prop · GQ031d9 · 2003-01-01 00:00:00 — Möjligheten till egenförsörjning har betydelse även för hälsan. Avtalsformen ger möjlighet att överbrygga den mer traditionella sektorsindelningen och bygga upp en struktur för en effektivare användning av befintliga resurser genom bättre samordning och gemensamma strategier. 1Det lokala utvecklingsavtalet för kommun reviderades . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 talet insatser och dess tvärsektoriella karaktär innebär förbättrade förutsättningar för måluppfyllelse och kostnadseffektiv medelsanvändning, men även vissa svårigheter att redovisa insatserna överskådligt. En grov indelning av medelsanvändningen, baserad på det målområde där tyngdpunkten för en insats ligger visas i diagram 4.1. Diagrammet visar hur förbrukade medel fördelar sig sammantaget för de 24 stadsdelarna. Diagram 4.1 Storstadsmedel per målområde, I enlighet med storstadspropositionens intentioner har en avstämning och utvärdering av de lokala utvecklingsavtalens första år ägt rum. Av- stämningen har skett i dialog med de sju storstadskommunerna samt berörda statliga myndigheter och omfattar en period av , 1999 2001. De sju avtalen har tecknats , vilket därför innebär att avstämningen inte omfattar ett treårigt utvecklingsarbete i samtliga kommuner. I flertalet stadsdelar kom det lokala arbetet igång först . Det sista avtalet tecknades med . Inom ramen för avstämningen har rapporter från nationella och lokala utvärderingar samlats in. har också tillsammans med kommuner och myndigheter anordnat ett antal temaseminarier i syfte att belysa avtalen utifrån ett sakområdesperspektiv. Seminarierna har bland annat behandlat frågor om sysselsättning, kultur, brottsförebyggande arbete och språkutveckling. Vidare har en modell för stadsdelsvisa framtidsscenarier tagits fram inom i samarbete med berörda kommuner och modellen redovisas i rapporten Storstad och framtid En modell för framtidsscenarier i arbetet med lokala utvecklingsavtal. Mo- dellen är ett instrument för att ytterligare utveckla det strategiska arbetet i stadsdelarna med hjälp av omvärldsanalys. Avstämningen avslutades med en nationell utvärderingskonferens i arrangerad av , och . Till material från avstämningen läggs ytterligare rapporter och studier som tillsammans utgör underlag för regeringens ställningstagande till den fortsatta storstadspolitikens utformning. Utvärdering och särskilda studier För att kunna följa utvecklingen i stadsdelarna och bedöma effekter av de storstadspolitiska insatserna har regeringen gett i uppdrag att vara huvudansvarig för och samordna den nationella utvärderingen av de lokala utvecklingsavtalens första år. lämnade rätt väg? (rapportserie 2002:05) till regeringen. har tre delrapporter lämnats inom ramen för uppdraget. Därutöver har publicerat ytterligare två rapporter. Den ena Förort i fokus (rapportserie 2002:01) är en kunskapsöversikt över forskning kring interventioner i utsatta bostadsområden i och övriga på 1990- talet. I den andra Miljonprogram och media analyserar tre forskare massmedias beskrivningar av förorter. Regeringen avser att senare besluta om former för det fortsatta utvärderingsarbetet. Som en del i den nationella utvärderingen har regeringen beviljat Mångkulturellt centrum särskilda medel för att följa ett lokalsamhälles långsiktiga utveckling. , världen och vardagen (Mångkulturellt centrum 2002:1) lämnades till regeringen . Vidare har regeringen initierat ett antal särskilda studier för att komplettera den nationella utvärderingen. Mångkulturellt centrum har haft i uppdrag att studera kulturens betydelse i det lokala utvecklingsarbetet inom avtalen. Rapporten i storstad (Mångkulturellt centrum 2002:3) lämnades till regeringen . Statskontoret skall lämna en rapport om samverkan mellan statliga myndigheter och kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal. 2001 två rapporter som dels belyste tillväxtfrågorna i de lokala utvecklingsavtalen (2001:4), dels beskrev processen i det lokala arbetet (2001:10). Rapporterna skickades för synpunkter till ett antal statliga myndigheter samt de sju kommunerna med lokala utvecklingsavtal. () har på uppdrag av regeringen levererat två rapporter, dels en sammanställning och analys av de synpunkter som inkommit på NUTEK-rapporterna, dels en analys av de förändringar som det så kallade kompletterande erbjudandet har inneburit i de lokala utvecklingsavtalen samt resonemang kring tillväxtbegreppet. Erfarenhetsutbyte, nationellt och internationellt Regeringen ser det som viktigt att stärka erfarenhetsutbyte och kunskapsuppbyggnad inom det storstadspolitiska området. De erfarenheter som görs i storstäderna bör även spridas till andra städer och bostadsområden med liknande förhållanden. Inom politikområdet pågår en omfattande uppbyggnad av kunskapsnätverk på alla nivåer: lokalt, regionalt, centralt och internationellt. Konferenser och seminarier om storstadsfrågor har genomförts vid ett flertal tillfällen . Information om det storstadspolitiska utvecklingsarbetet sprids även genom webbsida, . För att stärka erfarenhetsutbytet mellan storstäder i har regeringen beviljat särskilda medel till vid (). Medlen avser att finansiera deltagande i projektet : , Social Inclusion and Sustainability (UGIS). Rapporten beräknas bli klar . Vidare har regeringen tidigare bidragit till uppbyggnaden av forskningsprogrammet för Multietnisk Integration (PfMI) som är den svenska delen i ett större europeiskt projekt delfinansierat av . Programmet drivs nu vidare inom de lokala utvecklingsavtalen i och . Inom ramen för det svenska ordförandeskapet i EU erbjöd expertmötet ett nytt internationellt forum för kunskaps- och erfarenhetsutbyte om stora städers villkor och framtida utmaningar. Vidare följer regeringen utveck- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 lingen av det via finansierade Urbanprogrammet i . Inom EU pågår diskussioner om möjligheten att bygga upp ett särskilt storstadsnätverk. Kommunernas ordinarie insatser är av stor betydelse för att en framgångsrik storstadspolitik ska kunna bedrivas. En stor andel av de offentliga välfärdsverksamheterna, till exempel barnomsorg, skola, kultur- och fritidsverksamheter ansvarar kommunerna för. Bostadsplanering och huvudmannaskap för de allmännyttiga bostadsbolagen är andra exempel på viktiga kommunala ansvarsområden. Vidare finns ett kommunalt ansvar för att stärka delaktigheten och utveckla former för en demokratisk dialog med de boende. Staten ansvarar bland annat för att bidra till likvärdiga och goda ekonomiska förutsättningar för kommunerna genom dels det generella statsbidragssystemet, dels systemet för utjämning av inkomster och kostnader mellan kommuner. De statliga myndigheterna på lokal och regional nivå har ett särskilt ansvar att medverka i det lokala utvecklingsarbetet. Nedan presenteras kortfattat några av regeringens insatser inom andra politikområden som påverkar måluppfyllelsen inom storstadspolitiken. För mer information hänvisas till respektive politikområde. tillsatte regeringen kommittén Stockholmsberedningen med uppdrag att föreslå åtgärder som förbättrar transportsystemet i , men också redovisa möjligheter att utveckla transporterna mellan och övriga , övriga landet samt internationellt. Det bärande instrumentet inom den regionala näringspolitiken är regionala tillväxtavtal som syftar till bättre samordning och samverkan mellan sektorer och aktörer som har till uppgift att främja tillväxt och sysselsättning. ersätts de regionala tillväxtavtalen av regionala tillväxtprogram. Regeringen vidtar insatser för att stimulera bostadsbyggandet. Målet är att bygga 120 000 nya bostäder , varav en stor 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 andel i storstadsregionerna. Byggandet skall stimuleras genom bland annat sänkt byggmoms för särskilt boende som exempelvis studentbostäder. Vidare har regeringen givit landshövdingen i i uppdrag att samråda med kommunerna i länet och med andra berörda aktörer om åtgärder för att skapa förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande. Regeringen har även bemyndigat landshövdingen att bland kommunerna i länet, fördela den del av investeringsbidraget för nybyggnad av hyresbostäder som har reserverats för . Målet om att bryta segregation Som en del i utbildningspolitiken har regeringen föreslagit att inrätta en ny skolutvecklingsmyndighet . Det första stora utvecklingsuppdraget för den nya myndigheten föreslås bli att arbeta för förbättrade utbildningsvillkor i segregerade områden. Vidare har regeringen utsett en särskild utredare med uppdrag att pröva hur utbildningen i svenska för invandrare, sfi, kan förnyas och organiseras, (dir. 2002:105) Utbildning i svenska för invandrare. Uppdraget skall redovisas . Integrationspolitiken inriktas främst på att ge stöd till människors egen försörjning och delaktighet i samhället samt att förebygga och motverka rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. Enligt direktiv (dir.2001:87) Översyn av mottagande av och introduktion för flyktingar skall utredaren bland annat analysera i vilken mån koncentrationen av asylsökande och nyanlända flyktingar till vissa kommuner och bostadsområden påverkar integrationsprocessen. Regeringen har avsatt 20012003 till ett brett program för att öka sysselsättningen bland invandrare. Medlen används bland annat för att förbättra introduktionen och språkundervisningen för nyanlända invandrare, validering av utländsk yrkeskompetens samt för kompletterande utbildningar av personer med högskoleutbildning inom olika bristyrken. Regeringen har på det arbetsmarknadspolitiska området också avsatt till storstadsregionerna i syfte att stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. Medlen har främst använts för personalförstärkningar på arbetsförmedlingar i stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal. Regeringen har i denna budgetproposition utsett Drömmarnas Hus i , , som en av mottagarna av ett nationellt uppdrag inom området ungdomskultur. Uppdraget är treårigt och gäller . Inom socialpolitiken har en lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst, SOCSAM, pågått . I väntan på att en lagstiftning ska träda i kraft har försökslagstiftningen förlängts till utgången av 2003. I regeringens nationella narkotikahandlingsplan har avsatts för områdesövergripande insatser i , och . Medlen avser perioden 20022004. Syftet med planen är att minska efterfrågan och tillgången av narkotika. tillförde regeringen polisorganisationen varav drygt hälften har fördelats till de tre storstadslänen. Vidare har regeringen föreslagit polisorganisationen en ramhöjning om . Syftet är att ge polisen möjlighet att utveckla verksamheten så att den kännetecknas av ett kunskapsbaserat och problemorienterat arbetssätt med brottsförebyggande syfte. Under 20002002 genomförs inom demokratipolitiken ett långsiktigt utvecklingsarbete, Tid för demokrati, för den svenska folkstyrelsen. Syftet med utvecklingsarbetet är att stimulera till ett ökat engagemang och deltagande i de politiska beslutsprocesserna och i samhällslivet i övrigt. En utvärdering kommer att inledas . Regeringen satsar särskilda medel, varav en del går till storstäderna, för att stimulera lokalt brottsförebyggande arbete. Medlen fördelas av (). Vi- dare har BRÅ på regeringens uppdrag arbetat med att utveckla arbetet med bebyggelseinriktade åtgärder som ökar tryggheten och förebygger brott. Uppdraget genomfördes i samverkan mellan BRÅ, och . Rapport överlämnades till regeringen . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl inom storstadsregionerna som i övriga delar av landet samt att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare. har, som en del i sitt utvärderingsuppdrag, haft i uppgift att föreslå, sammanställa och utveckla relevanta statistiska nyckeltal som kan ligga till grund för hur utvecklingen i utsatta bostadsområden långsiktigt bör följas. I rapporterna Målområdesanalyser och indikatorer (rapportserie 2001:06) och På rätt väg? (rapportserie 2002:05) presenteras ett antal indikatorer för olika målområden. Något förslag om nyckeltal har dock inte lämnats. Förslagen till indikatorer utgör tillsammans med övriga utvärderingar och studier underlag för regeringens fortsatta värderingsarbete och diskussion kring storstadspolitikens fortsatta utformning och hur måluppfyllelsen bör mätas. Redovisningen under resultatbedömning omfattar i denna budgetproposition främst beskrivningar av utvecklingen i berörda stadsdelar. Redovisad statistik under denna rubrik bygger på uppgifter från egen databas samt den boendestudie som presenterar i rapporten rätt väg? Insatserna inom de lokala utvecklingsavtalen är riktade dels till individer, dels till områden. När stadsdelens utveckling beskrivs visar statistiken ofta på hur stadsdelens tillstånd förändrats över tiden och i förhållande till andra stadsdelar. Den statistiken påverkas av in- och utflyttning i bostadsområdet. Genom STATIV kan numera flyttrörelserna beaktas vilket är en förutsättning för att långsiktigt följa lägesutvecklingen och förklara orsakssamband. Till exempel visar In- tegrationsverket i sin ? att i 21 av 24 berörda stadsdelar har de som flyttar ut från stadsdelen en högre andel sysselsatta än de som flyttar in. Enligt bedömning skulle den positiva sysselsättningsutvecklingen ha varit dubbelt så stor med ett socioekonomiskt neutralt flyttutbyte. I redovisningen av utvecklingen har regeringen valt att utgå som basår i statistiken. 1998 var det år beslutade om en nationell storstadspolitik och kommunernas förberedelsearbete för att teckna ett lokalt utvecklingsavtal med staten kunde därmed inledas. Regeringen anser därför att 1998 är det basår utifrån vilket framtida effekter av storstadspolitiken bör mätas. Ökad sysselsättning är ett viktigt led i arbetet för att uppnå jämlika och jämställda levnadsvillkor i storstäderna. Sysselsättningsutvecklingen redovisas med stöd av indikatorn andelen sysselsatta. Den långa eftersläpningen med drygt innebär att den tillgängliga statistiken sträcker sig till och med . I tabell 4.3 redovisas andelen sysselsatta (förvärvsintensiteten) i de stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 4.3 Förvärvsintensitet, , i procent och förändringen i procentenheter, 1998-2000 Källa: STATIV, Samtliga 24 stadsdelar har under 19982000 haft en bättre sysselsättningsutveckling än storstadsregionerna och landet som helhet. Trots detta är fortfarande andelen sysselsatta i de flesta berörda stadsdelar låg i förhållande till övriga landet. De tre storstadsregionerna uppvisar sinsemellan relativt stora skillnader vilket även avspeglar sig i statistiken för stadsdelarna. Samtliga stadsdelar i och hade en förvärvsintensitet som ligger under genomsnittet för de 24 stadsdelarna. Nivåerna för stadsdelar i är generellt högre. visar i rapporten rätt väg? att inrikes födda och utrikes födda män har en betydligt högre andel sysselsatta i berörda stadsdelar, medan utrikes födda kvinnor har en mycket låg sysselsättningsgrad. Av samma rapport framgår att det är troligt att andelen sysselsatta har fortsatt öka även mot bakgrund av den kraftiga minskningen av arbetslösheten i de 24 stadsdelarna. Utvecklingen av socialbidragsberoendet är nära kopplat till sysselsättningsutvecklingen. Statistik från databas visar att andelen långvariga socialbidragstagare minskat med ungefär en femtedel i berörda stadsdelar . Nedgången har varit betydligt större i stadsdelar med lokala utvecklingsavtal jämfört med omgivande storstadsregioner och landet som helhet. Ett stort antal insatser inom de lokala utvecklingsavtalen handlar om att utveckla och pröva nya pedagogiska metoder i förskola och skola, kompetensutveckling för personal samt insatser för att stärka föräldrasamverkan. I samtliga 24 stadsdelar erbjuds alla barn förskola på deltid. Förskolorna som ofta har en språklig inriktning syftar till att ge barnen tillgång till förskolans pedagogiska verksamhet och stöd i sin språkutveckling. Förskolorna arbetar med att stärka modersmålet som svenska språket tränas. Lokala uppföljningar och utvärderingar görs till exempel i form av språkutvecklingsanalyser. För att följa den allmänna utvecklingen av utbildningsnivån föreslår att indikatorn andel av befolkningen () som har minst en treårig gymnasieutbildning bör användas. En lägesbeskrivning visar att av de boende i de 24 stadsdelarna har minst treårig gymnasieutbildning medan motsvarande siffra för i sin helhet är . Generellt har kvinnorna en lägre utbildningsnivå än männen i berörda stadsdelar medan motsatt förhållande gäller för riksnivån. En viktig förutsättning för att höja utbildningsnivån i den vuxna befolkningen är att elever fullföljer och gymnasieskolan. Förkunskaper från förskolan kan likaså ha betydelse för hur elever klarar sin skolgång. De insatser som görs i förskola och skola inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen påverkar på den generella utbildningsnivån. Folkhälsa, ökad trygghet och delaktighet Enligt boendestudie rapporterar kvinnor ett sämre hälsotillstånd än män i samtliga berörda stadsdelar. Inom de lokala utvecklingsavtalen förekommer insatser för att främja folkhälsan. Flera stadsdelar har utvecklat lokala familjecentraler ofta i samverkan mellan primärvården och kommunen och i vissa fall föreningslivet. Friskvård, kultur och idrott är andra exempel på insatser med betydelse för folkhälsan. Därutöver påverkas sannolikt det allmänna hälsotillståndet av samtliga insatser inom avtalen. Flera insatser i de lokala åtgärdsplanerna syftar till att stadsdelen skall uppfattas som attraktiv och trygg av invånarna. Fysisk upprustning, förbättring av utomhusmiljön samt kultur- och fritidsaktiviteter är några exempel. Vidare har en rad brottsförebyggande åtgärder vidtagits för att öka tryggheten i stadsdelarna. Boendestudien visar att närmare hälften av de tillfrågade i de 24 stadsdelarna känner sig trygga om de går ut ensamma i sitt bostadsområde medan en tredjedel känner sig otrygga. Studien visar dock att det är stor skillnad mellan könen, män känner sig mycket tryggare än kvinnor. Hela arbetet med de lokala utvecklingsavtalen skall genomsyras av ett underifrånperspektiv. De boendes delaktighet är en aspekt av ett underifrånperspektiv. Demokratisk delaktighet är därmed både en mål- och metodfråga. har i sin ? inte föreslagit någon indikator för att följa målområdet. I flera av stadsdelarnas lokala åtgärdsplaner lyfts kulturen fram som betydelsefull för att främja en positiv utveckling av stadsdelen och de boende i stadsdelen. I rapporten i storstad (Mångkulturellt centrum 2002:3) som lämnats till regeringen redovisas att cirka en tredjedel av de statliga medlen inom de lokala utvecklingsavtalen fördelats till insatser som inrymmer kultur. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 flera stadsdelar förekommer omfattande litteratursatsningar för barn i förskola och skola. Kulturella uttrycksmedel blir även en viktig del i arbetet med kommunikation och språk till exempel bild, drama, musik och dans. Medel har även använts för att utveckla det professionella kulturlivets roll i stadsdelarna exempelvis Cirkus Cirkörs verksamhet i , och i . och ett flertal aktörer i de tre storstadslänen avslutade det gemensamma projektet och kulturmiljö. Inom ramen för projektet har inventeringar av efterkrigstidens bebyggelse genomförts och lagts in i kulturmiljövårdens bebyggelseregister tillgängligt via Internet. Syftet är att bidra till kunskapsuppbyggnad, metodutveckling samt stimulera till ett lokalt engagemang för storstädernas kulturmiljövärden. Som en del i arbetet har tillsammans med presenterat en rapport, Miljonprogram och media, med reflektioner och analyser kring massmedias sätt att förmedla bilder av miljonprogramsområdena. Samarbetet med de tre storstadslänen i kulturmiljöfrågor fortsätter inom ramen för ordinarie arbete har ett antal rapporter som berör det storstadspolitiska arbetet lämnats till regeringen. Samtliga rapporter visar på att utvecklingsarbetet pågått för att tillförlitligt mäta några effekter i förhållande till de övergripande storstadspolitiska målen. Segregationens mekanismer är komplexa med flera dimensioner ekonomiska, sociala, etniska och demografiska vilket gör att resultat i vissa fall är svåra att mäta. konstaterar i rapporten rätt väg? att det är för tidigt att värdera effekter av insatser inom de lokala utvecklingsavtalen. Den befintliga statistiken omfattar i huvudsak en period under vilken insatser inte varit igång i alla stadsdelar. Vidare bedöms vara för att kunna avläsa effekter av ett så komplext arbete som det som bedrivs inom de lokala utvecklingsavtalen. Svårigheten att mäta effekter understryks i den kunskapsöversikt av den 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 svenska och nordiska forskningen kring utsatta stadsdelar som tagit fram, Förort i fokus (rapportserie 2002:01). Positiv utveckling i stadsdelarna Även om samband ännu inte går att styrka konstaterar regeringen att utvecklingen i stadsdelarna inom de lokala utvecklingsavtalen i många avseenden går i positiv riktning. Andelen sysselsatta har ökat snabbare i de områden som omfattas av lokala utvecklingsavtal än i respektive storstadsregion och landet som helhet. Minskningen av socialbidrag har varit större i berörda områden jämfört med utvecklingen i omgivande storstadsregioner. Det är svårt att se att andra insatser eller faktorer skulle ha en avgörande roll för denna utveckling. Den positiva utvecklingen sker dock från låga nivåer beträffande till exempel sysselsättning och från höga nivåer av bidragsberoende. I revideringsarbetet kring instrumentet lokala utvecklingsavtal har formen vunnit uppslutning. Stat och kommun är ense om att instrumentet i stort sett fungerar. Merparten av analysen kommer att göras inom ramen för det kommande värderingsarbetet. Re- geringen avser återkomma till om storstadspolitikens utveckling. Enligt regeringens uppfattning bidrar de lokala utvecklingsavtalen till en bättre samordning av resursanvändningen i stadsdelen och att stimulera till ett strategiskt utvecklingsarbete. Avtalsformen bidrar till en helhetssyn på stadsdelens utveckling och ett flerdimensionellt sätt att arbeta som skiljer sig från traditionell förvaltningskultur. De statliga medlen har gjort det möjligt att utveckla och pröva nya metoder och arbetsformer. Genom avtalen finns ett nära samspel mellan den lokala och centrala nivån som är viktigt inte minst för att centrala beslut ska kunna fattas med lyhördhet för vad som sker lokalt. Regeringen bedömer att de lokala utvecklingsavtalen är väl etablerade redan efter en så som . En grund för att bryta segre- gation och skapa tillväxt har därmed lagts för att stat och kommun i samverkan skall kunna bedriva ett verkningsfullt arbete kring dessa storstadspolitiska frågor. Regeringen ser det som angeläget både att fortsätta utveckla instrumentet lokala utvecklingsavtal och att utveckla samordningen av insatser på nationell nivå för att bryta segregation och främja tillväxt. De fyra centrala metodfrågorna i arbetet med de lokala utvecklingsavtalen; mål och utvärdering, underifrånperspektiv, samverkan och långsiktighet bör utvecklas vidare. För att nå ett väl fungerande målstyrt arbete kvalitetssäkrat genom utvärdering är det viktig att fortsätta utveckla indikatorer och nyckeltal inom samtliga målområden. Detta bör ske i närmare samarbete med berörda sektorsmyndigheter. Utvärderingar bör ges mer utrymme i den fortgående lär- och förbättringsprocessen. Ett faktum är att det är svårt att följa sysselsättningsutvecklingen i stadsdelarna beroende på stora fördröjningar i statistiken. Med dagens metoder kan statistik om förvärvsfrekvens på lokal nivå presenteras med drygt 1,5 års eftersläpning.