalfonden. Ett program för erfarenhetsutbyte för stadsutvecklingsfrågor Urbact är under utarbetande och förväntas vara operativt . De innovativa åtgärderna ska främja nyskapande metoder och insatser för att förbättra genomförandet av målprogrammen. årliga ram avsätts till innovativa åtgärder, . Det finns ingen fördelning mellan medlemsstaterna, utan medlen fördelas på grundval av de förslag till program som tas fram. medel för innovativa åtgärder i övriga strukturfonder. Kommissionen godkände fyra program för innovativa EU bidrar med , och de aktuella programmen är Mellersta , , Övre 33.2 Övriga strukturpolitiska frågor deltar också i de kommissionskommittéer som arbetar med frågor om genomförandet av strukturfondsprogrammen. Arbetet i dessa kommittéer var fortsatt omfattande . Förenkling har varit ett ledord i alla förhandlingar inför en ny program- period. har mycket stora överskott uppstått i EG- budgeten vilket också drivit fram frågan om förenkling. har aktivt deltagit i denna diskussion. Även om antalet mål och initiativ reducerats markant i så är strukturfondssystemet ändå komplicerat. Ministrarna som är ansvariga för strukturfonderna riktade vid mötet i kritik mot det komplexa systemet och hur kommissionen hanterar den interna samordningen. Kommissionen har genom ministermötet svarat upp mot den kritiken och påbörjat ett arbete som syftar till förenkling på ett antal områden. Detta arbete beräknas pågå . Arbetet bedrivs främst inom kommittén för utveckling och omställning av regioner () men också inom Kommittén enligt artikel 147 i fördraget (), struktur och lands- bygdens utveckling samt och vattenbrukets struktur. Inför denna process har en projektgrupp med företrädare för olika centrala och regional myndigheter bildats för att samordna det svenska arbetet kring förenklingsfrågor. Denna grupp kommer även att ta upp frågor som rör förenkling av det svenska systemet som samverkar med strukturfondssystemet. har tidigare , inom ramen för kommittéarbetet, skriftligen lämnat synpunkter till kommissionen om vilka åtgärder som ser som viktiga i ett förenklingsarbete. frågorna och deras betydelse för samman- numera i den inrättade sub- kommittén till kommittén för utveckling och omvandling av regioner samt i en mellanstatlig grupp för frågor. DEL 7 TRANSPORT, TELEKOMMUNIKATION 34.1Frågor som rör flera transportslag 34.1.1En gemensam europeisk transportpolitik presenterade kommissionen en vitbok med titeln transportpolitiken : Vägval för framtiden (KOM (2001) 370 slutlig). tar sin utgångspunkt i tre grundläggande problemkomplex: tilltagande trängsel, förväntad trafiktillväxt till följd av unionens före- stående utvidgning och behovet av att integrera transporterna i målet om en hållbar utveckling. presenterar ett 60-tal förslag till åtgärder. Kommissionen gör bedömningen att det med dessa förslag tillsammans vore möjligt att bryta kopplingen mellan ekonomisk tillväxt och tran- sporttillväxt, utan att begränsa tillgänglighet och transportkvalitet. Diskussionen kring vitboken fortsatte under det spanska ordförande- skapet och resulterade i ordförandeskapsslutsatser vid transportminis- trarnas möte . Slutsatserna ger uttryck för samförstånd beträffande de övergripande målen för den europeiska transportpolitiken, medan de är mindre konkreta gällande val av styrmedel. har kommis- sionen presenterat flera av de förslag som aviserades i vitboken. I den av högt prioriterade frågan om avgifter i transportsystemet för att skapa hållbara transporter har dock förslag aviserats först . 34.1.2Integration av miljö och hållbar utveckling genomfördes en andra översyn av rådets strategi för integration av miljö och hållbar utveckling i transportpolitiken som antogs . Översynen resulterade i rådsslutsatser som antogs vid rådsmötet . Arbetet med översynen hämmades av ett ljumt intresse från flera medlemsstater och kommissionen. Inför översynen hade kommissionen inte fullgjort sitt åtagande att lämna en lägesrapport om strategins genomförande till rådet. Kommissionen hade heller inte lämnat några rapporter eller förslag för de prioriterade frågor som rådet lyfte fram vid den första översynen under det svenska ordförandeskapet. Mot bakgrund av dessa svårigheter inriktade sig på att slutsatstexten åtminstone skulle bekräfta tidigare åtaganden och lägga en grund för fortsatt arbete. Med stöd av några likasinnade medlemsstater lyckades denna strategi. För framtiden är det emellertid viktigt att vitalisera Cardiffprocessen om Skr. 2002/03:60 den ska fungera som ett verktyg för att skapa förutsättningar för en i alla avseenden hållbar utveckling. 34.1.3Transport av farligt gods har till kommissionen lämnat de undantag som vi vill ha för lokala transporter av farligt gods på väg respektive järnväg inom landet. Terrorism i samband med transport av farligt gods har behandlats vid ett antal expertmöten i kommissionens regi. Inget beslut har tagits. Bestämmelser om åtgärder för att begränsa möjligheterna för terrorister att komma över farligt gods har antagits inom FN för att senare överföras till direktiv. 34.1.4Galileo en ny generation satellitnavigeringssystem syftar till att skapa ett europeiskt satellitnavigerings- system. 1999 fick kommissionen och () av rådet i uppdrag att mer ingående studera de tekniska, ekonomiska och organisatoriska förutsättningarna för att genomföra . togs kompletterande underlag fram. Efter omfattande diskussioner och förhandlingsarbete fattade rådet beslut om att lansera projektets nästa fas, utvecklings- och testfasen. Under denna fas, som omfattar åren 20022005, ska systemet designas i detalj samt prövas i liten skala. beslut kommer att reglera färdigbyggnadsfasen 20062007. Systemet planeras vara i drift 2008. Enligt beslutet ska ca frisläppas från EU- budgeten och lika mycket skjuts till från . Beslut togs också om hur arbetet ska organiseras genom det (Joint Undertaking) där EU och är grundarna. Vid rådets möte beslutades också om vilka tjänster som den kommande upphandlingen av projektet ska omfatta. 34.1.5 ett bidragssystem för att främja miljövänliga transporter fattade rådet beslut om politisk ståndpunkt i fråga om en förordning om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbätt- ring av godstransportsystemets miljöprestanda ( Rådsförordningen ska ersätta det tidigare PACT-programmet, som syftade till att stödja kombitransportlösningar. tillämpningsområde och ska stödja trafikomställningsprojekt som syftar till att reducera negativa effekter av trängsel- och miljöproblem orsakade av vägtransporter inom alla segment på godstransportmarknaden. är att överföra den sammanlagda ökningen av den internationella gods- trafiken på väg till andra transportslag och att därigenom få en fördelning av transportslagens marknadsandelar 2010 på samma nivå som 1998. Programmet är en del av kommissionens strategi om trafikomställning vilken formulerades i om en gemensam transportpolitik. grammets tänkta finansiella ram är för perioden Skr. 2002/03:60 2006 och fördelar sig på tre olika åtgärdstyper, trafikomställnings- åtgärder, katalysatoråtgärder och samarbetsåtgärder. För att uppnå en s.k. kritisk massa i projekten finns det tröskelvärden som måste uppnås för att stöd ska utgå. Värdena ska i genomsnitt vara av projekt- budgeten. Från svensk sida har vi i förhandlingarna verkat för låga tröskelvärden och en begränsad budget. Den kompromiss som uppnåtts i rådet är godtagbar från svensk sida. 34.1.6Revidering av riktlinjer för de transeuropeiska transport- näten TEN-T presenterade kommissionen sitt förslag till en begränsad revidering av riktlinjerna för de transeuropeiska transportnäten, TEN-T (beslut nr 1692/96 EG).