prop · GQ031d7 · 2003-01-01 00:00:00 — Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Under anslaget 7:3 Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst har regeringen beräknat belopp för utgifter för bekämpning av oljeutsläpp och utsläpp av andra skadliga ämnen till sjöss. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 4.10.27:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Från anslaget som disponeras av Staten räddningsverk utbetalas ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2003 (tabell 4.8). Tabell 4.8 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Kommunerna kan ansöka om statsbidrag för åtgärder som de har utfört eller avser att utföra. Ansökan ställs till tillsammans med erforderligt tekniskt underlag. Grundprincipen är att utbetalningen sker när åtgärderna, för vilka bidrag beviljats, är genomförda och slutbesiktigade. För att stimulera kommunerna att utföra förebyggande åtgärder kan av bidraget för planerade men ännu inte utförda åtgärder betalas efter att slutligt beslut har fattats. Resterande del utbetalas när åtgärderna utförts och är slutbesiktigade. Efter det att projektet godkänts har kommunen på sig att genomföra åtgärderna. Principen att det slutliga bidraget inte betalas ut förrän projektet är slutbesiktigat medför ofta förskjutningar i utbetalningarna och att anslagssparande därför uppkommer. Regeringen bedömer att anslagsnivån inte bör ändras . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 4.10.37:3 Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. 1 Varav 13 000 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen Under anslaget som disponeras av utbetalas i enlighet med räddningstjänstlagen (1986:1102) vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser, insatser för att bekämpa olja m.m. till sjöss samt för utredning av allvarliga olyckor. Anslaget finansierar även räddningsinsatser till lands i , och . har staten betalat sammanlagt till 14 kommuner för ersättning på grund av bl.a. översvämningar, skogsbränder och snöoväder. har staten betalat ut i ersättning för oljesanering på land. För kostnader som uppkommer i samband med oljeutsläpp eller utsläpp av andra skadliga ämnen i vatten disponerar genom överlåten dispositionsrätt delar av anslaget. har använts i detta syfte. har vidare utbetalat till för utredning av allvarliga olyckor. Utfallet på anslaget varierar kraftigt mellan åren. Detta beror på att det är svårt att förutsäga antalet olyckor som kräver räddningsinsatser och konsekvenserna av dessa. Flera beslut om ersättning har också resulterat i överklaganden och i vissa fall har kompletterande utbetalningar beslutats. Utfallet har legat både över och under på statsbudgeten anvisat anslag. Regeringen bedömer därför inte att anslagsnivån bör ändras . 4.10.4 7:4 Samhällets skydd mot olyckor 1Avser anslagen 7:4 Samhällets skydd mot olyckor och 7:5 Brandfarliga och explosiva varor 2Motsvarar 603 398 tkr prisnivå. Anslaget som disponeras av , finansierar verksamhet inom räddningstjänstområdet inklusive olycks- och skadeförebyggande åtgärder samt beredskap för och indirekta kostnader i samband med internationella insatser. Anslaget finansierar även bidrag för främjande av den enskilda människans förmåga, som tidigare finansierats från anslag 6:5 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Beredskapen för internationella insatser omfattar även minröjning och en kemikalieinsatsstyrka. och säkerhetsutbildnings verksamhet finansieras från anslaget och delar av verksamheten vid från olyckor i . Anslaget finansierar även ersättning till länsstyrelserna för tillkommande uppgifter med anledning av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.11 Offentligrättslig verksamhet (som inte får disponeras) Avgifter som tas ut med stöd av lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor redovisas mot inkomsttitel Övriga offentligrättsliga avgifter. Inkomster från oljeskadeersättning enligt sjölagen (1994:1009) redovisas mot inkomsttitel Vattenföroreningsavgifter m.m. (Intäkt -kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Myndigheten får disponera intäkterna. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 serviceverksamhet åt samverkande myndigheter och andra uppdragsgivare. Med uppdragsverksamhet avses i detta sammanhang tjänsteexport samt den avgiftsbelagda verksamhet som regleras i 3 b och 5 §§ förordningen (1988:1040) med instruktion för . Instruktionen anger att får delta i internationella räddnings- och katastrofinsatser förutsatt att det finns en extern finansiering och får, om verksamheten har anknytning till myndighetens uppgifter, mot avgift tillhandahålla fortbildning, uppdragsutbildning samt konferens- och internattjänster. Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för , såvitt avser Samhällets skydd mot olyckor, för godkänns (tabell 4.13). Den nya utbildningen i skydd mot olyckor är studiemedelsberättigande. minskas därför anslaget med som istället beräknas under utgiftsområde 15 Studiestöd, anslaget 25:2 Studiemedel m.m. med och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, anslaget 25:77 m.m. med Anslaget tillförs avseende bidrag till standardisering, forskning och utveckling inom experimentell teknik m.m. Myndigheten har tidigare disponerat medel för denna verksamhet inom utgiftsområde 24 Näringspolitik under anslaget 38:12 Bidrag till standardisering och FoU inom experimentell teknik m.m. Anslaget har ökats med för ersättning till organisationer för främjande av den enskilda människans förmåga. Beloppet har tidigare beräknats under anslaget 6:5 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. I statsbudgeten justerades slutligt myndigheternas anslag med anledning av de statliga avtalsförsäkringarna (prop 2001/02:1 vol. 1, avsnitt 9.2). Utgiftsområde 6 var dock undantaget. Slutlig justering är nu fastställd varför anslaget minskas med . Därutöver har anslagsnivån justerats ner med i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar 7:4 Samhällets skydd mot olyckor Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till andra UO Överföring inom UO 6 Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. En objektsram skall bestå av ett väldefinierat materielinnehåll, en ekonomisk ram samt en tidsplan. Det är regeringen som fastställer objektsramen och beslutar om anskaffningar inom varje objektsram. Objektsramarna skall redovisas av Försvarsmakten till regeringen. Regeringen informerar om utvecklingen inom respektive objektsram. Nedan lämnas en redogörelse för de nu aktuella materielprojekten som regeringen beslutat skall styras och följas upp med objektsramar. Redogörelsen omfattar även regeringens bedömning av utvecklingen inom objektsramarna samt resultatbedömning för de objektsramar som Försvarsmakten lämnat årsredovisning för. Den ekonomiska planeringsramen som redovisas för varje objektsram består av den verksamhet som genomförts i löpande priser och den verksamhet som avses bli genomförd t.o.m. objektsramens sluttidpunkt prisläge. Om inget annat sägs under respektive objektsram så skall varje objektsram innehålla: -räntekostnader för förskott till industrin. Splitterskyddad granatkastare () Objektsramen omfattar tiden 2008. Den ekonomiska planeringsramen uppgår till högst 1 . Objektsramen har följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: -studier och utveckling, -anskaffning av 40 kompletta bandgående granatkastare, -anskaffning av 12 granatkastartorn för hjulgående fordon, -anskaffning av systemmateriel och -anskaffning av utbildningsmateriel. Splitterskyddad granatkastare (120) anskaffas för att öka stridseffekten i markstridsfunktionens bataljonsnivå. Systemet skall införas som bataljonsartilleri i mekaniserade insatsbataljoner. Systemet ger förmåga att skjuta indirekt eld från ett fordon som har både splitterskydd och hög rörlighet. Splitterskyddad granatkastare skall ersätta dagens dragna 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 granatkastare m/41. Systemet skall även utnyttjas i förband avsedda för internationella insatser. Utvecklingsfasen planeras starta och serieleveranser planeras till åren 2005-2007. Utvecklingsarbetet bedrivs i samarbete med och huvudleverantör är . Anslagsbehovet till och med har varit i löpande priser. Försvarsmakten redovisar ett anslagsbehov om samt ett anslagsbehov om för beställda och planerade leveranser. Försvarsmakten redovisar bl.a. att en fördjupad konceptstudie pågår syftande till att ge ett mer detaljerat underlag avseende olika tekniska lösningar inför fortsatt utveckling. Försök genomförs avseende organisation och metoder samt med bandgående splitterskyddad granatkastare avseende körning och skjutning. beställde Försvarsmakten 40 bandgående stridsfordonschassier i samma version som . Chassierna är försedda med invändig liner och förberedda för yttre skydd. Yttre skydd anskaffas till ett färre antal fordon. har även en försökspjäs beställts, vilket omfattar integration av det finska prototyptornet på ett stridsfordonschassi, och en finsk prototyppjäs lånats för tekniska prov och trupprov. På grund av utsträckta och svårlösta förhandlingar mellan och industrin har förseningar uppstått i projektet. Förseningarna har dock inte drabbat det finska försvaret. Regeringens samlade bedömning är att systemet i huvudsak utvecklats enligt den planerade inriktningen. Dialog med finska myndigheter fortsätter trots skillnader i tidsplan. Programmet som helhet bedöms ha uppnått en godtagbar ekonomisk och teknisk säkerhet. Däremot kan en omdefiniering behöva ske på grund av förseningarna. Måldetekterande artillerigranat (Bonus) Objektsramen omfattar tiden 2006. Den ekonomiska planeringsramen uppgår till högst 1 . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: -anskaffning av serieförberedelser samt -anskaffning av granater. Den måldetekterande artillerigranaten Bonus anskaffas för att öka stridseffekten på brigadnivå i arméns indirekta eld system. Genom införandet utvecklas förbandens förmåga att bekämpa en motståndares stridsfordon. Bonus utgör därmed ett komplement till direktriktade pansarvärnssystem. Bonus är en granat avsedd att skjutas haubitsar, t ex haubits 77B. Med Bonus är det således möjligt att bekämpa stridsfordon på avstånd upp till . Granaten innehåller två målavkännande substridsdelar som efter separation ur granatkroppen, oberoende av varandra, avsöker målområdet. Anslagsbehovet till och med har varit i löpande priser. Försvarsmakten redovisar ett anslagsbehov om samt ett anslagsbehov om för beställda och planerade leveranser. Försvarsmakten redovisar bl.a. följande. Försvarsmakten har påbörjat arbetet med införandeplanering för Bonus i organisationen samt påbörjat analys av utbildningsmateriel och metoder för genomförande av övningsverksamhet med granaten. Fortsatt samarbete med det franska försvaret eftersträvas avseende skjutregler och utbildningsmetoder. Granaterna har beställts och leverans kommer att ske i perioden 2005. Försvarsmakten planerar mot en första skjutning med förband . Regeringens samlade bedömning är att systemet utvecklats enligt den planerade inriktningen. Programmet som helhet bedöms ha uppnått en god ekonomisk och teknisk säkerhet. Granatens prestanda har överträffat Försvarsmaktens ursprungliga krav. Objeksramen omfattar tiden 2007. Den ekonomiska planeringsramen uppgår till högst 11 . följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: -studier av varnar- och motmedelssystem, -anskaffning av 509 stridsfordon typmodell 90 i olika versioner inklusive systemmateriel m.m., -anskaffning av utbildningsmateriel, -integrering av robot 56, -modifiering av luftvärnskanonvagn 90 och stridsledningsvagn 90, -anskaffning av minröjningsutrustning samt -anskaffning av tilläggsskydd för vagnar avsedda för internationell verksamhet. anskaffas för att utveckla markstridsförbandens stridsförmåga avseende eldkraft, rörlighet och skydd. Fordonssystemet ersätter och kompletterar äldre pansarbandvagnar. Systemet är flexibelt uppbyggt med kontinuerlig teknikutveckling och flera versioner som byggs på samma chassi. En version med utökad skyddsnivå skall ingå i den stridsfordon 90-bataljon som skall vara insatsberedd från för internationella operationer. Huvudleverantör är (mellan och Defence). Anslagsbehovet till och med har varit 9 i löpande priser. Försvarsmakten redovisar ett anslagsbehov om 1 samt ett anslagsbehov om för beställda och planerade leveranser. Försvarsmakten redovisar bl.a. följande. Serieleveranser av fordon har pågått och planerad slutleverans till Försvarsmakten kommer att ske av fordon 2002 och av hela systemet 2004. Planerad integration av robotsystem 55 (Rbs 55) har utgått tidigare. Studier av varnings- och motmedelssystem har påbörjats. Försvarsmakten har beställt en teknikdemonstrator baserad på stridsfordon 9040B som kommer att utrustas med olika varnings- och motmedelssystem. Tilläggsskydd anskaffas till 55 fordon avsedda för internationella insatser och leverans planeras ske . Regeringens bedömning är att systemet utvecklats enligt den planerade inriktningen. Programmet som helhet bedöms ha uppnått en godtagbar ekonomisk och teknisk säkerhet. Stridsvagn 121/122 Leopard Objektsramen omfattar tiden 2010. Den ekonomiska planeringsramen uppgår till högst 10 . Objektsramen har följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: anskaffning och modifiering av 160 stridsvagnar av typmodell 121 inklusive simulatorer m.m, anskaffning av 120 stridsvagnar av typmodell 122 inklusive ledningssystem, simulatorer m.m, anskaffning av systemmateriel, anskaffning av 10 bärgningsvagnar av typmodell 120, anskaffning av minröjningsutrustning samt anskaffning av minskydd för internationella insatser. Stridsvagnssystemet anskaffas för att utveckla Försvarsmaktens förmåga att slå en angripares markstridsförband. Systemet består av två typer av vagnar, 121 och 122. Båda vagnarna har samma eldkraft och rörlighet medan stridsvagn 122 har en högre skyddsnivå än stridsvagn 121. Stridsvagn 122 har dessutom ett avancerat ledningssystem. Anskaffningen av systemet ger Försvarsmakten förmåga att delta i internationella insatser med stridsvagnsförband. Stridsvagnarna ingår i åtta insatsbataljoner. Montering av stridsvagn 122 sker i . Anslagsbehovet till och med har varit 8 i löpande priser. Försvarsmakten redovisar ett anslagsbehov om 1 samt ett anslagsbehov om för beställda och planerade leveranser. Försvarsmakten redovisar bl.a. följande. Projektet har i stort följt fastställd tidsplan. De enda avvikelser som är noterbara är leveransförseningar av övningsvapen, vilket medfört vissa problem under grundutbildning. Anskaffningen av bärgningsbandvagnar följer tidsplanen och första leverans sker 2002. Minskydd har beställts , till en volym som medger att ett stridsvagnskompani med minskydd kan organiseras. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 utvecklats och till del anskaffats i internationellt samarbete. Regeringens bedömning är att systemet utvecklas enligt den planerade inriktningen. Programmet som helhet bedöms ha uppnått en god ekonomisk och teknisk säkerhet. Objektsramen omfattar tiden 2009. Den ekonomiska planeringsramen uppgår till högst 8 . Objektsramen skall ha följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: studier, projektering och utveckling av ytstridsfartyg, utveckling och projektering av ubåtsjaktraketer, anskaffning av fem fartyg, anskaffning av sambandsintegration, anskaffning av referensanläggning, anskaffning av motmedel, anskaffning av utbildningsanläggning, anskaffning av övrig vapenmateriel, anskaffning av bas- och underhållssystem, anskaffning av reservdelar, anskaffning av minjaktmateriel, anskaffning av ubåtsjaktraketer, anskaffning av integrering av robotsystem 15 till ledningssystemet samt vidareutveckling av simulator. Korvetter av Visbyklass anskaffas för att användas vid väpnat angrepp, för att hävda rikets territoriella integritet samt för internationella insatser. Korvettsystemet kan utnyttjas för flera olika operativa uppgifter såsom ubåtsjakt, minröjning, sjömålsbekämpning samt spanings- och bevakningsuppgifter. Systemet har en stor mångsidighet och dessutom en fullt utvecklad smygteknik vilken gör fartygen svårupptäckta. Anslagsbehovet till och med har varit 2 i löpande priser. Försvarsmakten redovisar ett anslagsbehov om samt ett anslagsbehov om för beställda och planerade leveranser. Försvarsmakten redovisar bl.a. följande. har omförhandling av kontrakt med genomförts. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 bl.a. att antalet fartyg reduceras från sex till fem med i princip bibehållen leveranstid och total ekonomisk ram. Även andra betydande delar ingick i omförhandlingen. Projektet har gått in i en ny fas där verksamheten koncentreras till prov med de system och delsystem som skall forma hela fartygssystemet. Det första fartyget i serien, , har genomfört sin första provtur med lyckat resultat. Det andra fartyget i serien är skrovmässigt färdigt. Prov med spaningsradarfunktionen har fortsatt och för ledningssystemet har leverantören fortsatt med demonstrationskörningar. Navigationssystemet kommer att fortsatt utvecklas för att nå full prestanda. Verksamheten avseende pjäs samt torpeder pågår enligt plan. Utveckling av raketvapensystemet skall påbörjas . Sonarsamt ROV-systemen (Remotely Operated Vehicles) går in i en fas av tester, installation och driftsättning. Planerade beställningar är bl.a. anskaffning av sambandsintegration, motmedel, utbildningsanläggning, bas- och underhållssystem samt reservmateriel. Regeringens bedömning är att systemet utvecklas enligt den planerade inriktningen. anmälde Howaldtswerke- Deutsch Werft (HDW) och vissa problem inom ramen för . Mot denna bakgrund förhandlade , och fram en affärsmässig överenskommelse om bl.a. fortsatt hantering av . Regeringen godkände undertecknandet av överenskommelsen. Uppgörelsen innebär bl.a. att antalet korvetter av Visbyklass reduceras från sex till fem och att HDW/som motprestation bl.a. skall leverera andra produkter eller tjänster. Objektsramen skall omfatta tiden 2005. Den ekonomiska planeringsramen uppgår till högst . Objektsramen har följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: utveckling och utprovning av torped 62, anskaffning av torped 62, anskaffning av systemmateriel för torped 62, anskaffning av aktiv målsökare för torped 62, anskaffning av bärgningssystem för torpeder, vidareutveckling av torped 45 och vidareutveckling av zonrör till tunga och lätta torpeder. Torpeder anskaffas för att utgöra ubåtarnas huvudvapen (torped 62) för sjömålsbekämpning mot ytmål. För ytstridsfartyg, ubåtar och helikoptrar utgör torped (torped 45) huvudvapen för bekämpning av ubåtar. Till och med har i löpande priser utbetalats. Försvarsmakten redovisar ett behov om och ett behov om för beställda och planerade leveranser inom objektsramen. Försvarsmakten redovisar bl.a. följande. Leveranser av torped 62 (delserie 1) har påbörjats och fortsätter till 2004. En omförhandling genomfördes på grund av vissa tekniska problem, vilken resulterat i en viss förskjutning av leveranser. Torped 62 har provskjutits med i huvudsak gott resultat. Utvecklingen är slutförd. Försvarsmakten har ännu ej beställt livstidsförlängning respektive vidareutveckling av torped 45 vid FMV. Ett begränsat antal torped 45 avses vidareutvecklas och därmed kunna utgöra kunskapsbas för planerad anskaffning av TMS 2010 (Torped Mina Sensor). Försvarsmakten avser att beställa livstidsförlängning och vidareutveckling , vilket innebär en försening med ca. jämfört med ursprunglig tidsplan. Försvarsmaktens bedömning är att objektramens samtliga delar kommer att kunna utföras inom avtalad tid och inom ekonomisk ram. Regeringens bedömning är att systemet utvecklats enligt den planerade inriktningen. Programmet som helhet bedöms ha en god teknisk och ekonomisk säkerhet. Spanings- och eldledningsradar ArtE 740 Objektsramen omfattar tiden 2005. Den ekonomiska planeringsramen skall uppgår till 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 Objektsramen har följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: Objektsramen omfattar tiden - 2005. Den ekonomiska planeringsramen uppgår till högst . Objektsramen har följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: -anskaffning av serieförberedelser och - utveckling och anskaffning av sex - anskaffning av fem anläggningar samt uppgradering av referensanläggning och ArtE 740 är en bepansrad fordonsmonterad radarstation avsedd att ingå i amfibiebrigad. Objektsramen omfattar sex serieanläggningar och en referensanläggning. Systemet är avsett för ledning av strid mot luft-, sjö- och markmål samt viss förbandsledning. Framtagningen av ArtE 740 är samordnad med utveckling och anskaffning av underrättelse- och ledningssystem för korvett typ (CETRIS), Underrättelseenhet 23 avsett för Robotsystem 23 Bamse och Robotsystem 77 Hawk samt artillerilokaliseringsradar . Till och med har i löpande priser utbetalats. Försvarsmakten redovisar ett behov om och ett behov om för beställda och planerade leveranser inom objektsramen. Försvarsmakten redovisar bl.a. följande. Utvecklingen av systemet avslutades och en funktionsmodell levererades. planeras leverans av ett förserieexemplar med påföljande serieleveranser . Samordningen av utveckling och anskaffning med andra underrättelse- och ledningssystem har medfört positiva synergieffekter. De tekniska riskerna bedöms därför som små. Försvarsmaktens bedömning är att projektet kommer att slutföras med avsett tekniskt innehåll, i rätt tid och inom angiven ekonomi. Regeringens bedömning är att systemet utvecklats enligt den planerade inriktningen. Projektet bedöms ha god ekonomisk och teknisk säkerhet, inte minst med hänsyn till genomförd projektsamordning med liknande underrättelse- och ledningssystem. Flygburet radarsystem (FSR 890) -integration och verifiering av flygburet radarsystem, -anskaffning av sex flygplan typmodell och -anskaffning av underhållssystem. FSR 890 anskaffas som en integrerad sensorplattform för luft- och sjöbevakning för att hävda rikets territoriella integritet samt för att användas vid väpnat angrepp. Systemet har god låghöjdstäckning även på långa avstånd samt har goda möjligheter att upptäcka små mål. Genom sin rörlighet kan systemet snabbt täcka luckor i markradarsystemens täckning. Det kan även användas för att stödja samhället, t.ex. vid olyckor till sjöss. Systemet kan efter modifiering användas i internationella insatser. Till och med har i löpande priser utbetalats. Försvarsmakten redovisar ett behov om och ett behov om för beställda och planerade leveranser. Försvarsmakten redovisar bl.a. följande. Samtliga sex flygplan samt fyra radar är levererade till Försvarsmakten. Två flygplan med spaningsradar är dock uthyrda i exportstödjande syfte till för att utgöra interimslösning för grekiska flygvapnet. Uthyrningen varar längst till 2004. Dessa flygplan har bl.a. modifierats med operatörsplatser ombord. En radarflyggrupp har krigsorganiserats och en andra grupp planeras att organiseras 2005.