prop · GQ031d7 · 2003-01-01 00:00:00 — Inom ramen för det vidgade Östersjösamarbetet har minkrigförbanden, minröjningsstyrkan avsedd för internationella insatser genomfört minröjningsoperationen Estonia 2001. I enlighet med tidigare beslutad inriktning hade mottagarlandet en mer central roll under planeringen och genomförandet av operationen. När det gäller förbandsverksamhetens genomförande har Försvarsmakten redovisat att målen för marinstridskrafternas fortsatta grundutbildning varit satta till den lägsta godtagbara nivån. Med anledning därav reviderades utbildningsmålen för verksamhetsåret. Genomförandet av operativa insatser, såsom incidentinsatser, sjöräddningsinsatser och akuta sjötransporter har till del kompenserat den uteblivna övningsverksamheten och positivt bidragit till att de reviderade målen kunnat uppfyllas. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 inom förbandsverksamheten har även medfört besparingar avseende planerat underhåll av materiel. Genomförd förbandsverksamhet har främst givit effekt avseende förmågan att möta begränsade insatser, möta intrång på territoriet, ingripa mot kränkningar, genomföra sjöräddningsinsatser, genomföra fredsbevarande och fredsframtvingande operationer och lämna stöd till humanitär verksamhet. Vidare har den internationella kompetensen, lednings- och försvarsunderrättelsekompetensen, kompetensen att leda och genomföra väpnad strid samt att logistiskt understödja densamma utvecklats. Regeringen konstaterar att de av Försvarsmakten av ekonomiska skäl reviderade utbildningsmålen har uppnåtts. Vidare konstaterar regeringen att Försvarsmakten redovisat att internationaliseringen av marinstridskrafterna fortgår i enlighet med beslutad inriktning. Försvarsmakten har senarelagt delar av materielanskaffningen. Anskaffning av stridsbåtar har omplanerats och anskaffning av svävare försenats. Leveranserna av splitterskyddad stridsbåt har genomförts . Halvtidsmoderniseringen av korvetterna av Stockholmsklass, ubåt av Västergötlandsklass och minfartyget fortgår. Dessutom har utvecklingen av det luftoberoende ubåtsmaskineriet och utvecklingen inom det nordiska ubåtsprojektet . Den första korvetten av Visbyklass har genomfört provturer med gott resultat. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att omställningsarbetet av förbanden inneburit en tillfällig nedgång i förbandens förmåga och kompetens och att det följaktligen förekommer brister inom marinstridskrafterna. För att effekterna av denna nedgång inte skall få långsiktiga konsekvenser är det viktigt att verksamheten återgår till en högre nivå. Mot bakgrund av rådande omvärldsläge bedömer dock regeringen att tillståndet inom marinstridskrafterna är godtagbart. Vid sjöstridskrafterna har förbandsutbildningen genomförts enligt plan och utbildningen av värnpliktsomgång 2001/2002 är i stort genomförd. Flera internationella övningar och utbildningar, bl.a. Flag Officer , Joint Course, Sorbet Royal, Cooperative och Baltops har genomförts med goda resultat. Vid amfibieförbanden har utbildningen påbörjats. En amfibiestridsgrupp har deltagit i övningen Strong Resolve med gott resultat. Vid de underhållsförbanden har överföringen av verksamhet till organisationsenheten Försvarsmaktens logistik i stort sett genomförts. Åtgärder för avveckling av utgående förband pågår. I flygstridskrafterna har bl.a. följande förband ingått: tre stridslednings- och luftbevakningsbataljoner, en radarflyggrupp FSR 890, åtta flygbasbataljoner (flygbasbataljon 04, under uppbyggnad), fyra divisioner JAS 39 , tre divisioner JA 37 , en division AJS 37 , fyra centrala transportflygdivisioner och två regionala transportflygdivisioner. har tre stridslednings- och luftbevakningsbataljoner, 16 basbataljoner (av den tidigare organisationstypen) och två regionala transportflygdivisioner avvecklats. Till detta kommer den pågående ombeväpningen till Gripensystemet. Inom ramen för denna har avvecklingen av sex JA 37-divisioner börjat . Avvecklingen skall fortsätta med ytterligare en eller två divisioner . En AJS 37 division, inklusive störfunktion, skulle enligt den tidigare planeringen ha avvecklats . På grund av betydelsen att vidmakthålla flygspaningsförmåga bedömer Försvarsmakten emellertid att divisionen kommer att kunna avvecklas först . Flygbasförbandens operativa och taktiska rörlighet har i begränsad omfattning fortsatt att utvecklas . En planerad s.k. verifieringsövning för den nya flygbasorganisationen (flygbasbataljon 04) har av besparingsskäl dock fått ställas in. Inom JAS 39 Gripenförbanden har tyngdpunkten i verksamheten legat på fortsatt omskolning av piloter till Gripensystemet. Ytterligare en Gripendivision har krigsorganiserats. Det ökade antalet flygplan i organisationen har inneburit att flygtidsproduktionen inom Gripenförbanden har kunnat utökas. Leveranserna av har fortsatt och tillfördes Försvarsmakten 17 nya flygplan. Totalt disponerar Försvarsmakten 120 . Inom de övriga stridsflygförbanden har flygutbildningen för Viggensystemet genomförts i mycket begränsad omfattning. Snabbinsatsstyrkan Swedish Airforce Rapid Reaction Force (SWAFRAP) AJS 37, den grundläggande flygutbildningen samt utbildningen av piloter för har därvid prioriterats. Flygutbildningen för JA 37- personal har minskat bl.a. på grund av de ekonomiska åtstramningarna. JA 37-förbanden har upprätthållit jaktincidentberedskap och AJS 37 förbandet spaningsberedskap. Inom ramen för uppgiften att hävda den territoriella integriteten har jaktincidentberedskapen genomfört ett antal insatser. I fråga om internationalisering har utbildningen av snabbinsatsstyrkan med AJS 37 fortsatt. En verifieringsövning för denna snabbinsatsstyrka, Cooperative , genomfördes i . Transportflygförbandens verksamhet har i stor utsträckning bestått av beställda transportflygningar. I fråga om internationell verksamhet har snabbinsatsstyrkan SWAFRAP C 130 vidmakthållits. Transportflygförbandet Tp 84 har deltagit i två internationella övningar, Maple Flag och Cooperative . Inom statsflyget har anskaffningen av ett flygplan Tp 102 Gulfstream IV slutförts , liksom att flygplan Tp 100 har överförts till Försvarsmakten. På materielsidan har anskaffningen av spaningskapsel för Gripen inletts. Vidare har införandet av 99 på JA 37- systemet slutförts. För Tp 84-systemet har en livstidsförlängning förberetts. Utvecklingen av lufttankningsförmåga på ett Tp 84 flygplan har fortsatt och kommer att slutföras . Exportstödssatsningarna, främst avseende JAS 39 Gripensystemet har fortsatt . Av besparingsskäl har övningsverksamheten för flygstridskrafternas förband fått reduceras . Av samma skäl har också antalet flygtimmar per pilot fått reduceras betydligt. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Endast elever och piloter inom snabbinsatsstyrkan AJS 37 har kunnat tilldelas normal flygtid. Verksamheten har enligt regeringens bedömning inneburit följande i förmågehänseende: Flygstridskrafternas lednings- och underhållsförband har kunnat vidmakthålla en godtagbar förmåga. Av flygförbanden bedöms även JAS 39 Gripenförbanden ha en godtagbar förmåga. Förmågan har ökat i takt med att piloter har utbildats för förbanden. JA 37-divisionerna har i huvudsak vidmakthållit en godtagbar förmåga, trots att flygtidsuttaget har varit lågt. AJS 37-förbandet har vidmakthållit en godtagbar förmåga. I detta avseende gäller att snabbinsatsstyrkan AJS 37 har fått nödvändig flygträning. Transportflygdivisionerna med bl.a. Tp 84 har vidmakthållit en god förmåga. Regeringen har tidigare redovisat frågor om vissa personalkategorier för . Under har det varit brist på personal inom vissa kategorier inom flygstridskrafterna nämligen piloter, tekniker och flygstridsledare. För piloterna har Försvarsmakten utarbetat ett åtgärdspaket med bl.a. ett nytt lönesystem, fler och större övningar samt ökad flygtidstilldelning. har, som regeringen redovisat ovan, såväl övningsverksamheten som flygtidstilldelningen fått minskas. Detta har, redovisar Försvarsmakten, ökat risken för att de militära piloterna lämnar Försvarsmakten för t.ex. civilflyget. Vidare finns, enligt Försvarsmakten, en oro hos personalen på grund av en osäkerhet om flygstridskrafternas framtida grundorganisation. På teknikersidan har Försvarsmakten inlett en samverkan med arbetsförmedlingen och samarbete med gymnasieskolan om utbildning och rekrytering av civila tekniker. Vidare har Försvarsmakten sett över teknikernas löneläge efter examen. Åtgärderna har lett till att situationen har förbättrats något för Försvarsmakten. I fråga om flygstridsledarna har Försvarsmakten ökat rekryteringen, ökat utnyttjandet av flygstridsledare som tjänstgör i stabsbefattningar samt infört riktade löneåtgärder. Åtgärderna har enligt Försvarsmakten ökat möjligheterna att producera flygtid. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen anser att de ekonomiska besparingarna och de verksamhetsbegränsningar som Försvarsmakten har vidtagit har påverkat flygstridskrafternas verksamhet. Begränsningen i piloternas antal flygtimmar har påverkat förbandens förmåga och de enskilda piloternas vilja att stanna kvar inom Försvarsmakten. Av samma skäl har begränsningen av övningsverksamheten varit negativ. Regeringen bedömer dock att de hittillsvarande effekterna kan hanteras av Försvarsmakten. vill regeringen understryka att konsekvenserna kan bli betydligt allvarligare om verksamheten fortsätter att bedrivas på samma begränsade nivå som . Regeringen bedömer vidare att det finns godtagbara möjligheter att på förhållandevis höja flygförbandens förmåga till nödvändig nivå. På grund av den pågående omorganiseringen behöver basförbanden dock för att uppnå fastställda krav på förmåga. Regeringen fattade beslut om lokaliseringen av den militära flygutbildningen. Genom detta beslut har ett osäkerhetsmoment inom flygförbanden undanröjts. Detta bör bidra till att lägga grunden för sammantaget positiva åtgärder för att stärka flygförbandens förmåga. Regeringen återkommer i avsnitt 3.8.4.1 med en redovisning av frågan om lokaliseringen av den militära flygutbildningen. Även om flygstridskrafterna delvis har kunnat vidmakthålla sin förmåga trots de verksamhetsbegränsningar som den ansträngda ekonomiska situationen ledde till är det enligt regeringen viktigt att utbildnings- och övningsverksamheten successivt återgår till en normal nivå. Detta måste inledas redan under innevarande år. En fortsatt flygtidstilldelning mycket låga nivå riskerar att få långsiktigt allvarliga konsekvenser för stridsflygförbanden genom försämrad förmåga, försenad ombeväpning till Gripensystemet och risk för pilotavgångar till civilflyget. Det kan också få negativa konsekvenser för exportstödet. Regeringen bedömer, bl.a. på grund av att de krav som ställs på flygstridskrafterna i det korta perspektivet är relativt begränsade, att läget inom flygstridskrafterna är godtagbart. Ombeväpningen till JAS 39 Gripensystemet har fortsatt . Denna har bl.a. inneburit att sex JA 37-divisioner började avvecklas . Den avveckling av ytterligare två divisioner som skulle ske har senarelagts främst med anledning av förseningar i utvecklingen av spaningsförmågan för JAS 39 . har omskolning av piloter till Gripensystemet fortsatt liksom leveranserna av . I helikopterförbanden har ingått följande förband: två helikopterbataljoner, varav en med markoperativ huvudinriktning och en med sjöoperativ huvudinriktning. Båda bataljonerna är under utveckling. I årsredovisningen anger Försvarsmakten att helikopterförbandens verksamhet har inriktats mot att upprätthålla beredskap enligt Försvarsmaktens krav och behov dvs. beredskap för bl.a. flygräddningen samt beredskap enligt avtalet med om helikopter för räddningsinsatser och enligt avtalet med om helikopter för sjuktransporter. Den övriga verksamheten har av besparingsskäl fått reduceras. Helikopterförbandens flygtidsproduktion har varit begränsad. Detta gäller särskilt helikopter 4-systemet. Problemen inom detta system beror främst på den pågående modifieringen av systemet och bristen på tekniker. Flygtidsuttaget har därför blivit begränsat och detta har lett till svårigheter att utveckla förbandets förmåga. Den nödvändiga simulatorträningen i inleddes och har fortsatt under innevarande år. Även inom helikopter 10-systemet har det varit problem, beroende på brist på navigatörer/operatörer. För att komma till rätta med dessa problem har Försvarsmakten bl.a. omskolat personal från helikopter 4-systemet för att kunna ingå i helikopter 10-systemet. Helikopterflottiljen har inte genomfört egna större övningar utan deltagit i andra av Försvarsmakten anordnade övningar. Helikopterförband har också deltagit i de internationella övningarna, Baltops och Detta har givit värdefulla erfarenheter. På materielsidan har anskaffningen av 18 medeltunga och 20 lätta påbörjats. Helikoptrarna kommer att levereras 2009. I enlighet med regeringens uppdrag innehåller Försvarsmaktens årsredovisning ett yttrande av militära flyginspektionen om helikopterförbandens status. Inspektionen framhåller att omsättningen till nya helikoptersystem kräver en omfattande och långtgående kompetensutveckling inom helikopterförbanden. Förbandens förmåga måste utvecklas i flera avseenden, t.ex. när det gäller att flyga i mörker och att genomföra taktiska uppdrag enligt instrumentflygregler. Enligt flyginspektionen var minskningen av flygtid framtvingad av ekonomiska skäl för helikopterförbanden olycklig. Av flygsäkerhetsskäl och för att tillgodose utvecklingen av förbandens förmåga rekommenderar inspektionen bl.a. att störningarna i flygtidsproduktionen inom helikopter 4-systemet elimineras, att simulatorträningen intensifieras och att den flygsäkerhetsbefrämjande utbildningen återupptas. Försvarsmakten redovisar att myndigheten strävar efter att genomföra de av flyginspektionen rekommenderade åtgärderna. Inriktningen är att flygtidsuttaget skall ökas och att simulatorträningen skall fortsätta. I årsredovisningen bedömer Försvarsmakten att helikopterbataljonerna har vidmakthållit en godtagbar förmåga. Förmågan till räddningsberedskap och räddningsuppgifter bedöms vara god. I sammanhanget erinrar Försvarsmakten om att helikopterbataljonerna enligt förbandsutvecklingsplanen kommer att vara operativa i sin helhet, dvs. med de nya helikoptrarna, först . I enlighet med beslut har helikopterbataljon i /och Östgöta helikopterbataljon i /Malmen lagts ned vid utgången av 2001 och verksamheten samordnats i Försvarsmaktens helikopterflottilj. Regeringen pekade i budgetpropositionen på en rad problem inom helikopterverksamheten (prop. 2001/02:1, utgiftsområde 6). Flera av dessa problem 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Till detta kommer att de påpekanden flyginspektionen gjorde i väsentliga avseenden kvarstår. Den tilldelade flygtiden för helikopterbesättningarna är fortsatt för liten. Läget i teknikerfrågan har blivit bättre men problemen är inte lösta. Problemen med helikopter 4-systemet kvarstår. Regeringen konstaterar att det under har varit brist på piloter och tekniker inom helikopterförbanden. När det gäller piloterna ser Försvarsmakten över helikopterförbandens personalramar för att kunna bestämma en riktig dimensionering med utgångspunkt i bl.a. de nya helikoptersystemen och . Försvarsmakten har också vidtagit åtgärder för att öka flygtidsproduktionen inom helikopter 4-systemet samt fortsatt simulatorträningen i , och . Myndighetens ekonomiska läge 2001 var dock sådant att även helikopterförbandens verksamhet måste begränsas. Den grundläggande flygutbildningen fick ställas in 2001. Utbildningen skall ses över under innevarande år. Negativt var också att hälften av helikopterpiloterna på grund av besparingarna fick göra ett uppehåll i sin flygtjänst på ungefär . På den positiva sidan står att simulatorträningen i och har givit goda resultat. Försvarsmakten anger i årsredovisningen att rekryteringen av nya piloter är god. På teknikersidan har Försvarsmakten genomfört en aktiv rekrytering och utbildning för att komma till rätta med obalansen mellan produktion och behov av flygtid. Myndigheten har också försökt förmå tjänstlediga att återgå i försvarsmaktstjänst. Resultatet av åtgärderna är att rekryteringen av nya tekniker är god. Däremot är benägenheten att söka tjänstledighet fortfarande stor. Efterfrågan på helikoptertekniker är stor, framförallt i . Som regeringen redovisade för i föregående budgetproposition medgav regeringen genom en ändring av regleringsbrevet Försvarsmakten att omförhandla avtalet om helikopter i beredskap för och avsluta avtalet om sjuktransporter med helikopter för . Försvarsmakten redovisar att beredskapen för på upphörde . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 maj upprätthölls beredskapen i från i stället för från när så var lämpligt. övergick ansvaret för beredskapen i till ett civilt företag. gäller det samma för beredskapen i . upprätthåller Försvarsmakten helikopterberedskap för på /, och /. Regeringen konstaterar att helikopterförbanden varit föremål för omfattande förändringar. Antalet krigsförband har minskat avsevärt. har rationaliserats och omfattar endast en organisationsenhet Helikopterflottiljen med verksamhet på flera orter i . Flertalet helikoptertyper avvecklas. I stället anskaffas två nya helikoptertyper. De nya förbanden kommer inte att vara fullt operativa förrän de nya helikoptrarna har slutlevererats . Dessa förändringar innebär enligt regeringen en påfrestning för helikopterverksamheten och dess personal. Regeringen anser att det mot denna bakgrund måste godtas att förbandens förmåga under en övergångstid kommer att vara begränsad. I sammanhanget vill regeringen framhålla att helikopterförbanden genomför viktiga insatser inom ramen för stöd till samhället. Även om det förekommer brister och problem inom helikopterförbanden är kraven på förbanden begränsade med hänsyn till omvärldsläget. Mot den bakgrunden kan enligt regeringen läget inom helikopterförbanden anses godtagbart. Under innevarande år har omstruktureringen av helikopterförbanden och utvecklingen av de två nya helikopterbataljonerna, en med markoperativ huvudinriktning och en med sjöoperativ huvudinriktning, fortsatt. Vidare har den samlade helikopterverksamheten inom ramen för Försvarsmaktens helikopterflottilj konsoliderats. De första exemplaren av de nya lätta kommer att levereras . En angelägen fråga har varit att utreda baseringen av de nya helikoptrarna, 18 och 20 . Under innevarande år genomförs också begränsningen i Försvarsmaktens avtal med om helikopter i beredskap för räddning innebärande att Försvarsmakten svarar för sådan beredskap i /, / och /. Därmed ökar möjligheterna för Försvarsmakten att bedriva en effektiv utbildning och övning med helikopterförbanden. I föregående budgetproposition informerade regeringen om helikopterolyckan i . redovisade sin rapport om denna olycka (Rapport 2002:01). Förutom att redovisa och granska händelseförloppet m.m. redovisar ett antal rekommendationer. anser bl.a. att Försvarsmakten bör se till att det genomförs regelbundna utbildningar i såväl besättningssamarbete som för besättningschefer och att Försvarsmakten bör vidta adekvata åtgärder för att säkerställa flygsäkerheten inom räddningsverksamheten. Utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar I budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) angav regeringen att styrningen av Försvarsmaktens IT-utveckling inte längre bör göras i form av en objektsram. Den anskaffning och utveckling som hade styrts genom denna objektsram övergick därmed huvudsakligen till att styras av regeringen genom successiva beslut om utveckling och anskaffning av de tekniska delarna av det framtida ledningssystemet (Ledsyst T) med inriktning i första hand mot demonstrator 2005 och 2006 och på mot genomförande av ett nätverksbaserat försvar. Genomförandet av Ledsyst T fas ett pågår och avslutas , och Försvarsmakten kommer att redovisa genomförd verksamhet och en bedömning av projektets fortsatta utveckling i årsredovisningen . I bereds en hemställan från Försvarsmakten att få genomföra utveckling, studier och anskaffning när det gäller Ledsyst T fas två steg ett. (Försvarsdepartementet) i beredningen av detta ärende. Regeringens avsikt är att successivt pröva Försvarsmaktens hemställningar om ytterligare steg i utvecklingen av Ledsyst T fram till demonstrator 2005 och 2006. Regeringen avser att i budgetpropositionen informera om genomförd verksamhet och därefter fortlöpande hålla informerad om utvecklingen inom området. Personalförsörjningen avseende totalförsvarspliktig personal stöds av . mönstrade ca 51 000 män. Drygt 700 kvinnor anmälde intresse för antagningsprövning, varav drygt 500 inställde sig för antagningsprövning. Totalt skrevs ca 18 000 personer in för grundutbildning inom totalförsvaret. Mönstringen har fortsatt differentierats, vilket innebär att de som i ett tidigt skede uppvisar fysiska eller psykiska nedsättningar avslutar mönstringen. skrevs 271 kvinnor in till värnplikt, vilket är 67 fler än 2000. Två skrevs in för civilplikt och tio skrevs in i utbildningsreserven. har genomfört en undersökning om varför kvinnor avbryter sin grundutbildning. En entydig bild ges inte, varken för avgångs- och fullföljandegrupp eller de meniga och befälsuttagna. Ett gemensamt framträdande drag för alla grupper är att de underskridanden av gällande befattningskrav som görs vid mönstring tenderar till att resultera i avgångar. För att minska antalet avgångar måste större omsorg att finna rätt tjänst ägnas åt dem som tas ut för att fullgöra värnplikt, framför allt när det gäller kvinnor. antagningsprövades 334 kvinnor. Det skall jämföras med de 511 som antagningsprövades totalt . 168 skrevs in för lång grundutbildning varav 164 för värnplikt. Motsvarande var 98 (96 för värnplikt). I samband med utvecklingen av mönstringen genomförs studier om de tester som de mönstrande genomgår. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 pliktverk har givit Försvarshögskolan i uppdrag att följa upp och utveckla inskrivningsprovet, kartlägga resultaten av mönstrande med olika etnisk och kulturell bakgrund samt möjligheten att säkrare identifiera olämpliga totalförsvarspliktiga vid mönstringen. Resultatet skall redovisas . Närmare 30 000 registerkontroller har genomförts . Av dessa har knappt 100 föranlett ändring av inskrivningsbeslut. De uppges bero på hälso- och psykosociala skäl. tar f.n. fram utbildnings- och informationsmaterial för att bättre kunna bistå utbildningsanordnarna. har i samråd med utrett hur totalförsvarsinformationen till elever i gymnasieskolan kan genomföras. Myndigheten uppskattar att det behövs för att förstärka totalförsvarsinformationen i gymnasieskolan. Regeringen bereder frågan vidare. Antalet totalförsvarspliktiga i Försvarsmakten har successivt minskat . fullgjorde ca 12 600 personer grundutbildning, varav ca 270 kvinnor. Den totala andelen som avgick under grundutbildningen var , vilket är en minskning mot 2000 då avgick. Bland kvinnorna var avgångarna mot . Försvarsmakten anför att sänkningen i antalet avgångar beror på att de totalförsvarspliktiga som inkallats har haft en högre kravprofil samt att Totalförsvarets pliktverks förberedande arbete förbättrats. De utbildningsvolymer som angivits i regleringsbrevet har inte uppnåtts, något som förklaras av det ökande internationella engagemanget som inneburit att Försvarsmaktens produktionskapacitet i högre grad än tidigare tagits i anspråk av förband avsedda för internationella insatser. Antalet tjänstgöringsdagar totalt var 4,1 miljoner, dvs. i snitt per totalförsvarspliktig. Kostnaden för de totalförsvarspliktiga uppgick till 1 . Andelen krigsplaceringsbara efter utryckning var liksom . har genomfört planerad verksamhet dvs. anordnande av värnpliktskongress, konferensdeltagande, 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 information samt utbildning av värnpliktiga förtroendemän och skyddsassistenter på förband. Vidare har verksamheten inriktats mot drogförebyggande arbete. Som ett forum för information och åsiktsutbyte för pliktpersonal verkar tidningen .