prop · GQ0329 · 2003-01-21 00:00:00 — Regeringen tillsatte en havsmiljökommission (M2002/2436/Mk) med uppdraget att ge ytterligare förslag på åtgärder och strategier för hur de nationella miljökvalitetsmålen med särskild betoning av den miljön Hav i balans, Giftfri miljö och Ingen övergödning skall kunna uppnås. Europeiska kommissionen skall Skr. 2002/03:29 rapportera till regeringen . Nordsjösamarbetet syftar till att skydda och förbättra miljö. De deklarationer som antas inom ramen för Nordsjösamarbetet utgör politiska åtaganden. Vid den femte övertog ordförandeskapet samt sekretariatet för Nordsjösamarbetet. Nästa ministermöte skall äga rum i . Detta möte skall behandla sjöfartens miljöpåverkan samt fiskets miljökonsekvenser. stöder här arbetet med genomförandet av en ekosystemansats och framtagandet av ekologiska kvalitetsmål för den miljön i . När det gäller sjösäkerhet och oljeutsläpp samt transporter drivs politiken främst inom ramen för Internationella sjöfartsorganisationen (IMO), () och Nordsjösamarbetet. Östersjöstrategin inom HELCOM, som genomfört, har lett till att de svenska hamnarna har utrustats med mottagningsanordningar för avfall och innebär även en skyldighet att lämna iland avfall. Utökat skydd av skyddsvärda akvatiska miljöer är mycket viktigt och nationellt pågår arbetet med att införa ett antal naturreservat varav ett med fiskeförbud. Regionalt sker arbete inom HELCOM, konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten (OSPAR), EU och Nordsjösamarbetet för att ta fram och skydda områden. verkar för att HELCOM skyndsamt skall lämna in en ansökan till IMO om att få klassat som ett särskilt känsligt område, s.k. PSSA-område. I det fall så inte sker avser regeringen att lämna in en egen ansökan från eller tillsammans med andra länder för att klassa delar av som PSSA. På EU-nivå levererade Europeiska kommissionen ett meddelande om en kommande europeisk marin strategi som innefattar samtliga samhällssektorer såsom jordbruk, fiske, transporter etc., som har en inverkan på den miljön. Meddelandet är enligt Europeiska kommissionen ett första steg mot att skapa en övergripande gemensam politik för att skydda haven. Europeiska kommissionen anför i meddelandet att man med utgångspunkt från sjätte miljöhandlings- programmet vill lägga grunden för en tematiskt integrerad strategi för att skydda och bevara den miljön med syftet att främja en hållbar användning av haven och bevara de ekosystemen eftersom havsmiljön är utsatt för en rad olika hot. kommer att delta i arbetat med strategins olika delar. Inom EU deltar aktivt i utvecklandet av en strategi för att minska luftutsläpp från sjöfarten. Nationellt finns redan en rad styrmedel på plats såsom miljödifferentierade farledsavgifter och hamnavgifter. Sida har arbetat fram ett marint initiativ. De grundläggande principerna sammanfaller i stora drag med de mål som lagts fast i genomförandeplanen. Det handlar bl.a. om det uppenbara behovet av integrering av förvaltningen för de olika sektorerna (jordbruk, fiske, miljö, sjöfart, urban utveckling, landsbygdsutveckling etc.) och lokalbefolkningens deltagande i denna förvaltning som påverkar den Skr. 2002/03:29 miljön. Dessutom uppmärksammas ökad samordning mellan globala, regionala och nationella insatser. Nyttjandet av naturresurser i hav och vid kust måste vara hållbart. Planering, utveckling och förvaltning av särskilda ekosystem bör ske genom en ansvars- och resursdecentralisering till den nivå där nyttjandet sker. De viktigaste utpekade områdena är hushållssäkerhet, hållbar produktion och bevarande av naturresursbasen. Förberedelser pågår för att kunna ge stöd till , och i linje med det initiativet. Vid världstoppmötet beslutade man att program för ökad tillgång till energi skall integreras i nationella utvecklingsplaner och strategier för fattigdomsbekämpning. Detta måste göras på ett hållbart sätt. Alla länder bör växla om från fossila bränslen till förnybar energi och en kraftig ökning av andelen förnybar energi på global nivå behöver komma till stånd. Dessutom antogs rekommendationer om att i synnerhet i-länderna skall fasa ut subventioner till fossila bränslen. Politik för ett hållbart energisystem Grunden för ett hållbart energisystem har lagts av regering och riksdag energipolitiska beslut (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:137) och klimatpolitiska beslut (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163). Enligt det energipolitiska beslutet är energipolitikens mål att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och kostnadseffektiv energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Enligt det klimatpolitiska beslutet skall de svenska utsläppen av växthusgaser som ett medelvärde för perioden 20082012 vara lägre än utsläppen . bör utsläppen för sammantaget vara lägre än koldioxidekvivalenter och invånare, för att därefter minska ytterligare. Vidare bör energipolitiken, med utgångspunkt energipolitiska beslut, bidra till att delmålet för perioden 20082012 uppnås och att en god grund läggs för att det långsiktiga klimatmålet kan uppnås samt möjliggöra att detta kan ske parallellt med den fortsatta omställningen av energisystemet. Användningen av fossila bränslen har minskat för uppvärmningsända- mål särskilt inom fjärrvärmesektorn. Inom framför allt transportsektorn används dock fossila bränslen i stor utsträckning. kommer även fortsatt att verka för att subventioner till fossil energi inom EU fasas ut. En effektiv energianvändning är ytterligare en viktig komponent i svensk energipolitik. Här riktas statliga insatser mot att stödja den effektivisering som sker spontant i samhället och som en följd av olika styrmedel. Syftet med insatserna är att stimulera användningen av befintlig effektiv teknik och främja introduktion av ny teknik. För att begränsa klimatpåverkan, bl.a. från energisektorn och industrin, Skr. 2002/03:29 infördes en koldioxidskatt. Denna har höjts successivt vilket har lett till en kraftig ökning av användningen av förnybar energi inom de områden där koldioxidskatten har full effekt. Inom områden där begränsad koldioxidskatt tas ut har ökningen inte varit lika påtaglig. Genom den s.k. gröna skatteväxlingen (prop. 2002/03:1) ges koldioxidskatten successivt en ökad tyngd. Ett komplement till koldioxidskatt skulle kunna vara ett program för långsiktiga avtal med energiintensiv industri. Möjligheterna att införa ett sådant program undersöks . Det energipolitiska beslutet innebär en stor satsning på förnybar elproduktion. Målet är att bygga ut den förnybara elproduktionen med . Detta skall stimuleras genom ett kvotbaserat elcertifikatsystem som föreslås träda i kraft (prop. 2002/03:1). Det energipolitiska beslutet innebär även en ytterligare effektivisering av energimarknaden. Handeln med el över gränser har sedan avregleringen ökat i betydelse. Detta har lett till ett effektivare utnyttjande av de tillgängliga resurserna. Arbetet med att integrera elmarknaderna kommer även fortsättningsvis att vara en central fråga i svensk energipolitik. Motsvarande arbete har påbörjats för att avreglera naturgasmarknaden. EU har ett övergripande vägledande mål att öka andelen förnybar energi från dagens . Främjande av el från förnybara energikällor är ytterligare en viktig prioritering för EU. Främjandet av förnybar energi utgör en viktig del av det åtgärdspaket som behövs för att uppfylla Kyotoprotokollet. Även främjande av kraftvärme är en viktig åtgärd. När det gäller främjandet av förnybar elproduktion finns en gemensam lagstiftning genom och rådets direktiv /77/EG från om främjande av el från förnybara energikällor på den inre marknaden för el. Genomförande av direktivet innebär en ökning av andelen förnybar elproduktion till . Varje land har i direktivet tilldelats ett vägledande mål för förnybar elproduktion. Inom det föreslagna programmet Intelligent energi för (KOM(2002)162 slutlig) föreslås gemenskapen satsa i storleksordningen . De tyngsta delarna i programmet innebär ytterligare satsning på förnybar energi och energieffektivisering. Programmet kommer bl.a. att bidra till att utsläppen av koldioxid i unionen minskar. Två miljarder människor saknar tillgång till kommersiell energi. Därigenom hämmas allvarligt deras möjlighet till utveckling. orsakar smutsig energiproduktion i många hem och på många arbetsplatser svåra hälsoproblem. Internationellt samarbete måste till stånd för att lösa dessa problem och motverka klimatförändringar och andra negativa effekter på hållbar utveckling. deltar aktivt i det internationella klimatarbetet bl.a. genom att vara pådrivande inom EU. EU:s 15 medlemsstater och EG ratificerade Skr. 2002/03:29 gemensamt Kyotoprotokollet som ett led i att möjlig- göra Kyotoprotokollets ikraftträdande vid toppmötet i . bidrar även till att begränsa utsläppen av växthusgaser genom att arbeta inom ramen för Kyotoprotokollets s.k. projektbaserade mekanismer. Projekt, som syftar till att främja förnybara energislag och minska klimatpåverkan, pågår bl.a. i i form av gemensamt genomförande. Förberedelser för att genomföra liknande projekt i u- länder, med hänsyn tagen till Kyotoprotokollets mekanism för ren utveckling, pågår också via och Sida. nya och tillkommande bidrag till utvecklingssamarbete med , till stöd för klimatkonventionen, går främst genom GEF. finansierar utvecklingssamarbete inom olika sektorer som har betydelse för att minska utsläppen av växthusgaser och för att öka upptaget av koldioxid. Merparten av insatserna har inte minskade utsläpp av växthusgaser som huvudsyfte, men har på ett direkt eller indirekt sätt betydelse för klimatfrågan. Satsningar på vetenskap och forskning är av avgörande betydelse för möjligheten att fatta informerade beslut syftande till att minimera klimatförändringarna. Ett viktigt bidrag till förståelsen av klimatsystemet och de förändringar som det genomgår till följd av människans utsläpp är att det finns ett globalt nätverk som förser forskarna med tillförlitliga observationer och andra klimatdata. är ansvarig myndighet för väderobservationer. Klimatobservationer och observationer av andra parametrar som används i klimatforskningen registreras också av andra myndigheter (geologiska undersökning, Lantmäteriet, Rymdstyrelsen och Naturvårds- verket) men även t.ex. inom ramen för högskolans forskning. deltar också i det internationella samarbetet inom GCOS () och inom (). bidrar också aktivt till arbetet inom FN:s vetenskapliga klimatpanel (IPCC) dels genom frivilliga bidrag till organisationen, dels genom att svenska forskare deltagit som författare och granskare av flera kapitel i IPCC:s utvärderingsrapporter och specialrapporter. Naturvårds- verket samordnar det svenska IPCC arbetet. Världstoppmötets genomförandeplan anger på flera punkter direkta samband mellan miljö och hälsa. Den lyfter fram att det finns ett brådskande behov av att ta itu med orsakerna till ohälsa med särskild tonvikt på kvinnor och barn samt utsatta samhällsgrupper lokalt, nationellt och globalt. Ett av delmålen i genomförandeplanen är att folkhälsan skall förbättras. I enades världens regeringar också om att stärka Internationella arbetsorganisationens () och () arbete för en god arbetsmiljö och för I världstoppmötets genomförandeplan har och andra Skr. 2002/03:29 regeringar åtagit sig att skapa program som förebygger och avhjälper problem med bl.a. alkoholmissbruk, tobak, ohälsosam kost och fysisk inaktivitet. Folkhälsoarbetets inriktning bestämningsfaktorer och integrering i flera politikområden Det nationella folkhälsoarbetet har inriktats på faktorer som påverkar hälsan, s.k. bestämningsfaktorer eller hälsodeterminanter, och inte enbart på enskilda sjukdomar. I syfte att förbättra folkhälsan, och bl.a. minska de sociala och könsmässiga skillnaderna vad gäller hälsa, har regeringen i den kommande propositionen Mål för folkhälsa (prop. 2002/03:35) föreslagit ett övergripande nationellt mål för folkhälsa samt elva målområden för de viktigaste bestämningsfaktorerna. De elva målområdena är Delaktighet och inflytande i samhället, Ekonomisk och social trygghet, Trygga och goda uppväxtvillkor, Ökad hälsa i arbetslivet, och säkra miljöer och produkter, En mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård, Gott skydd mot smittspridning, Trygg och säker sexualitet och en god reproduktiv hälsa, Ökad fysisk aktivitet, Goda matvanor och säkra livsmedel, Minskat bruk av tobak och alkohol, Ett samhälle fritt från narkotika och dopning samt Minskade skadeverkningar av överdrivet spelande. Det nationella målet för folkhälsa bör vara att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. I propositionen redovisas synen på formerna för nationell samordning samt behovet av en gemensam struktur för det tvärsektoriella folkhälsoarbetet och en samlad uppföljning och utvärdering. Möjligheter till kulturella upplevelser är en viktig del i det moderna folkhälsoarbetet. Statens folkhälsoinstituts roll när det gäller samordning och uppföljning förtydligas genom propositionen. Den första nationella folkhälsopolitiska rapporten skall presenteras . Denna blir ett betydelsefullt komplement till den kontinuerliga uppföljningen av hälsoutvecklingen i . Vidare har i uppdrag att vidareutveckla befintliga sammanfattande hälsomått samt förutsättningarna för ett nationellt folkhälsoindex. WHO formulerade visionen Hälsa för alla. Den väckte engagemang för hälsofrågornas betydelse för samhällsutvecklingen i hela världen. antog tillsammans med övriga medlemsländer i WHO:s europaregion en hälsopolitisk strategi med 21 mål, Hälsa 21, som skall fungera som vägledning för arbetet i varje land inom europa- regionen. En revidering planeras . I har Hälsa 21 varit en viktig inspirationskälla i arbetet med den nya inriktningen för folkhälsopolitiken och propositionen om Mål för folkhälsan. Genom bidrag till WHO stöds också arbetet med frågor kring miljö och hälsa, utveckling av hälsokonsekvensbedömningar, samarbete kring alkoholfrågor m.m. Ett alleuropeiskt ministermöte om miljö och hälsa på temat Framtiden för våra barn hålls i . gör särskilda satsningar och nästa miljöhälsorapport behandlar dessa frågor. Genom bilaterala samarbete med har initiativ tagits till ett hälsoforum. Hiv/aids, utveckling av hälsofrämjande arbete, hälsokonsekvensbedömningar, skador, reproduktiv hälsa samt hälso- och Skr. 2002/03:29 sjukvårdorganisation utgör diskuterade områden för samarbete. beredelser för ett första Hälsoforum i pågår. deltar aktivt i arbetet för genomförandet av EU:s nya folkhälsoprogram. Programmet skall komplettera den nationella politiken och syfta till att skydda människors hälsa samt förbättra folkhälsan. Ett fyraårigt handlingsprogram för att minska social inneslutning och uteslutning har antagits i syfte att öka effektiviteten i medlemsstaternas politik. För att minska social utslagning har bl.a. indikatorer tagits fram och informationsutbyten främjas av innovativa arbetssätt. Inom ramen för EU:s Nordliga dimension har, på finskt initiativ, ett forum om hälsa och sociala frågor hållits . Ett nytt samarbete för folkhälsa och social välfärd står i fokus, med särskild inriktning på förebyggande arbete i . En uppföljningskonferens kommer att hållas om i . En viktig del i den nya inriktningen av folkhälsoarbetet handlar om integrering i andra politikområden. Inom ramen för miljöpolitiken i har arbetet med hälsoaspekter redan kommit långt. En stor del av de miljörelaterade hälsofrågorna ingår i arbetet för att uppnå miljökvalitetsmålen. har miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö kompletterats med delmål för inomhusmiljön genom propositionen Vissa inomhusmiljöfrågor (prop. 2001/02:128, bet. 2001/02:BOU14, rskr. 2001/02:291). genomför en folkhälsokonsekvensbedömning av fyra sektorer inom EU:s jordbrukspolitik mjölksektorn, vinsektorn, frukt- och gröntsektorn samt tobakssektorn avseende tillgänglighet och förväntad betydelse för konsumtionen. För utveckling av hälso- och sjukvården samt för vissa nationella insatser tillförs landstingen och kommunerna, , totalt . En särskild satsning för att förbättra vårdens tillgänglighet görs genom att tillförs landstingen för vart och ett av åren 20022004, totalt . Ohälsa är en av fattigdomens många dimensioner. Fattiga människor är särskilt utsatta för den ohälsa som beror på föroreningar i luft, vatten och mark. Sida beslutade om ett nytt policyramverk för sitt hälsorelaterade bistånd där hälsofrågorna placeras i ett brett utvecklingsperspektiv. samlade direkt hälsorelaterade bistånd uppgår till av det totala utvecklingssamarbetet. Samarbetet bidrar till att utveckla och effektivisera hälsosystem, till att öka tillgängligheten till grundläggande hälso- och sjukvårdsservice samt till det förebyggande arbetet som ett led i kampen mot fattigdomen. Särskilt utsatta gruppers hälsa Ohälsa tar sig olika uttryck under olika perioder i livet. Levnadsvanorna grundläggs under barn- och ungdomsåren. De har stor inverkan på hälsotillståndet under resten av livet. Därför är barn och ungdomar några av de strategiskt viktigaste målgrupperna i folkhälsoarbetet. Äldre personer är en annan viktig målgrupp eftersom ohälsan är stor i denna grupp och för att vi lever allt längre och antalet äldre därmed ökar. I syfte att bryta den sociala, etniska diskriminerande segregationen och Skr. 2002/03:29 skapa goda förutsättningar för tillväxt görs särskilda satsningar i Staten har träffat lokala utvecklingsavtal med sju stor- stadskommuner som möjliggör långsiktiga och samordnade insatser i socialt utsatta stadsdelar. Stödet till barn och ungdomar med psykiska problem och insatserna för äldre med psykisk ohälsa skall utvecklas. har påbörjat ett arbete med att följa utvecklingen på området psykisk hälsa genom en baslinjestudie, där unga vuxna särskilt uppmärksammas. Förutom hälsodata skall studien ge en beskrivning av faktorer för psykisk hälsa och resultera i ett strategidokument. har situationen för flickor i familjer med starkt patriarkala värderingar uppmärksammats och debatterats i . Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att motverka det förtryck som kan förekomma av dessa flickor. Insatserna berör rättsväsende, socialpolitik, utbildningspolitik och ungdomspolitik. Regeringen har genomfört kunskapsseminarier med företrädare för myndigheter, kvinnojourer, olika frivilligorganisationer m.fl. om bl.a. samarbete för att förbättra flickornas situation. som helhet minskade antalet aborter bland tonåringar. har emellertid antalet aborter bland tonåringar ökat och samhället bedriver därför ett kontinuerligt och intensivt arbete för att aborttalet återigen skall minska. överlämnade ett förslag till handlingsplan i syfte att förebygga oönskade graviditeter. Förslaget bereds inom . Kunskapsunderlaget om livssituationen och hälsoläget för homo- och bisexuella samt transpersoner är mycket begränsat, men tyder på att hälsan i dessa grupper är sämre än hos heterosexuella. Regeringen har givit i uppdrag att följa upp och analysera hälsan hos homo- och bisexuella samt transpersoner. Särskild fokus sätts på ungdomar. För att förbättra situationen för funktionshindrade, och för att undanröja att en funktionsnedsättning blir ett handikapp i förhållande till omgivningen, krävs insatser på många samhällsområden. Ett sådant arbete tas upp i den kommande propositionen om mål för folkhälsan. Hälsofrämjande insatser ökar förutsättningarna för äldre att fortsätta leva ett självständigt liv på egna villkor med god livskvalitet. Arbetet för att stödja äldres hälsa utgår från den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken. Statliga stimulansbidrag har utgått till försöksverksamhet med uppsökande verksamhet i 21 kommuner. Verksamheten har riktat sig till hemmaboende äldre. redovisar den nationella utvärderingen i en rapport till regeringen. Ett mänskligare arbetsliv i En nationell satsning görs för att minska ohälsan i arbetslivet genom regeringens 11-punktsprogram för att minska ohälsan. Särskilt uppmärksammas stressen i arbetslivet. Sammanlagt satsas för olika aktiviteter . Trepartssamtal, ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare att åtgärda ohälsan, bättre arbetsmiljö och tydligare arbetsgivaransvar, informations- Skr. 2002/03:29 satsningar, utveckling av företagshälsovård och åtgärder för snabb återgång till arbete vid ohälsa samt metodutveckling är några av de åtgärder som genomförs. Inom EU har Europeiska kommissionen lagt fram ett förslag till en arbetsmiljöstrategi för åren 20022006. Målet bör vara att kontinuerligt förbättra den fysiska, psykiska och sociala trivseln på arbetet. Alkohol, narkotika, tobak Av handlingsplanen mot narkotika för åren 20022005 (prop. 2001/02:91, bet. 2001/02:SoU15, rskr. 2001/02:193) framgår att förebyggande insatser riktade mot ungdomar är ett av de prioriterade områdena. En särskild nationell narkotikasamordnare (2002:03) har fått i uppdrag att ansvara för genomförandet av handlingsplanen, för vilken har avsatts . För det internationella arbetet tog Sida fram riktlinjer för narkotikarelaterade biståndsinsatser och lyfter där särskilt fram det preventiva arbetet liksom insatser som handlar om att bygga upp nationell institutionell kapacitet för att hantera narkotikaproblem. Åren 20022004 har totalt avsatts för statliga insatser när det gäller tobaksprevention. Av dessa fördelas till metodutveckling inom det tobakspreventiva området, avsätts till att upprätthålla en nationell Sluta-Röka-Linje, och avsätts för stöd till frivilligorganisationer inom det tobakspreventiva området. har också skärpt tobakslagen på väsentliga områden avseende rökning i serveringslokaler, anmälnings- skyldighet för försäljning av tobak samt införandet av förbud för vissa väl definierade former av indirekt reklam. antogs ett direktiv om tobakskontroll och om initiativ för en effektivare bekämpning av rökning och annat tobaksbruk av . Beslut fattades även om en rekommendation om tobaksreklam som bl.a. behandlar direktreklam och sponsring som har gränsöverskridande effekt. anser att frågan om reglering av reklam på EU-nivå är angelägen. Inom WHO pågår en förhandling för att utarbeta en internationell ramkonvention om tobakskontroll som förväntas antas . Konventionen kommer att innebära bindande internationella regler och kommer att vara ett stöd för länder att bygga upp en nationell lagstiftning. Regeringen presenterade en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20, bet. 2000/01:SoU8, rskr. 2000/01:144). Syftet är att för perioden 20012005 lägga fast grundvalarna för en alkoholpolitik som leder till minskad alkoholkonsumtion och begränsade alkoholskador. Förstärkta åtgärder som bör genomföras fram gäller särskilda stödinsatser för riskgrupper och individer med riskbeteende. tog initiativ till en europeisk alkoholstrategi. Förslaget antogs av ministerrådet och Europeiska kommissionen har i uppdrag att ta fram en samlad strategi och tidsplan för hur arbetet skall bedrivas. har även tagit initiativ till de pågående s.k. ECAS-studierna om jämförande alkoholstudier i medlemsländerna. Fysisk aktivitet och goda matvanor Regeringen har gett ett uppdrag att formulera en nationell strategi för ökad fysisk aktivitet, Håll i rörelse, som skall slutredovisas . I regeringsförklaringen framgår att regeringen avser att satsa på idrottsrörelsen under förutsättning att idrottsrörelsen öppnar dörrarna för fler, håller tillbaka avgifterna, satsar mer på flickidrotten, deltar i kampen mot droger och vidgar samarbetet med skolorna. tillförs , därefter 200, 300 respektive . har publicerat en inventering av pågående studier och projekt i inom området fysisk aktivitet och matvanor som syftar till att minska förekomsten av övervikt och fetma i befolkningen. () utkom med en rapport om behandling av fetma och åtgärder.