prop · GR0319 · 2003-10-22 00:00:00 — Uppskovsavdraget påverkar inte kapitalvinstberäkningen som sådan utan görs som ett särskilt avdrag i inkomstslaget kapital. Uppskovsav- drag begärs av den skattskyldige vid den taxering då vinsten från ur- sprungsbostaden redovisas. När ersättningsbostaden avyttras skall ett belopp motsvarande uppskovsavdraget tas upp. Reglerna innebär att om den nya bostaden sjunker i värde, kan förlusten kvittas mot det belopp som återförs. De villkor som måste vara uppfyllda för rätt till uppskovsavdrag finns i 47 kap. 2 § IL. För att få uppskovsavdrag skall den skattskyldige ha av- yttrat en permanentbostad och förvärvat eller avse att förvärva en ny bo- stad. Det krävs vidare att den skattskyldige har bosatt sig eller avser att bosätta sig i den nya bostaden. Den nya bostaden kan således ha förvär- vats redan före avyttringen men enligt huvudregeln inte tidigare än före avyttringsåret. För att vara berättigad till uppskovsavdrag måste kapitalvinsten, före kvotering, vid avyttring av ursprungsbostaden uppgå till . Beloppet gäller per delägare. I tvångsfallen räcker det att vinsten uppgår till . Den avyttrade bostaden, ursprungsbostaden, skall vara en privatbostad enligt definitionen i 2 kap. 8 § IL. Det betyder att den avyttrade bostaden kan vara ett småhus med mark som utgör småhusenhet, småhus på an- nans mark, småhus som är inrättat till bostad åt en eller två familjer med tillhörande tomtmark på lantbruksenhet eller en privatbostad i privatbo- stadsföretag, dvs. Den omständigheten att kapital- vinsten vid avyttringen av en bostadsrätt inte beskattats enligt bestäm- melserna i 46 kap. IL utan enligt bestämmelserna om andelar i ekono- miska föreningar i 48 kap. IL har i praxis inte ansetts utgöra hinder för att tillåta uppskovsavdrag (RÅ 2001 ref. 74). i rätts- fallet uppfyllde inte kraven för att vara ett privatbostadsföretag vid in- gången av beskattningsåret men väl vid avyttringen av bostadsrätten. Kravet på att ursprungsbostaden skall vara en privatbostad innebär vi- dare att den helt eller till övervägande del används eller är avsedd att an- vändas för permanent boende eller som fritidsbostad för ägaren eller vis- När det gäller tvåfamiljsvillor krävs i stället att en väsent- lig del används för sådant boende. Ursprungsbostaden skall ha varit den Med permanentbostad avses en bostad där den skattskyldige har varit bosatt närmast före avytt- ringen eller under minst tre av . Det krävs inte att den skattskyldige har ägt ursprungsbostaden under hela den kvalificerande Om den nya bostaden förvärvats innan ursprungsbosta- den avyttrats får frågan om den avyttrade bostaden är en permanentbo- stad eller inte i stället avgöras med hänsyn till förhållandena när ersätt- En bostad i utlandet kan inte vara ursprungsbostad. I vissa särskilt angivna fall räcker det att den skattskyldige varit bosatt i ursprungsbostaden vid avyttringstillfället. Det gäller när en privatbostad tas i anspråk genom expropriation eller liknande tvångsavyttring, 47 kap. 4 § IL. Vilka bostäder som kan utgöra ersättningsbostäder framgår av 47 kap. 5 och 5 a §§ IL. Det är småhus och bostadsrätter i privatbostadsföretag som kan vara privatbostäder. I motsats till vad som gäller beträffande ur- sprungsbostaden finns det inte något krav på att ersättningsbostaden skall utgöra en privatbostad. Det kan också vara en tomt under förutsättning att det uppförs ett småhus där. En bostad i utlandet kan inte utgöra ersätt- ningsbostad. En ersättningsbostad kan enligt huvudregeln inte förvärvas tidigare än året före och inte heller senare än året efter avyttringen av ursprungsbostaden. Även i fråga om ersättningsbostaden finns ett bosätt- ningskrav. Den skattskyldige måste ha bosatt sig eller avse att bosätta sig i ersättningsbostaden andra året efter avyttrings- året. Skälet till att det är just är att det var det datum då självdeklarationen enligt tidigare regler skulle ges in. Uppskovsavdrag ges efter yrkande av skattskyldig vid den taxering då vinsten från ur- sprungsbostaden redovisas. Tidpunkten för bosättningsvillkoret har där- för kopplats ihop med för att lämna självdeklarationen. Efter viss kritik mot regelsystemet ändrades uppskovsbestämmelserna med verkan fr.o.m. (prop. 2001/02:43, bet. 2001/02:SkU11, SFS 2001:1221). var det inte möjligt att få uppskovsavdrag när den skattskyldige använde ersättningen från ur- sprungsbostaden till att uppföra en byggnad på en tomt som han ägt se- dan . Uppskovsavdrag kunde inte heller göras i det fall den skatt- skyldige byggde om en sommarstuga som han ägt till perma- nentbostad. Det infördes därför ett undantag i uppskovsbestämmelserna. Undantaget innebär att en fastighet som har förvärvats tidigare än året före det år då ursprungsbostaden avyttras ändå skall räknas som ersätt- ningsbostad om den skattskyldige på fastigheten utför ny-, till- eller om- byggnad. Nybyggnaden m.m. skall ske mellan året före det år då ursprungsbostaden avyttrades och and- ra året efter avyttringen. I ett sådant fall skall fastigheten anses förvärvad året före det år då ursprungsbostaden avyttrades. Det inne- bär bl.a. att fastighetens karaktär skall avgöras . Det finns inte någon bestämmelse om tidpunkten för bedömningen av bostadens karaktär i det fall det är en bostadsrätt, 47 kap. 5 § andra stycket IL. Beträffande fastigheter anges däremot att dessa skall ha en viss karaktär vid förvärvstillfället. Hur stor del av kapitalvinsten från ursprungsbostaden som omfattas av uppskovet beror på om den nya bostaden kostar mer eller mindre än vad den skattskyldige fick för den gamla bostaden. Olika regler gäller om den skattskyldige förvärvat en ersättningsbostad senast under som avyttringen av ursprungsbostaden skett och bosatt sig där året efter avyttringen eller ej. I det förra fallet är uppskovsavdraget lika stort som den skattepliktiga kapital- vinsten under förutsättning att den nya bostaden är lika dyr som den av- yttrade. Om ersättningsbostaden är billigare, t.ex. av vad den skattskyldige får för ursprungsbostaden uppgår uppskovsavdraget till av den skattepliktiga vinsten, 47 kap. 7 § IL. Ersättningen för ersättningsbostaden får enligt huvudregeln ökas med utgifter för ny-, till- och ombyggnad mellan förvärvet och den dag då bosättning senast skall ha skett, 47 kap. 13 § IL. I 47 kap. 7 § fjärde stycket regleras ett särskilt fall. Det avser den situa- tionen att den skattskyldige uppfyller villkoret att anskaffa en ersätt- ningsbostad före utgången av avyttringsåret och bosättningsvillkoret se- nast året därefter. Om den skattskyldige då har haft eller avser att ha kostnader för nybyggnad m.m. kan han begära att uppskovsavdraget skall motsvara den del av kapitalvinsten som tas upp. Som exempel kan nämnas att den skattskyldige förvärvat en äldre fastighet som är i behov av en genomgripande renovering som inte kan vara färdig därpå. Om den skattskyldige inte anskaffar en ersättningsbostad senast under som ursprungsbostaden avyttrats eller om han inte bosätter sig i den nya bostaden året efter avyttringen uppgår uppskovsavdraget till ett belopp som motsvarar den skattepliktiga kapi- talvinsten, 47 kap. 8 § IL. Vid närmast följande års taxering görs en ny prövning. Om ersättningsbostaden har anskaffats efter avytt- ringen och den skattskyldige bosatt sig där andra året efter avyttringen ligger det tidigare uppskovsavdraget fast till den del ersättningen för den nya bostaden uppgår till minst samma belopp som ersättningen för den avyttrade. Om uppskovsavdrag gjorts vid taxeringen för avyttringsåret skall avdra- get i vissa fall återföras helt eller delvis vid den närmast följande taxe- ringen. Om den skattskyldige inte uppfyller villkoren för förvärv av en ersätt- ningsbostad eller bosättning skall hela uppskovsavdraget återföras till beskattning, 47 kap. 9 § IL. Uppskovsavdrag som beviljats på begäran av den skattskyldige enligt 47 kap. 7 § fjärde stycket skall också återföras. Om uppskovsvillkoren är uppfyllda men ersättningen för ersättnings- bostaden understiger ersättningen för ursprungsbostaden skall dock en- dast viss del av uppskovsavdraget återföras. Återfört belopp räknas till inkomstslaget kapital, 41 kap. 3 § IL. Om uppskovsavdraget skall återfö- ras helt eller delvis skall därutöver ett särskilt tillägg tas upp som kapital- inkomst, 47 kap. 10 § IL. Det särskilda tillägget är av återfört belopp. Uppskovsavdrag som inte skall återföras enligt 47 kap. 9 § IL kommer inte heller att återföras vid en framtida försäljning av ersättningsbosta- den. Det är i stället anskaffningsutgiften för ersättningsbostaden som kor- rigeras med den vinst som inte blev föremål för beskattning i samband med avyttring av ursprungsbostaden, 47 kap. 11 § IL. Om uppskovsavdraget motsvarar hela den skattepliktiga kapitalvinsten för ursprungsbostaden har inte någon del av vinsten blivit föremål för beskattning. När ersättningsbostaden avyttras skall därför anskaffnings- utgiften minskas med ett belopp som motsvarar hela den vinst som upp- kom när ursprungsbostaden avyttrades. Om ersättningsbostaden var billi- gare minskas anskaffningsutgiften för den med en så stor del av kapital- vinsten som ersättningen för ersättningsbostaden utgjorde av ersättningen Prop. 2003/04:19 för ursprungsbostaden. 6.2.1Utvidgade möjligheter till uppskovsavdrag Regeringens förslag: Möjligheterna till uppskovsavdrag utvidgas genom att som ersättningsbostad även skall räknas en nybyggd bostadsrättslä- genhet i ett bostadsföretag som inte uppfyller villkoren i 2 kap. 17 § IL för att vara ett privatbostadsföretag. Promemorians förslag: I promemorian föreslås att en bostad i ett bo- stadsföretag som inte är ett privatbostadsföretag vid förvärvet också skall kunna vara ersättningsbostad. Om bostadsföretaget inte är ett privatbo- stadsföretag senast vid utgången av året efter avyttringen skall uppskovs- avdraget återföras till beskattning. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser är positiva till att be- stämmelserna om uppskovsavdrag ändras så att avdrag kan göras även när ersättningsbostaden är en nybyggd bostadsrättslägenhet. anser att real kapitalvinstbeskattning bör återinföras men tillstyrker för- slagen i promemorian under förutsättning att nuvarande system med upp- skov med beskattningen av kapitalvinsten skall vara kvar. En majoritet av remissinstanserna är kritiska till det förslag till lösning som läggs fram i promemorian och anser att det är angeläget att det uppskov med kapi- talvinstbeskattningen som ges vid förvärv av en nybyggd bostadsrättslä- genhet skall vara definitivt. , och Bo- stadsrättscentrum har också avstyrkt den föreslagna lösningen. Många av remissinstanserna har föreslagit att nya bostadsföretag i fråga om upp- skov bör jämställas med privatbostadsföretag under en betydligt än som föreslås i promemorian. De flesta remissinstanserna anser också att uppskovsavdrag skall kunna göras oavsett den skatterättsliga statusen på bostadsföretaget. Flera av remissinstanserna, bl.a. HSB, , , SBC och Byggindustrier har vidare framhållit att det är viktigt att lagreglerna om när ett bostadsföretag skall anses vara äkta eller oäkta ändras. Skälen för regeringens förslag: Den bärande principen bakom bestämmelserna om uppskovsavdrag är att innehav av flera bostäder efter varandra i beskattningshänseende skall behandlas som ett enda innehav. En annan utgångspunkt är att reglerna skall omfatta avyttringar och köp som tillsammans utgör bostadsbyten i ordets egentliga mening. Avsikten med uppskovsreglerna är främst att öka rörligheten på bostadsmarkna- den. Enligt nuvarande regler är det i fråga om bostadsrätter bara en bo- stad i ett privatbostadsföretag som kan vara en ersättningsbostad. Det saknas en uttrycklig regel om som en bostadsrätts karaktär skall bedömas. Även i dessa fall bör bedömningen precis som i fråga om fastigheter göras vid förvärvstidpunkten vilket bör anges i lagtexten. Med de krav som enligt gällande rätt anges i 47 kap. 5 § IL för att en bostad skall kunna vara ersättningsbostad riskerar en skattskyldig som köper en nybyggd bostadsrättslägenhet att inte kunna göra uppskovsav- drag. Det beror på att ett bostadsföretag under uppbyggnadsskedet nor- malt inte uppfyller kraven för att vara privatbostadsföretag. Det gäller t.ex. den situationen att andelarna i bostadsföretaget har börjat säljas trots att fastigheten är under uppbyggnad. upplåtit bostäder till ett tillräckligt antal medlemmar eller delägare upp- fyller det inte heller kraven för att vara ett privatbostadsföretag. Som framgår av redogörelsen i avsnitt 4.1.1 saknas det en uttrycklig bestämmelse som tar sikte på vilken tidpunkt som skall ligga till grund för bedömningen av om ett bostadsföretag är ett privatbostadsföretag. I , RSV S 1999:43, anges att bedömningen när det gäller den löpande beskattningen bör hänföras till förhållandena vid beskattningsårets utgång. När det gäller tillämpningen av reglerna om uppskovsavdrag har dock Regeringsrätten slagit fast att när en bostadsrätt avyttras skall bostadsföretagets karaktär avgöras med hänsyn till förhål- landena för avyttringen i enlighet med bestämmelsen i 2 kap. 10 § IL (RÅ 2001 ref. 74). Det är osäkert om ett bostadsföretags karaktär i alla situationer kan bedömas med utgångspunkt i den bestäm- melsen. har som tidigare nämnts ansett att vid be- stämmandet av beskattningskonsekvenserna när en bostadsrättsförening avyttrar en fastighet är det förhållandena vid avyttringstillfället som skall vara avgörande för om föreningen är ett privatbostadsföretag eller inte (RSV:s rättfallsprot. 15/02). För att underlätta bostadsbyten är det angeläget att även förvärv av ny- byggda bostadsrätter ger rätt till uppskovsavdrag. Förslaget i promemori- an innebär att uppskovsavdraget är villkorat i det fall att bostadsföretaget är oäkta, dvs. det kan återföras till beskattning. Förslaget bygger alltså på samma teknik som det fallet att den skattskyldige gör uppskovsavdrag enligt 47 kap. 8 § IL utan att ha förvärvat en ersättningsbostad. Om den skattskyldige i ett sådant fall inte förvärvar en ny bostad senast då ursprungsbostaden såldes skall uppskovsavdraget återföras enligt 47 kap. 9 § IL ökat med ett särskilt tillägg enligt 47 kap. 10 § IL. En majoritet av remissinstanserna är kritisk till den föreslagna lösning- en och menar att uppskovsavdraget i stället måste göras definitivt på en gång. De uppger att det är orimligt att begära att en privatperson skall kunna ha en uppfattning om hur de nybyggda bostadsrättslägenheterna i ett bostadsföretag skall tas emot på marknaden. Enligt deras uppfattning skall det alltså inte ställas krav på att uppskovsavdraget skall återföras om bostadsföretaget inte uppfyller villkoren för att vara ett privatbostads- företag . HSB, , , , och Sve- riges Byggindustrier föreslår att oäkta bostadsföretag vid tillämpningen av uppskovsavdragsreglerna skall jämställas med privatbostadsföretag . Som exempel nämns att en bostadsrättsförening bör anses som en äkta förening som föreningen inte är skyldig att betala fastighetsskatt för den nybyggda fastighet där den förvärvade bostaden är belägen. Ett flertal av remissinstanserna anser att ett alterna- tiv kan vara att samma uppskovsregler skall gälla oavsett bostadsföreta- gets skatterättsliga status. Regeringen konstaterar inledningsvis att lagförslaget i den remitterade promemorian avsåg att lösa problemet med att en nybyggd bostadsrätts- lägenhet enligt gällande rätt inte alltid uppfyller förutsättningarna för att vara en ersättningsbostad. De nuvarande uppskovsreglerna innebär såle- des en betydande osäkerhet för de skattskyldiga som förvärvar sådana bostadsrätter. Regeringen instämmer i den kritik som flertalet remissin- stanser fört fram mot den föreslagna lösningen. Situationen att någon förvärvar en bostadsrätt och ges ett uppskovsavdrag som skall återföras till beskattning därför att bostadsrättsföreningen ännu inte hun- nit bli ett privatbostadsföretag är inte acceptabel. Det är nödvändigt att uppskovsavdraget när en nybyggd bostadsrättslägenhet förvärvas inte villkoras utan blir definitivt. Mot bakgrund av detta föreslås att en nybyggd bostadsrättslägenhet också skall kunna vara en ersättningsbostad även om bostadsrättsföre- ningen inte uppfyller villkoren för att vara ett privatbostadsföretag. Detta bör ske genom att även s.k. oäkta bostadsföretag under vissa förutsätt- ningar skall jämställas med privatbostadsföretag när det gäller frågan om en bostadsrätt kan vara en ersättningsbostad. Det är emellertid inte fråga om en generell utvidgning av begreppet ersättningsbostad. Förslaget tar typiskt sett sikte på bostäder i nybyggda fastigheter som ägs av företag som normalt kan antas komma att uppfylla kraven för att vara ett privat- bostadsföretag. Däremot kan det göras gällande att ett uppskovsavdrag i princip inte skall kunna göras av den som förvärvar en bostad i ett före- tag som aldrig blir, eller kan bli ett privatbostadsföretag. Förslaget som lades fram i den remitterade promemorian byggde på dessa förutsättning- ar. Frågan är då om problemet kan lösas därigenom att det i lagtexten an- ges som krav att företaget kan antas komma att uppfylla villkoren i 2 kap. 17 § IL. Med en sådan bestämmelse skulle utvidgningen av upp- skovsavdragsreglerna avgränsas till bostäder i sådana företag som i prin- cip kan förväntas bli privatbostadsföretag. Det skulle i första hand bli skattemyndigheten som i varje enskilt fall skulle göra en bedömning av bostadsföretagets framtida karaktär. Enligt regeringen är risken emeller- tid stor för att en sådan bestämmelse skulle leda till rättsosäkerhet för de skattskyldiga och tillämpningssvårigheter för skattemyndigheten. I stället bör avgränsningen till nybyggda bostadsrättslägenheter göras genom att den tid under vilken en bostadsrättsfastighet kan anses vara nybyggd anges i lagtexten. Bland andra HSB har föreslagit att de nya reglerna skall kunna tilläm- pas då fastighetsskatt enligt 3 § andra stycket lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, , inte skall betalas på en nybyggd fastighets bostadsdel. Genom kopplingen till bestämmelserna i avgränsas det utvidgade uttrycket för ersättningsbostad till nybygg- da bostadsrättslägenheter som används som bostad. Regeringen anser att en sådan bestämmelse bör införas. Förslaget innebär alltså att om en skattskyldig förvärvar en nybyggd bostadsrättslägenhet skall även om bostadsrättsföreningen inte uppfyl- ler villkoren för att vara ett privatbostadsföretag föreningen anses som ett privatbostadsföretag vid bedömning av frågan om förvärvet ger rätt till uppskovsavdrag. Om föreningen senare inte blir ett privatbostadsföre- tag är situationen i princip densamma som för den skattskyldige som har förvärvat en privatbostadsrätt som senare blir oäkta därför att bostads- Prop. 2003/04:19 företaget inte längre uppfyller kraven för att vara ett privatbostadsföre- I det fallet påverkas inte den skattskyldiges uppskovsavdrag. Lagrådet har föreslagit en justering av lagtexten i den nya bestämmel- sen i 47 kap. 5 b § IL för att undvika att bestämmelsen tolkas så att bo- stadsföretaget uteslutande skall syssla med att tillhandahålla bostäder. Regeringen gör följande bedömning. De företag i vilka de aktuella bo- stadsrättslägenheterna skall finnas är sådan företag som ännu inte uppfyl- ler villkoren för att vara privatbostadsföretag. Detta framgår av paragra- fens inledning. Avsikten med fomuleringen i punkten 1 är, som Lagrådet angett, att det skall vara fråga om företag som i vart fall i viss utsträck- ning bedriver en verksamhet som innebär att tillhandahålla bostäder åt de egna medlemmarna alternativt delägarna. För att förtydliga bestämmel- sen föreslår regeringen att det i punkten 1 endast anges att företaget skall tillhandahålla bostäder i fastigheter som ägs av företaget åt medlemmar- na eller delägarna. På det sättet undviker man den tolkning av bestäm- melsen som Lagrådet pekat på i yttrandet. Den lagtekniska lösningen kommenteras vidare i författningskommentaren. Vissa remissinstanser, däribland , Fastighets- ägarna m.fl., har påpekat att reglerna om uppskovsavdrag skulle kunna utvidgas på så sätt att de kan tillämpas oavsett bostadsföretagets skatte- rättsliga status. Bostadsbyten skulle därmed kunna underlättas i ännu större utsträckning än vad som är möjligt . Det är dock inom ramen för detta lagstiftningsarbete inte möjligt att föreslå en sådan utvidgning. Denna fråga, liksom bestämmelserna om beskattningen av äkta respekti- ve oäkta bostadsföretag, bör enligt regeringens uppfattning bli föremål för en översyn. Den nu föreslagna utvidgningen av reglerna om upp- skovsavdrag bör inte anstå till en sådan översyn kan ske utan bör behand- las i ett första steg . 6.2.2Ändrad tidpunkt för bosättningskravet m.m. Regeringens förslag: Tidpunkten för bosättningskravet m.m. anpassas till tidpunkten för att lämna självdeklaration, dvs. Promemorians förslag: Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som har uttalat sig om för- slaget har samtliga tillstyrkt. Skälen för regeringens förslag: Tidpunkten för bl.a. bosättningskravet är kopplad till den tidpunkt som enligt äldre bestämmelser gällde för att senast lämna självdeklaration, dvs. Det är rimligt att ha en koppling till deklarationstidpunkten eftersom den skatt- skyldige skall begära uppskovsavdrag i deklarationen vid den taxering som vinsten för ursprungsbostaden redovisas. Eftersom självdeklaration numera skall lämnas bör reglerna om uppskovsavdrag anpas- sas till detta datum. Regeringens förslag: De föreslagna ändringarna avseende uppskovs- avdrag skall träda i kraft och tillämpas första gång- en vid taxering. Promemorians förslag: I promemorian föreslås att de nya bestämmel- serna om uppskovsavdrag skall träda i kraft och till- lämpas första gången vid taxering. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser har inte uttryckt några synpunkter i frågan. Fastighetsägarna och Byggindustrier anser att det är angeläget att de nya reglerna kan börja tillämpas för den som avyttrat sin ursprungsbostad . anser att lagändringen bör träda i kraft vid taxering. Skälen för regeringens förslag: Skattemyndigheterna torde inte ha nekat uppskovsavdrag för förvärv av ersättningsbostad i nya bo- stadsföretag som ännu inte hunnit bli privatbostadsföretag. I samband med en ökande nyproduktion av bostadsrätter har uppskovsfrågan dock aktualiserats . För flertalet skattskyldiga är uppskovsmöj- ligheten en förutsättning för bostadsbytet. Enligt regeringens bedömning är det angeläget att de föreslagna reglerna om utvidgning av uppskovssy- stemet vid bostadsbyte kan tillämpas retroaktivt års taxering. Det innebär att den som har avyttrat en ursprungsbostad kan tillämpa de nya reglerna. Ersättningsbostaden kan enligt be- stämmelserna i 47 kap. IL förvärvas tidigast året före det år då ur- sprungsbostaden avyttrades. De nya reglerna omfattar därmed ersätt- ningsbostäder som förvärvats . 7Beloppsgräns vid beskattning av samfällighe- ter 7.1Bakgrund och gällande rätt Juridiska personer som förvaltar samfälligheter beskattas på olika sätt. Om det gäller en marksamfällighet eller regleringssamfällighet som utgör en särskild taxeringsenhet är den juridiska personen ett eget skattesub- jekt. Om den juridiska personen förvaltar andra samfälligheter är den inte ett eget skattesubjekt utan intäktsposterna och kostnadsposterna fördelas i stället på delägarna i samfälligheten med belopp som motsvarar deläga- rens andel. Bestämmelser om detta finns i 6 kap. 6 § IL. I de fall där beskattningen sker hos delägarna och när det är fråga om avkastning av kapital finns vissa beloppsgränser. Enligt 42 kap. 29 § för- sta stycket IL gäller att ägaren till en privatbostadsfastighet beskattas för den del av samfällighetens inkomster som är avkastning av kapital och som överstiger . I 42 kap. 29 § andra stycket IL finns en hän- visning till 42 kap. 26 och 27 §§ IL när fråga är om hur samfällighetens räntebidrag och tomträttsavgälder skall beskattas.