prop · GQ03100 · 2003-04-15 00:00:00 — I betänkandet En modernare rättegång (SOU 2001:103) har föreslagits att försöksverk- samheten med videokonferens i allmän domstol permanentas. Betänkandet har remissbehandlats och flertalet remissinstanser är positiva till för- slaget. Även har i sin utvärde- ring av verksamheten föreslagit att den perma- nentas. Förslaget bereds i . Lagstiftningsärendet faller inom lagrådets granskningsområde. Lagrådets hörande har be- dömts vara överflödig på grund av frågans be- skaffenhet. Skälen för regeringens förslag: Försöksverk- samheten med videokonferens i rättegång har utfallit positivt och beredningen av ett förslag om att permanenta verksamheten pågår. Det är viktigt att försöksverksamheten får fortsätta under den vidare beredningen av frågan. Reger- ingen anser därför att giltighetstiden för för- sökslagstiftningen skall förlängas. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.3. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 13 . Regeringens förslag: Anslaget 4:1 Polisorganisa- tionen minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av det under utgiftsområde 22 Kommunikationer uppförda nya anslaget 37:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet minskas anslaget 4:1 med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 4:3 Åklagarorgani- sationen ökas med . Anslaget 4:4 minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att åklagar- verksamheten skall kunna bedrivas med bibe- hållen kvalitet anser regeringen att anslaget 4:3 behöver ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 4:4 minskas med och genom att anslaget 4:2 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 . Regeringens förslag: Anslaget 4:5 Domstolsväsen- det m.m. ökas med . Anslaget 4:2 Säkerhetspolisen minskas med . Skälen för regeringens förslag: Domstolsvä- sendets utgifter i samband med konkurser och brottmål fortsätter att öka. För att domstolarna skall kunna fullgöra sina uppgifter behöver de utökade resurser. Anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. bör därför ökas med . Finansiering av denna ökning och ökningen av andra anslag inom utgiftsområdet sker genom att anslaget 4:2 Säkerhetspolisen minskas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget 4:6 Kriminalvården Skälen för regeringens förslag: Beläggningen inom anstalter och häkten fortsätter att öka. Kriminalvården kan inte möta volymökningarna inom nuvarande anslagsram. För att ge kriminal- vården förutsättningar att öka tillgången på plat- ser anser regeringen att anslaget 4:6 Kriminal- vården behöver ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 4:10 Brottsoffer- myndigheten ökas med . Anslaget 4:7 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Antalet ansök- ningar om brottsskadeersättning ökar. För att kunna hantera ärendetillströmningen behöver mer personal. Utgifter för detta ryms inte inom anvisat anslag. För att ge myndigheten möjligheter att klara volymök- ningarna anser regeringen att anslaget 4:10 bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 4:7 minskas med och anslaget 4:2 Säkerhetspolisen minskas. 7.2.5Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Regeringen har ett bemyndigande att inneva- rande år låta disponera en kredit i på högst 21 för att tillgodose behovet av rörelsekapital. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att 2003 låta disponera en kredit i på högst 25 för att tillgodose behovet av rörelsekapital. Skälen för regeringens förslag: För att finansi- era utestående förskott till industrin och övrigt behov av rörelsekapital har regeringen bemyndi- gats att 2003 låta dispo- nera en kredit i på högst 21 . Till följd av leasing av JAS 39 till samt ett förändrat orderläge gent- emot industrin har behovet av rörelsekapital ökat. Regeringen anser därför att krediten bör höjas med 4 . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 6:8 Försvarets ra- dioanstalt ökas med . Finan- siering sker genom att anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveck- ling minskas med . Skälen för regeringens förslag: Takten i den tekniska utvecklingen på signalspaningsområ- det och behovet av inhämtningskapacitet har ökat i en sådan omfattning att Försvarets ra- dioanstalts investeringar i teknik behöver ut- ökas. Anslaget 6:8 bör därför ökas med . Finansie- ring sker genom att anslaget 6:2 Materiel, an- läggningar samt forskning och teknikutveckling minskas med . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 6:11 Nämnder m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av höjningen av det under utgiftsområde 22 Kommunikationer uppförda nya anslaget 37:6 Gemensam radiokommuni- kation för skydd och säkerhet minskas anslaget 6:11 Nämnder m.m. med . 7.2.6Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på 15 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att göra ekonomiska åtaganden om högst 22 och att ställa ut garantier om högst 12 . Regeringens förslag: Anslaget 8:1 Biståndsverk- samhet minskas med . Regeringen bemyndigas att för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åta- ganden innebär utgifter på högst 24 efter 2003. Regeringen bemyndigas att ställa ut garantier intill ett sammanlagt belopp av för de lån som Europeiska Investeringsbanken lämnar inom ramen för IV Bis och . Anslaget 8:1 Biståndsverksamhet får även an- vändas för att betala avgift motsvarande full risk- avspeglande premie för de garantier som svenska staten utfärdar med anledning av och . Skälen till regeringens förslag: Regeringen an- ser att anslaget 8:1 Biståndsverksamhet skall minskas med för att bidra till att finansiera ökade utgifter inom detta utgifts- område och utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. Avräkningen från biståndsramen för flyktingkostnader skall ökas med . har privatpersoner betalat in i bidrag till biståndet på ett postgiro- konto som tillhör . Dessa pengar har sedan redovisats på inkomsttiteln Övriga inkomster av statens verksamhet. En ut- betalning på för biståndsändamål har gjorts. Även de återstående skall överföras till anslaget 8:1 Biståndsverksam- het för att användas i enlighet med bidragsgivar- nas syfte. Finansiering sker genom att anslaget 90:5 m.m. minskas. Bemyndigandet att öka de ekonomiska åta- gandena avser det multilaterala utvecklingssam- Orsaken till att bemyndigandet behöver ökas är att justeringar som uppgår till 1 har gjorts av förpliktelser som utestod vid utgången av 2002. har i samband med ingåendet av IV Bis och mellan EU och 77 länder i , och förbun- dit sig att dela på risken för de lån Europeiska Investeringsbanken lämnar av egna medel under detta avtal. Regeringen bör därför bemyndigas att utfärda garantier intill ett belopp av för detta ändamål. Regeringens bedömning är att full riskav- speglande avgift inte bör debiteras förmånsta- garna för dessa garantier, varför regeringen före- slår att anslaget 8:1 Biståndsverksamhet skall få användas även för att betala sådana garantiavgif- ter. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 8:2 Styrelsen för in- ternationellt utvecklingssamarbete ökas med . Skälen till regeringens förslag: För den nya myndigheten har reserverats under anslaget 8:1 Biståndsverksamhet. Myndig- heten har under första halvan av 2003 finansie- rats från anslaget 8:2 vilket nu korrigeras genom att detta anslag ökas med . Fi- nansiering sker genom att anslaget 8:1 Bistånds- verksamhet minskas. Något anslag för detta ändamål finns inte upp- fört på statsbudgeten . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 8:4 på anvi- sas. Skälen till regeringens förslag: För den nya myndigheten har reserverats under anslaget 8:1 Biståndsverksamhet. Myndig- heten har tillfälligt finansierats från anslaget 8:2 Ett nytt ramanslag 8:4 bör föras upp på statsbudgeten för detta än- damål med . Utgifterna för andra halvan av 2003 täcks därmed. Finansiering sker genom att anslaget 8:1 Biståndsverksamhet minskas. 7.2.7Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 10:2 Integrationsåt- gärder ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen fö- reslår i propositionen Ett utvidgat skydd mot diskriminering (prop. 2002/03:65) en ny lag om förbud mot diskriminering. Vidare föreslås änd- ringar arbetsrättsliga lagar med förbud mot diskriminering. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), Handikappombudsman- nen (HO) och Ombudsmannen mot diskrimi- nering på grund av sexuell läggning (HomO) får nya uppgifter till följd av förslaget. Förslaget in- nebär också ett behov av informations- och ut- bildningsinsatser. För att möjliggöra detta behö- ver resurserna ökas med . fördelar medel enligt för- ordningen (2002:989) om statligt stöd för verk- samhet som förebygger och motverkar diskrimi- nering. Stödet till sådan verksamhet bör förstär- kas. Ytterligare behövs därför. För att upprätta ett skyddat boende m.m. för flickor och unga kvinnor som riskerar att utsät- tas för s.k. hedersrelaterat våld bör anslaget vi- dare ökas med . Sammantaget skall anslaget 10:2 Integrations- åtgärder ökas med . Finansie- ring sker delvis genom att det under utgiftsom- råde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande uppförda anslaget 31:3 Statens bo- stadskreditnämnd: Förvaltningskostnader mins- kas. 11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslag 11:1 Utvecklingsin- satser i storstadsregionerna ökas med . Skälen för regeringens förslag: Insatserna inom de lokala utvecklingsavtalen har lett till att nya arbetssätt har tagits fram. För att permanenta nya metoder och ge tid till att hitta former i or- dinarie strukturer ökas anslaget 11:1 Utveck- lingsinsatser i storstadsregionerna med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 12:1 Migrationsver- ket ökas med . Skälen för regeringens förslag: Migrationsver- ket har processansvaret i migrationsarbetet som berör flera myndigheter, inklusive utlands- myndigheterna. Ansvaret för IT-stödet till den processinriktade organisationen för hantering av utlänningsärenden, som infördes , har dock varit uppdelat mellan och Mi- grationsverket. skall från den 1 överta det finansiella ansvaret för IT-stödet i migrationsarbetet på utlandsmyndig- heterna. har det tekniska an- svaret för IT-stödet på utlandsmyndigheterna och skall installera de delar av IT-stödet som be- rör migrationsarbetet. skall dock redan från finansiera kost- nader för ersättningsinvesteringar, tillkommande infrastruktur och hårdvara som behövs för mi- grationsarbetet på utlandsmyndigheterna. Här- igenom får både det finansiella och verksamhetsmässiga ansvaret för IT-stödet. Ökade medel behövs och anslaget 12:1 Migra- tionsverket bör därför ökas med 5 800 000 kro- nor. Finansieringen sker genom att det under utgiftsområde 1 uppförda ansla- get 90:5 m.m. minskas med samma belopp. 12:2 Mottagande av asylsökande I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 . Regeringens förslag: Anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande ökas med . Anslaget får även användas för ersättning till kommuner för vård av barn och unga i annat hem än barnets eget om barnet omfat- tas av 1 § första stycket 2 lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande. Anslaget får även användas för ersättning till kommuner för vissa utredningskostnader m.m. avseende asylsökande barn som kommit till Sve- rige utan legal vårdnadshavare. Skälen för regeringens förslag: Antalet asylsö- kande ligger på en fortsatt hög nivå bl.a. som en följd av operativa inträde i Schengen- samarbetet. Fler personer än beräknat finns inskrivna i mottagandesystem vilket gör att utgifterna ökar. Mottagande av asylsökande behöver därför ökas med . Finansiering sker del- vis genom att utgifterna minskas inom utgifts- område 7 Internationellt bistånd. En kommun har rätt till ersättning för kost- nader för vård av barn i annat hem än barnets eget om barnet omfattas av 1 § första stycket lagen (1994:137) om mottagande av asyl- sökande m.fl. som barnets ansökan om uppehållstillstånd prövas. Ersättning lämnas för vård som ges med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Om ansökan om uppehållstillstånd avslås och ett beslut om avvis- ning eller utvisning skall verkställas lämnas er- sättning också för vård fram till dess barnet lämnar landet. Rätten till ersättning till kommuner bör också omfatta motsvarande vårdinsatser som ges till barn som omfattas av 1 § första stycket 2 lagen (1994:137) om motta- gande av asylsökande. bör därför godkänna att anslaget används även för detta än- damål. har enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande (LMA) huvud- ansvar för mottagandet av asylsökande m.fl. Verket erbjuder lämpligt boende i anläggningar för bl.a. asylsökande barn som kommit till Sve- rige utan legal vårdnadshavare. Dessa barn behö- ver skydd och hjälp. har enligt 2 kap. 2 § socialtjänstlagen det yttersta ansvaret för dem som vistas i kommunen. Därför skall kom- munen enligt 11 kap. 1 och 2 §§ socialtjänstlagen (2001:453) utreda barnets behov av insatser och fatta beslut om var barnet skall bo. Boende kan ske i familjehem, hem för vård eller boende, eller i gruppboende. Kommunerna bör lämnas ersättning för vissa utredningskostnader m.m. avseende asylsökande barn som kommit till utan legal vård- nadshavare. Den statliga ersättningen till kom- munerna för dessa utredningar m.m. avses gälla under en övergångstid. Regeringen avser att un- der och efter samråd med och , pröva och fastställa de närmare grunderna för statlig ersättning till kommunerna avseende asyl- sökande barn m.fl. som kommit till utan legal vårdnadshavare. För att möjliggöra den tillfälliga ersättningen bör godkänna att anslaget används även för detta ändamål. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 12:4 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Antalet asylsö- kande ligger på en fortsatt hög nivå bl.a. som en följd av operativa inträde i Schengen- samarbetet. För att förkorta handläggningsti- derna hos och därmed minska väntetiderna i motta- gandesystem, bör anslaget 12:4 ökas med . 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 12:5 Offentligt bi- träde i utlänningsärenden ökas med . Skälen för regeringens förslag: Antalet asylsö- kande ligger på en fortsatt hög nivå bl.a. som en följd av operativa inträde i Schengen- samarbetet. Kostnaderna för offentligt biträde i utlänningsärenden bedöms komma att överstiga anvisade medel. Anslaget 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden bör därför ökas med . 12:6 Utresor för avvisade och utvisade I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 12:6 Utresor för av- visade och utvisade ökas med . Skälen för regeringens förslag: Antalet verk- ställda utresor har ökat vilket lett till högre kost- nader och en större anslagsförbrukning än tidi- gare beräknat. Anslaget 12:6 Utresor för avvisade och utvisade bör därför ökas med . 7.2.8Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 13:1 Sjukvårdsför- måner m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: infördes inom tandvårdsförsäkringen ett hög- kostnadsskydd för protetik för personer som är eller äldre. Efterfrågan och den begärda ge- nomsnittliga tandvårdsersättningen har varit betydligt högre än vad regeringen tidigare beräk- nat. De ökade kostnaderna beror också på att många äldre valt att skjuta upp protetiska be- handlingar i väntan på att högkostnadsskyddet skulle införas. Eftersom många protetiska be- handlingar tar att genomföra och det dröjer innan tandvårdsräkningar lämnas in till beräknas utgifterna för regel- förändringen uppstå först . För att klara utgifterna bör anslaget 13:1 Sjukvårdsför- måner m.m. ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 14:4 Statens folk- hälsoinstitut ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringsrätten har i ett antal domar slagit fast att de avgifter som tagits ut med stöd av al- kohollagen (1994:1738) enligt den tidigare ord- ningen för partihandel stått i strid med EG-för- draget och att dessa avgifter måste återbetalas. Domen innebär att återbetalning måste ske till ett stort antal företag. Kostnaden har av , som skall svara för återbetal- ningarna, preliminärt uppskattats till ca . Anslaget 14:4 Statens folk- hälsoinstitut skall därför ökas med detta belopp. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 14:7 Folkhälsopoli- tiska åtgärder ökas med . Skälen för regeringens förslag: Utvecklingen av spelmarknaden går snabbt. Nya spelformer upp- står, den totala omsättningen ökar och mark- nadsföringen av olika spel blir alltmer omfat- tande. Detta kan medföra att de negativa konse- kvenserna av spelande ökar, både ur ett socialt och hälsomässigt perspektiv. Regeringen bedö- mer att det finns behov av åtgärder för att mot- verka negativa sociala och hälsomässiga effekter av spelberoende. Anslaget 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder skall av dessa skäl ökas med . 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder ökas med . Anslaget 16:3 Statsbidrag till särskilt utbild- ningsstöd minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att öka möjligheterna för handikapporganisationerna att bedriva insatser för personer med funktionshin- der bör anslaget 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder ökas med För att finansiera denna ökning, ökningen av andra anslag inom detta utgiftsom- råde, ökningen av ett anslag under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning samt ett nytt anslag under utgiftsområde 22 Kommu- nikationer minskas anslaget 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd med . 16:5 Bidrag till handikapporganisationer I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 16:5 Bidrag till handikapporganisationer ökas med . Skälen för regeringens förslag: Handikappor- ganisationerna fyller en central funktion bland folkrörelserna i genom att följa och rap- portera om livsvillkoren för personer med funk- tionshinder. Organisationerna bidrar också till att förverkliga målen för handikappolitiken. I samband med att den nya förordningen om statsbidrag till handikapporganisationerna trädde i kraft har regeringen låtit kart- lägga effekterna av de nya bestämmelserna. Re- sultaten visade att en övervägande del av handi- kapporganisationerna anser att det nya regelsy- stemet är bättre och mer rättvist än det gamla. Kritik har dock riktats mot det nya systemet då ett fåtal gamla organisationer får kraftigt mins- kade bidrag. Regeringen anser att dessa negativa effekter bör begränsas. Anslaget 16:5 Bidrag till handikapporganisationer bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildnings- stöd minskas. 16:7 Bilstöd till handikappade I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade ökas med . Skälen för regeringens förslag: Bidrag till bil- stöd är ett viktigt medel för att uppnå regering- ens mål för handikappolitiken. För att förkorta väntetiderna för bidrag anser regeringen att an- slaget 16:7 Bilstöd för handikappade bör ökas med . Finansiering sker delvis genom att det under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsför- sörjning och byggande uppförda anslaget 21:1 Bostadsbidrag minskas som följd av den ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag som reger- ingen föreslår. Finansiering sker också genom att det under utgiftsområde 22 Kommunikationer uppförda anslaget 37:2 Upphandling av samhälls- åtaganden minskas. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 16:9 utbildningsstöd ökas med . Skälen för regeringens förslag: EU:s minister- råd har utlyst till det Europeiska handi- kappåret. Kommissionen har avsatt medel för projekt på nationell, regional och lokal nivå un- der förutsättning att medlemsstaterna tillskjuter motsvarande belopp. utbildningsstöd (Sisus) har fått regeringens upp- drag att administrera och finansiera projekten under . erhöll Sisus för att finansiera projekten under . Kostnaderna som uppkommer ryms dock inte inom Sisus anslag. För att fullt ut kunna finansiera det svenska åtagandet i sam- band med bör därför anslaget 16:9 utbildningsstöd ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 16:3 Statsbidrag till särskilt utbild- ningsstöd minskas. 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 17:1 Stimulansbi- drag och åtgärder inom äldrepolitiken ökas med . Skälen för regeringens förslag: Pensionärsor- ganisationerna fyller en viktig funktion. Deras verksamhet spänner över ett vitt fält alltifrån kurser och seminarier till rådgivning och hjälpin- satser av olika slag. De företräder också äldres intressen i olika beslutsprocesser inom bl.a. kommuner, landsting och stat. För att ytterligare stärka pensionärsorganisationernas möjligheter att erbjuda verksamheter för äldre samt företräda deras intressen i olika sammanhang anser reger- ingen att anslaget 17:1 Stimulansbidrag och åt- gärder inom äldrepolitiken bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildnings- stöd minskas. 7.2.9Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Sjukpenninggrundande inkomst vid beräkning av sjukpenning Regeringens förslag: Den sjukpenninggrundande inkomsten skall multipliceras med faktorn 0,97 vid beräkning av sjukpenning. Vid beräkning av andra förmåner som relateras till sjukpenningen skall någon sådan beräkning inte göras. Bakgrund: Enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) är sjukpenninggrundande inkomst den årliga inkomst i pengar som en för- säkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete här i landet, antingen såsom arbetsta- gare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av an- ställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Att inkomsten skall beräknas som årlig inkomst innebär att tillfälliga inkomst- ändringar och inkomstvariationer normalt inte skall påverka den sjukpenninggrun- dande inkomsten. Av föreskrifter om sjukpenninggrundande inkomst (RFFS 1998:12) framgår att inkomsten skall vara av viss varaktig- het. Endast sådan inkomst beaktas som den för- säkrade kan antas komma att tills vidare få av eget arbete i följd eller av eget återkommande arbete (säsongsar- bete). Den sjukpenninggrundande inkomsten måste uppgå till lägst av det för året gällande prisbasloppet, vilket är . Detta innebär att den lägsta inkomst som kan läggas till grund för sjukpenninggrun- dande inkomst måste uppgå till minst 9 300 kro- nor. Den sjukpenninggrundande inkomsten är begränsad till 7,5 prisbasbelopp, vilket innebär att den högsta sjukpenninggrundande inkomsten uppgår till enligt nivå.