prop · GQ0391 · 2003-05-15 00:00:00 — Regeringens proposition2002/03:91Associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater ochRepubliken . 2002/03:91Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.Stockholm den 15 maj 2003Göran ()Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att godkänner avtalet om upprättande av enassociering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och Republiken å andra sidan. Genom detta avtal upprättas en politisk ochekonomisk associering mellan parterna, baserad på ömsesidighet, gemensammaintressen och en fördjupning av relationerna mellan parterna.Avtalet omfattar tre områden; politisk dialog, samarbete samt handel. Politiskdialog innebär att parterna kommer att föra en regelbunden politisk dialog ochsträva efter att samordna sina ståndpunkter och ta gemensamma initiativ iinternationella forum. Samarbetet omfattar bl.a. områden som ekonomi, teknik,utbildning, och bekämpning av organiserad brottslighet. Överenskommelserna påhandelsområdet omfattar upprättandet av ett frihandelsområde för industrivaror,fiske och de flesta jordbruksvaror. Dessutom omfattar avtalet ömsesidigliberalisering av tjänstehandeln och investeringsregler.Innehållsförteckning1 Förslag till riksdagsbeslut 42 Ärendet och dess beredning 53 Närmare om de delar av avtalet som redan trätt i kraft 54 Bakgrund 65 Utvecklingen i 66 bilaterala relationer med 77 Avtalets innehåll 97.1 Del I Allmänna och institutionella bestämmelser 107.1.1 Avdelning 1 Avtalets art och räckvidd 107.1.2 Avdelning 2 Institutionell ram 107.2 Del II Politisk dialog 117.3 Del III Samarbete 117.3.1 Avdelning 1 Ekonomiskt samarbete 117.3.2 Avdelning 2 Vetenskap, teknik och informationssamhälle 137.3.3 Avdelning 3 Kultur, utbildning och det audiovisuella området 137.3.4 Avdelning 4 Offentlig förvaltning och interinstitutionellt arbete147.3.5 Avdelning 5 Socialt samarbete 147.3.6 Avdelning 6 Andra samarbetsområden 147.3.7 Avdelning 7 Allmänna bestämmelser 157.4 Del IV Handel och handelsrelaterade frågor 167.4.1 Avdelning 1 Allmänna bestämmelser 167.4.2 Avdelning 2 Fri rörlighet för varor 167.4.3 Avdelning 3 Tjänstehandel och etablering 207.4.4 Avdelning 4 Offentlig Upphandling 227.4.5 Avdelning 5 Löpande betalningar och kapitalrörelser 247.4.6 Avdelning 6 Immateriella rättigheter 247.4.7 Avdelning 7 Konkurrens 257.4.8 Avdelning 8 Tvistlösning 257.4.9 Avdelning 9 Öppenhet 267.4.10 Avdelning 10 Särskilda uppgifter avseende handelsfrågor för de organ som inrättas genom detta avtal 267.4.11 Avdelning 11 Undantag på handelsområdet 277.5 Del V Slutbestämmelser 278 Godkännande av avtalet 28Bilagor: 1.Avtal om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapenoch dess medlemsstater å ena sidan och Republiken å andra sidanI.Gemenskapens förteckning avseende avskaffande av tullarII. förteckning avseende avskaffande av tullarIII. Definition av begreppet "ursprungsprodukter" och metoder föradministrativ samarbeteIV. Avtal om sanitära och fytosanitära åtgärder som är tillämpliga på handelnmed djur och animaliska produkter, växter, vegetabiliska produkter och andravaror samt om djurskyddV. Avtal om handeln med vinVI. Avtal om handel med spritdrycker och aromatiserade dryckerVII. Bindningslista över särskilda åtaganden beträffande finansiella tjänsterVIII. Bindningslista över särskilda åtaganden beträffande finansiella tjänsterIX. Myndigheter med ansvar för finansiella tjänster tjänsterX. Bindingslistor över särskilda åtaganden rörande etableringXI. Offentlig upphandling som omfattas för gemenskapens delXII. Offentlig upphandling som omfattas för delXIII. Genomförande av vissa bestämmelser i del IVavdelning IV.XIV. Löpande betalningar och kapitalrörelserXV. Modell för förfaranderegler för förlikningsnämndXVI. Uppförandekod för ledamöter av en förlikningsnämnd.XVII. Genomförande av vissa beslut inom ramen för del IV.XVIII. SlutaktUtdrag ur protokollet vid regeringssammanträde Förslag till riksdagsbeslutRegeringen föreslår att godkänner avtalet om upprättande av enassociering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och Republiken å andra sidan.2Ärendet och dess beredningGenom beslut av Europeiska unionens råd bemyndigadesEuropeiska gemenskapens kommission att inleda förhandlingar med om ettassocieringsavtal mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å enasidan och å andra sidan. Förhandlingarna slutfördes ochassocieringsavtalet paraferades, dvs. texten fastställdes som autentisk ochslutlig, . Sverigehar under förhandlingarnas gång löpande inhämtat synpunkter frånKommerskollegium. Innan avtalet kan träda i kraft i sin helhet skall detgodkännas av parterna. godkände avtalet ochEuropaparlamentet . Då avtalet omfattar områden som bådeligger inom ramen för medlemstaternas kompetens och områden som ligger inomgemenskapens kompetens s.k. delad kompetens, skall avtalet även underställasmedlemsstaternas respektive parlament för ratificering.3 Närmare om de delar av avtalet som redan trätt i kraftDen trädde de delar av avtalet i kraft, som ligger inomgemenskapens kompetens. Dessa delar är följande:* Ur del I (allmänna och institutionella bestämmelser); avdelning II, deninstitutionella ramen. * Ur del III (samarbete); avdelning I, ekonomiskt samarbete, utom artiklarna 17, 19-23, 28-35, samt avdelning VII, allmänna bestämmelser. * Ur del IV (handel och handelsrelaterade frågor); avdelning I, allmännabestämmelser, utom artikel 55 c, d, e, och g samt avdelning II, fri rörlighetför varor, avdelning IV, offentlig upphandling, samt avdelningarna VII-XI, (VIIkonkurrens, VIII tvistlösning, IX öppenhet, X särskilda uppgifter avseendehandelsfrågor för de organ som inrättas genom detta avtal, XI undantag påhandelsområdet). * Samtliga artiklar ur del V (slutbestämmelser) har trätt i kraft.4 BakgrundSom en följd av de politiska förändringarna i från militärregim tillåtergång till demokrati upprättades ett samarbetsavtal mellan och idecember , Framework Co-operation Agreement.När EU vid toppmötet på tillkännagav sin avsikt att fördjuparelationerna med (Mercado Común del Sur) och , anhöll även denchilenska regeringen om ett utökat samarbete med EU. Från chilensk sida var detangeläget att i förhållande till EU inte hamna i ett sämre läge än ochMexiko. deklarerade EU och sin gemensamma målsättning att etablera ett närmare politiskt och ekonomiskt samarbete. Förhandlingarnainleddes och avslutades , då parterna, EG och dess medlemsstater samt , undertecknade ett samarbetsavtal. Avtalet, somträdde i kraft , syftade bland annat till "att förbereda enframtida associering av politisk och ekonomisk karaktär".Beslutet att inleda förhandlingar om ett associeringsavtal mellan EG och dessmedlemsstater samt , togs vid toppmötet /i ijuni 1999. Den första förhandlingsrundan hölls . Den 26 april 2002avslutades den tionde och sista rundan. Avtalet kunde således färdigförhandlas till det andra toppmötet /som ägde rum i imaj 2002, då rådets president , president kommissionens president gemensamt kunde deklarera att avtaletvar i hamn.Avtalet är det mest långtgående avtal som EG och dess medlemsstater hittillsslutit med ett tredje land som inte är kandidatland. Det bör ses mot bakgrunddels av EU:s vilja att hålla jämna steg med utvecklingen i det av lanseradeFree Trade Area of the (FTAA), dels av en önskan att främja handeln med . Vid förhandlingarnas början betonades integrationens betydelse förekonomisk utveckling och ökad levnadsstandard samt för att bemötaglobaliseringen på ett sätt som kommer medborgarna till godo. Även den politiska betydelsen av ett partnerskap grundat på gemensam historia, kultur ochpolitiska värderingar underströks.5 Utvecklingen i ChileChile har en solid, internationaliserad ekonomi, stabila politiska och rättsliga institutioner och är en aktiv deltagare i internationella sammanhang, såsomt.ex. FN och WTO. har landet varit föregångare tillmånga viktiga ekonomiska och sociala reformer och har därmed i flera avseendenfungerat som förebild för andra latinamerikanska länder. Stora framsteg hargjorts inom mänskliga rättigheter, inskränkandet av militärens roll i politiken, fattigdomsbekämpning, infrastruktur, utbildning och hälsovård.Sedan demokratins återinförande har fört en politik som utgår från en marknadsekonomisk grundsyn där fri konkurrens, avregleringar och frihandelspelat en viktig roll. har det funnits en strävan - i storutsträckning med europeiska modeller som ledstjärna - att genomföra ett antalsociala reformer för att förbättra situationen för de allra fattigaste, vilkauppgår till av en total befolkning på 15 miljoner. Dennasträvan, i kombination med betydelsen av obehindrat marknadstillträde tillChiles största handelspartner och det största handelsblocket i världen,förklarar att associeringsavtalet med och dess medlemsstater betraktas som en av allra viktigaste utrikes- och handelspolitiska framgångar i moderntid.Under 1970-och 1980-talen vidtogs omfattande åtgärder för att minska detstatliga ägandet och att öka landets deltagande i världsekonomin. Genomunilaterala tullsänkningar utsattes den inhemska produktionen för konkurrensfrån världsmarknaden. , som var grundande medlem av WTO, deltog aktivt iden s.k. Uruguayrundan om ytterligare handelsliberalisering. Dennafrihandelsstrategi kompletterades med ekonomiska samarbetsavtal - syftande till frihandel - med merparten av länderna i . 1994 blev som första sydamerikanska land medlem av APEC. 1996 blev associerad medlem av och ingicks ett frihandelsavtal med , följtav ett liknande avtal med 1999. De chilenska ansträngningarna att säkrafrihandel med alla viktigare handelspartners kröntes , då man skrev under associeringsavtalet med och dess medlemsstater, frihandelsavtal medSydkorea och slutförhandlade frihandelsavtal med . Den ekonomiska tillväxtenlåg på , driven av hög inhemskefterfrågan och en ökning av den i hög grad råvarubaserade exporten (koppar, men även vin och frukt). Asienkrisen drabbade den chilenska ekonomin hårt och den senaste tidens ekonomiska turbulens i och harförsvårat en återhämtning av den ekonomiska tillväxten i . Trots låginternationell och inhemsk efterfrågan har Chilefortfarande ekonomisk tillväxt, och även om inkomstfördelningen fortfarande ärskev har man näst högsta BNI per capita på cirka 4590 USD.Den uppskjutna moderniseringen av den chilenskastatsapparaten är mer angelägen . Utmaningen som ligger framförChile är att skapa en statsförvaltning som präglas av transparens och störreredovisningsskyldighet för beslutsfattarna. I detta sammanhang kan fortsattachilenska öppningar mot omvärlden, inte minst genom associeringsavtalet med dess medlemsstater, vara en hjälp på vägen.6 bilaterala relationer med ChileSverige är välkänt och har ett gott rykte i , bl.a. tack vare det starkaengagemanget mot militärregimen och den stora gruppen chilenska flyktingar sommottagits. lever cirka 40 000 chilenare eller svenskar med chilenskbakgrund i . De politiska kontakterna har varit livliga under de senasteåren.Sverige ger ett betydande bidrag inom ramen för folkrörelseanslaget till svenska enskilda organisationer och deras samarbetsorganisationers verksamhet i Chile.Stödet uppgår till ca . deltar även i en radregionala projekt bl.a. inom forskningsområdet. Regionalt stöd ges även till det i belägna institutet , som genomför opionsmätningaroch demokratistudier i hela Latinamerika.Sida och den chilenska statliga myndigheten för ekonomisk utveckling Corfo hargemensamt finansierat en fond om totalt för att främja samarbete i formav teknologiöverföring och erfarenhetsutbyte mellan svenska och chilenska småoch medelstora företag inom ömsesidigt prioriterade områden såsom t.ex.miljöteknologi, IT, transport och träindustri. Fondens verksamhet initieradesofficiellt och utgör det primärasamarbetsverktyget mellan länderna.Sveriges handel med uppgick till vilket utgör 0,av totalhandeln. Exporten uppgick till (0,av vårsammanlagda export) och importen till (0,av vårsammanlagda import). Exporten består främst av verkstadsprodukter (export tillett värde av cirka 1000 miljoner varav utgör ca )medan importen består främst av koppar (ca ) och livsmedel,främst vin ().De flesta stora svenska företag har egna dotterbolag i . Endast ett fåtalhar dock egen tillverkning i landet. Därtill har ytterligare ca 150 svenskaföretag någon form av representation (lokal representant, försäljningsagent o.dyl.). Ett trettiotal svenska dotterbolag ingår i den svensk-chilenskahandelskammaren i som bildades . erbjuder godaaffärsmöjligheter för svenska företag inom flera traditionellt starka "svenska"sektorer som t.ex. gruvor, skogs- och träindustri, energi, miljövård,infrastruktur, hälsovård samt IT och telekommunikation. Även om ett ökatintresse för hos svenskt näringsliv har noterats ärpotentialen långt ifrån uttömd. är ett förhållandevis modernt ocheffektivt samhälle och en mycket bra inkörsport till övriga Sydamerika.Bland viktigare bilaterala avtal kan nämnas:Viseringsavtal: Viseringsfrihet för turister råder iSverige. Chilenska medborgare är viseringsfria enligt EU:sviseringsbestämmelser.Investeringsskyddsavtal: Ett avtal undertecknades i samband med presidentAylwins besök i och trädde ikraft i februari 1996.Socialförsäkringsavtal: Undertecknades och trädde i kraft ijanuari 1996. Det innebär bl.a. att folkpension betalas till chilenskamedborgare i eller på samma villkor som gäller för svenskamedborgare i motsvarande situation. I intjänad ATP-pension utbetalasliksom tidigare utan inskränkningar i Chile.Försvarsavtal: undertecknade och försvarsministrarett Memorandum of Understanding på försvarsområdet.Medföljandeavtal: trädde ett medföljandeavtal i kraft. Detta ger medföljande till beskickningspersonal möjlighet att förvärvsarbeta.Utbildningsavtal: Vid statsminister besök undertecknades ett Memorandum of Understanding på utbildningsområdet för att främja samarbeteoch utbyte mellan svenska och chilenska skolor.Samarbetsavtal: Vid statsministerns besök undertecknades ocksåett avtal om ekonomiskt, industriellt och kommersiellt samarbete. Avtaletutmynnade i en rad samarbeten, varav de flesta nu har fasats ut.Samarbetsfond: Som tidigare nämnt undertecknades ett ramavtalför en gemensam fond mellan Sida, Agci (den chilenska biståndsmyndigheten) samtCorfo till ett totalvärde av . Fonden blev operativ den 21november 2002.Förhandlingarna om ett skatteavtal är i sitt slutskede.7 Avtalets innehållAvtalet omfattar, som tidigare nämnt, tre områden; politisk dialog, samarbetesamt handel. Politisk dialog innebär att parterna kommer att föra en regelbunden politisk dialog och sträva efter att samordna sina ståndpunkter och tagemensamma initiativ i internationella fora. Samarbetet omfattar samarbete inomområden som ekonomi, vetenskap, teknik, IT, kultur, utbildning ochnarkotikabekämpning samt bekämpning av organiserad brottslighet. Handelsområdetomfattar upprättandet av ett frihandelsområde för industrivaror, fiske och deflesta jordbruksvarorna. Dessutom omfattar avtalet ömsesidig liberalisering avtjänstehandeln och investeringsregler.Frihandelsavtalet mellan och är det mest ambitiösa bilateralaavtal som EG har slutit eftersom det omfattar inte bara varuhandeln utan äventjänstehandel och investeringar. Förutom avtal om liberalisering av varuhandeln(av befintlig handel) har parterna ingått avtal omliberalisering av tjänstehandel, och öppnande av offentlig upphandling, avtal om investeringar, ett särskilt avtal för vin och sprit samt ett avtal omväxtskydd. Kommerskollegiet har i yttrande bedömt attavtalet utgör en framgång som i stort tillgodoser svenska intressen. Inom någrasektorer hade dock regeringen hoppats på bättre resultat, t.ex. när det gällertjänstehandeln hade regeringen intresse av mer långtgående liberaliseringar inom finansiella tjänster och telekommunikation. På jordbruksområdet ser regeringendet som negativt att EG undantagit viktiga områden som kött och spannmål frånliberaliseringen.7.07.1 Del I Allmänna och institutionella bestämmelser7.1.1 Avdelning 1 Avtalets art och räckviddArtiklarna 1 - 2Artikel 1 stadfäster vilka principer som skall ligga till grund för avtalet.Dessa principer är respekten för de demokratiska principerna, de grundläggandemänskliga rättigheterna och rättsstaten. Även främjande av en hållbar ekonomiskoch social utveckling samt rättvis fördelning av de fördelar som följer avassocieringen, skall vara vägledande principer.Genom detta avtal upprättas en politisk och ekonomisk associering mellanparterna, baserat på ömsesidighet, gemensamma intressen och en fördjupning avrelationen mellan parterna.7.1.2 Avdelning 2 Institutionell ramArtiklarna 3 - 11Genom artikel 3 har ett associeringsråd inrättats för att övervaka avtaletsgenomförande och pröva frågor av betydelse. Detta råd skall sammanträda medjämna mellanrum, dock med högst två års mellanrum, på ministernivå.Associeringsrådet fastställer självt sin arbetsordning. Besluten som fattas ärbindande för parterna och skall antas i samförstånd mellan dem. Vid utförandetav sina uppgifter skall associeringsrådet biträdas av en associeringskommitté.Associeringskommittén skall ha befogenhet att fatta beslut i de fall somföreskrivs i avtalet eller när sådan befogenhet delegerats av associeringsrådetoch sammanträda vanligtvis en gång . å sin sida skallvid utförandet av sina uppgifter biträdas av de särskilda kommittéer sominrättas genom detta avtal.Genom artikel 9 inrättas en parlamentarisk associeringskommitté som skall varaett forum för möten och åsiktsbyten mellan ledamöter av ochden chilenska nationalkongressen. Genom artikel 10 inrättas en gemensamrådgivande kommitté med uppgift att hjälpa associeringsrådet främja dialog ochsamarbete mellan de olika ekonomiska och sociala organisationerna i det civilasamhället i Europeiska unionen och i . Parterna skall främja regelbundnamöten mellan företrädare för Europeiska unionen och det civila samhället iChile, i syfte att hålla dem underrättande om genomförandet av detta avtal ochinhämta förslag från den om förbättringar av avtalet.7.2 Del II Politisk dialog Artiklarna 12 - 15Genom avtalet skapas en ram för politisk dialog mellan parterna. Den politiskadialogens huvudsakliga mål är främjande, spridning, vidareutveckling ochgemensamt försvar av demokratiska värderingar. Parterna skall i så högutsträckning som möjligt samordna sina ståndpunkter och ta gemensamma initiativi lämpliga internationella fora samt samarbeta på området utrikes- ochsäkerhetspolitik. Parterna ska även samarbeta i kampen mot terrorism. Dettaskall göras inom ramen för säkerhetsråds resolution (2001) och andra relevanta FN-resolutioner och internationella konventioner.Parterna ska även motverka terrorism genom att, i enlighet med internationelloch nationell rätt, utbyta information om terroristgrupper, utbyta åsikter omsätt och metoder att motverka och förhindra terrorism. Den politiska dialogenskall föras på ministernivå i associeringsrådet, på högre tjänstemannanivå samt genom diplomatiska kanaler.7.3 Del III SamarbeteUnder del 3 ryms ekonomiskt samarbete inom industriell verksamhet,tjänstesektorn, främjande av investeringar, och energi liksom samarbete för att gynna små och medelstora företag, miljö, konsumentskydd samt samarbete omskyddande av personuppgifter.Artikel 16Parterna skall upprätta ett nära samarbete med inriktning på bl. a. stärkande av den institutionella kapaciteten i syfte att stödja demokratin, rättsstaten ochrespekten för de mänskliga rättigheterna samt de grundläggande friheterna. Denekonomiska utvecklingen bör gå hand i hand med främjande av den socialautvecklingen och skyddet för miljön. Respekten för de grundläggande socialarättigheterna skall särskilt prioriteras av parterna. Samarbetet skall ocksåinrikta sig på stimulans av synergier i produktionsverksamhet och skapa nyamöjligheter för handel och investeringar.7.3.1 Avdelning 1 Ekonomiskt samarbeteArtiklarna 17 - 35Det industriella samarbetet skall stödja och främja industripolitiska åtgärderför att utveckla och befästa parternas insatser. De centrala målsättningarnaskall vara att öka kontakterna mellan parternas ekonomiska aktörer, stärka ochfrämja dialog och erfarenhetsutbyte mellan nätverk av europeiska och chilenskaekonomiska aktörer samt att främja projekt för industriellt samarbete, somföljer av processen för privatisering eller öppnandet av den chilenska ekonomin.Artikel 18 handlar om samarbete gällande standarder, tekniska föreskrifter ochförfaranden för bedömning av överensstämmelse. Syftet är att undvika ochundanröja tekniska handelshinder och för att se till att liberaliseringen avhandeln fungerar tillfredsställande. Parterna skall främja ett gynnsamt klimat för utvecklingen av små och storaföretag genom att bl. a. samarbeta om tekniskt stöd, seminarier och mässor. Deskall även främja kontakter mellan ekonomiska aktörer och uppmuntrainvesteringar som tillgång till finansiering skall underlättas avparterna. Samarbete med inriktning på att främja utveckling och diversifieringav produktiviteten och konkurrensförmågan i tjänstesektor skallförstärkas. Vilka tjänstesektorer som samarbetet skall inriktas på fastställs av parterna. Åtgärderna skall inriktas särskilt på små och medelstora företag ochunderlätta för dessa att få tillgång till kapital och marknadsteknik. Vidareskall särskild uppmärksamhet ägnas åt att främja handeln mellan parterna ochtredje land.Parterna skall även utveckla en rättslig ram genom att ingå bilaterala avtal1 om att främja och skydda investeringar.Parternas samarbete rörande energi syftar till utbyte av information genom attutveckla gemensamma databaser, utbildning och tekniköverföring. Samarbetet harsom målsättning att deltagare från den offentliga och privata sektorn i Sverigeoch deltar i projekt för teknisk utveckling. Stöd till chilenskainstitutioner som arbetar med energifrågor och utformning av dess politik skallvara ett av samarbetets mål. Samarbetet skall även inriktas på omstruktureringoch modernisering av transportsystem samt förbättring av transport avpassagerare och gods genom främjande av driftsstandarder. Vidare skallsamarbetet omfatta ett utbyte av parternas transportpolitik, utbildningsprogramför högre tjänstemän i ekonomi, juridik och teknik samt samarbetsprojekt däreuropeisk teknik överförs till det globala satellitnavigationssystemet.Parterna ska samarbeta om jordbruk, landsbygd, sanitära åtgärder ochfytosanitära åtgärder (åtgärder mot växtsjukdomar). Samarbetet på detta områdeär avsett att stödja och stimulera jordbrukspolitiska åtgärder för att främjaoch befästa parternas ansträngningar att skapa ett hållbart jordbruk och attutveckla jordbruket och landsbygden.Med hänsyn till fiskeripolitikens betydelse i förbindelserna mellan parternaförbinder sig dessa att utveckla ett närmare ekonomiskt och tekniskt samarbeteom fiskeri, som eventuellt kan leda till bilaterala eller multilaterala avtal om fiskeri på öppet hav. Parterna skall främja och underlätta samarbete mellansina respektive tullmyndigheter i syfte att se till att de mål som anges iartikel 79 uppnås. Artikel 27 handlar om samarbete om statistik där huvudmåletär att föra statistikmetoderna närmare varandra.När det gäller samarbetet kring miljön skall syftet vara att bevara ochförbättra miljön, hindra förstöring av naturresurser samt nå en hållbarutveckling. Av särskild betydelse är sambandet mellan fattigdom, ekonomi ochmiljö men även miljöproblemen, stärkande av miljöskyddsstruktur ochmiljöpolitik samt utbyte av erfarenheter inom miljöns område, är av storbetydelse.Parternas konsumentskyddsprogram bör inriktas på att bli mer överensstämmandeoch innebära bl. a. att konsumentlagstiftningarna blir mer kompatibla för attundvika handelshinder samt utveckla ett system för ömsesidig information omfarliga produkter.