prop · GQ0382 · 2003-03-11 00:00:00 — Vid i antogs ett särskilt beslut om utökade OSSE-insatser på polisområdet. Som exempel nämndes bl.a. stöd till medlemsländerna vad gäller polisreformer, institutionsbyggande och polisutbildning. Som ett led i implementeringen av Bukarest-beslutet har det inom inrättats en särskild polisenhet bestående av sex poliser, varav en svensk, under ledning av polisrådgivare . Fyra fältmissioner på västra arbetar med polisfrågor, bl.a. med utbildning av multietniska poliskårer. Sammanlagt verkar 170 poliser i regi i denna region, varav sju svenskar. undersökte polisenheten på inbjudan av de centralasiatiska länderna möjligheterna att i regionen bistå med expertis och kapacitetsuppbyggnad på polisområdet. Ett första projekt i syfte att stärka polisutbildningen har inletts i där avser stödja polisakademins arbete samt etablera en modellpolisstation. beslutade att ställa två polisinstruktörer till förfogande för detta projekt. Vidare planeras för ett gränspolisprojekt i och det pågår en konceptuell utveckling av möjligt projektstöd på polisområdet i , och . I det sammanhanget sker även samordning och samarbete med andra internationella organisationer. bedriver på västra en omfattande fältverksamhet som består av sex missioner: , och , , inklusive Kosovo, och . av organisationens samlade budget för fältverksamhet går till denna region. Mandaten för de olika missionerna har formulerats utifrån situationen i varje enskilt land. Samtliga missioner är emellertid inriktade på demokrati- och institutionsbyggande i vid mening, vilket t.ex. berör genomförande av val, utveckling av media, rättsväsende, mänskliga rättigheter och stöd till förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. Sammanlagt finns runt 850 internationella tjänstemän i missioner på västra . En målsättning inom missionerna har varit att i ökande utsträckning använda sig av nationell kompetens, i syfte, att successivt kunna överlämna arbetsuppgifterna till nationella strukturer. bidrar med sekunderingar av tjänstemän och civilpoliser till flera av missionerna på västra . bidrag till missionerna har också givit stöd till projekt gällande stärkande av det civila samhället i , samt utbildning beträffande Skr. 2002/03:82 militärpolitiska uppförandekod i Bosnien och . närvaro i upprättades . Missionens verksamhet är inriktad på demokratisering, stöd till uppbyggnaden av en fungerande rättsstat och främjande av mänskliga rättigheter. har ökade ansträngningar gjorts för att förbättra gränssäkerheten och motverka människohandel. OSSE-närvaron i samarbetar med flera andra internationella organisationer. bildades en stödgrupp ("Friends of "), bestående av internationella organisationer och givarländer, med uppdraget att stå för den politiska samordningen av de internationella insatserna i landet. och ordförandeskap delar på ordförandeskapet i denna grupp. genomfördes den sjätte internationella Friends of i under gemensam ledning av det portugisiska OSSE-ordförandeskapet och det spanska EU-ordförandeskapet. har OSSE-närvaron i minskats något och består av 36 internationella medlemmar. Utöver högkvarteret i fanns /2002 vidare 10 fältkontor. stängdes tre fältkontor. Arbetet leddes av ambassadör från . tillträdde den finske ambassadören som ny chef för i . OSSE-missionen i Bosnien och etablerades som en följd av att tilldelades en central roll för genomförandet av organisationer i och , såsom Höge representantens kontor (OHR), SFOR och FN. demokratiuppbyggnad och mänskliga rättigheter samt militär-politiska frågor som kärnområden. En översyn av det internationella samfundets samarbete i Bosnien och och en viss omstrukturering av arbetsfördelningen gjordes av () i OSSE-missionen fick utvidgade uppgifter bl.a. inom Missionen arbetar t.ex. med att ge stöd till att upprätta demokratisk kontroll över försvarsmakten och bidra till att utveckla ett modernt, icke-diskrimerande utbildningssystem som verkar för ökad tolerans och förståelse mellan olika etniska grupper. genomfördes allmänna val i Bosnien och själv för valadministrationen som tidigare organiserats av OSSE- ODIHR genomförde en valobservationsinsats i vilken deltog med fem personer. Missionens huvudkontor ligger i med regionala centrum i Skr. 2002/03:82 , , och Tuzla och 24 fältkontor. har cirka 130 internationella tjänstemän, varav två är svenskar. är den amerikanske ambassadören missionschef. utsåg dåvarande ordförandeland svensken till internationell ombudsman i Bosnien och i enlighet med . sekunderar även ytterligare en person till ombudsmankontoret. 7.1.3Förbundsrepubliken (FRJ), inklusive Kosovo OSSE-missionen i etablerades . Missionens arbete är inriktat på stöd till uppbyggande av demokratiska institutioner, mänskliga rättigheter, minoritetsfrågor, rättsväsende och media samt förtroendeskapande åtgärder. fick OSSE-missionen det koordinerande ansvaret för polisreformer i och bistår myndigheterna med att utveckla reformstrategier. Missionen har vidare ansvarat för en särskild multietnisk polisutbildning i södra . har OSSE-missionen i FRJ också ett kontor i . Ursprungligen inrättades kontoret 1997 av ODIHR för att övervaka och följa upp de parlamentariska val som hölls i . Verksamheten kom med tiden att breddas till att även omfatta allmänna demokratiseringsfrågor, stärkande av det civila samhället och översyn av delrepublikens lagstiftning. är kontoret en del av OSSE-missionen i FRJ. ägde presidentval rum i . På grund av för lågt valdeltagande gjordes valen om och eftersom inte heller då valdeltagandet var tillräckligt högt hölls återigen val . Även detta omval hade för lågt valdeltagande och nya omval hålls igen . ODIHR genomförde valobservationsinsatser vid samtliga valtillfällen och bidrog till dessa med fem personer . Även i ägde val rum . hölls lokalval, hölls parlamentsval och hölls presidentval. I likhet med presidentvalet i var valdeltagandet också vid det montenegrinska presidentvalet för lågt. ODIHR genomförde valobservationsinsatser vid alla tre valen och bidrog med fyra personer till valobservationen vid kommunalvalen, med tre personer till parlamentsvalen samt med tre personer till presidentsvalen. Missionens arbete leddes av ambassadör från . är den italienske ambassadören missionschef. består missionen av 36 internationella medlemmar, varav sju är placerade i . sekunderar en person till missionens huvudkontor i samt en polisinstruktör till . OSSE-missionen i Kosovo (OMIK) är alltjämt största. 2002/03:82 etablerades 1999 som en del av den internationella civila FN-närvaron (United Nations Interim Administrative Mission in Kosovo), som inrättades genom 1244. Inom har OSSE-missionen givits huvudansvaret för frågor rörande demokratisering och institutionsbyggande, mänskliga rättigheter, media och val. Minoritetsfrågor utgör en viktig del av arbetet med mänskliga rättigheter. OSSE-missionen har även ansvar för () som utbildar och certifierar en lokal multietnisk poliskår. Vid utgången av 2002 hade skolan utbildat och certifierat omkring 5500 poliser. Målsättningen är att 6200 poliser skall ha utbildats . Successivt tar den av utbildade polisen nu över FN-polisernas uppgifter i Kosovo. En viktig uppgift för missionen är valfrågor. Provinsvida val för hela Kosovo ägde rum . Valen krävde en omfattande insats från OSSE-missionen som ansvarade för valens organisation, förberedelse och genomförande. bidrog inför detta val med sekunderingar av sex personer till missionens valenhet och ytterligare 25 personer för missionens arbete i samband med valet. Härutöver sekunderade en person till valövervakningsmission. genomfördes lokala val till 30 olika kommunfullmäktige i Kosovo. Även dessa val organiserades av OSSE- missionen. ställde 14 personer till förfogande för missionens arbete i samband med valet. Vidare sekunderade en person till valövervakningsinsats. Huvudkontoret för missionen ligger i . Därutöver finns nio regionala OSSE-kontor samt ett flertal fältkontor. Missionens omfattning har minskats och uppgår till runt 350 internationella medlemmar, varav elva är svenskar. Tre av dessa är polisinstruktörer som är verksamma vid polisskolan. OSSE-missionen leddes fram till slutet av 2001 av ambassadör från . leds missionen av den franske ambassadören . OSSE-missionen i etablerades 1996 med ett mandat inriktat på mänskliga rättigheter, rättsstatens principer samt förtroendeskapande åtgärder mellan landets befolkningsgrupper. Verksamheten är inriktad på att stödja den kroatiska regeringens genomförande av de internationella åtaganden landet har gjort inom dessa områden. Missionens konkreta arbete fokuserar till stor del på frågor relaterade till flyktingåtervändande, som att underlätta för återvändande serber som lever i minoritet i . Stöd till reformering av rättsväsendet är en annan viktig fråga. Dialogen mellan den kroatiska regeringen och missionen har utvecklats positivt. OSSE-missionen samarbetar med delegation i . Missionen bidrar med sin verksamhet till att stötta i arbetet med att uppfylla de politiska kriterier som ställs upp inom ramen Skr. 2002/03:82 för EU:s stabiliserings- och associeringsprocess. De framsteg som över skett i har inneburit att missionens storlek stegvis har kunnat minska från 280 internationella medlemmar till 67 . Även det svenska personalbidraget har successivt minskats. Missionen, som har sitt huvudkontor i , leddes till slutet av 2001 av ambassadör från . är svenske ambassadören missionschef i . Utöver huvudkontoret finns tre regionala center i Knin, Vukovar och Sisak samt sju fältkontor. d. jugoslaviska republiken () OSSE-missionen i inrättades 1992 med ett mandat inriktat på att förhindra spridning av konflikter från övriga delar av det till och är därmed den OSSE-mission som funnits längst på plats. uppstod en allvarlig konflikt mellan den slaviska befolkningsmajoriteten och den albanska minoriteten i landet. Missionen utökades då kraftigt för att bl.a. bistå med övervakning av gränsområdena i norra . slöts ett fredsavtal, det s.k. , mellan ledarna för landets politiska partier. I implementeringen av avtalet gavs OSSE-missionen en viktig förtroendeskapande roll i samarbete med EU och Nato. Drygt 200 civila OSSE-monitorer och polisrådgivare närvarade i fält i samband med att makedonsk polis påbörjade försöken med att återta kontrollen i konfliktområdena . Denna fältnärvaro har härefter successivt reducerats. Missionen ansvarar även för multietnisk polisutbildning och hade till slutet av 2002 utbildat drygt 600 poliser. sekunderar tre poliser, däribland chefen för polisskolan. Under 2002 sekunderade vidare fyra monitorer samt en rådgivare för ekonomiska och miljörelaterade frågor. ägde parlamentsval rum i och ODIHR genomförde en valobservationsinsats i vilken 23 svenskar deltog. Totalt omfattade insatsen närmare 800 observatörer. När missionen påbörjade sitt arbete bestod den endast av fyra medlemmar. 1998 utökades den till åtta personer. Den spända situationen i landet gjorde att missionen successivt förstärktes. skedde en viss minskning och missionen omfattar nu knappt 200 internationella medlemmar. En fortsatt minskning av missionen förutses . Arbetet leds av ambassadör från . är ett av få för vilket OSSE- ordförandeskapet utsett en särskild representant, ett ämbete som syftar till att upprätthålla en fördjupad dialog med de makedonska myndigheterna och underrätta OSSE-ordförandeskapet om utvecklingen i landet. , förre högkommissarie för frågor om nationella minoriteter, är OSSE-ordförandeskapets särskilda sändebud för . har en väl etablerad fältnärvaro i samtliga fem centralasiatiska länder. Den första missionen inrättades 1994 i , medan övriga fyra påbörjade sin verksamhet . Verksamheten i samtliga länder utgår från breda säkerhetsbegrepp och är inriktad på att verka för genomförande av principer och normer, däribland att stödja utveckling av demokratiska institutioner och processer inklusive respekt för mänskliga rättigheter. center ägnar sig åt övervakning av och rapportering om det politiska läget och mänskliga rättigheter, stöd i demokratiseringsprocesser samt utbildning. Stor vikt läggs också vid att främja säkerhet och stabilitet i regionen, samt att utveckla verksamheten på det ekonomiska och miljömässiga området. Händelserna och kriget i har medfört att länderna i kommit i blickpunkten på ett annat sätt . Allt oftare och i skilda fora diskuteras hur roll i området skall kunna stärkas ytterligare. Medlemsländerna är eniga om att arbete i regionen skall stärkas och verksamheten på det ekonomiska och miljömässiga området intensifieras. Därutöver är det viktigt att samarbetet med andra organisationer, såsom EU, förbättras. Projekt i regionen drivs förutom av olika center även av sekretariat och tre institutioner HCNM, ODIHR och Medierepresentanten. Många frågor i är av regional betydelse och därför har försökt få länderna i att tillsammans arbeta kring dessa frågor. Detta har dock mött vissa svårigheter då några länder motsätter sig en regional ansats. höll dock och FN en uppmärksammad regional konferens i Bisjkek, , om de framtida säkerhetsperspektiven i , vid vilken samtliga länder närvarade. Konferensen resulterade i en handlingsplan för åtgärder mot terrorism. har lämnat stöd till projekt i , , och , samt även bjudit in representanter från samtliga fem centralasiatiska länder i samband med det svenska riksdagsvalet. gav vidare finansiellt stöd till årliga mediakonferens, som organiserades av Medierepresentant i , , , med deltagande av journalister från alla fem länderna. utnämnde det dåvarande portugisiska OSSE- ordförandeskapet ambassadör , tidigare OSSE- missionschef i , till särskild rådgivare för . center i har verkat i , vilket var landets huvudstad . Huvuddelen av arbete i landet det gångna ett och ett halvt året har gällt mänskliga dimension, vilket bland annat inneburit utveckling av det civila samhället och utbildning av frivilligorganisationer inom s.k. genderfrågor. Utbildning har även Skr. 2002/03:82 genomförts inom rättsväsendet och fångvården. Ett mycket aktivt arbete har bedrivits för att stödja oberoende media. De rundabordssamtal som inleddes av centret tillsammans med ODIHR och parlamentariska församling 2000, med mål att förbättra landets vallagstiftning och återvinna befolkningens förtroende för det politiska systemet, har gett resultat. Ett förslag till ny vallag har överlämnats till och har kontakten mellan olika delar av samhället, bland annat mellan regering och oppositionspartier, förbättrats. har gett särskilt stöd till upprättandet av en bilateral vattenkommission mellan och , samt med dessa två stater även anordnat workshops rörande implementering av militärpolitiska uppförandekod. Centret har fyra internationella tjänstemän, inräknat ambassadör från som leder arbetet . leddes arbetet av ambassadör från . center i huvudstaden inledde sitt arbete 1999. Året därpå öppnades ett fältkontor i i södra med huvudsakliga uppgift att följa den fortsatt spända situationen i Ferganadalen. Några viktiga områden för arbete är bland annat reformer av rättsväsende och fängelseförvaltning. ODIHR har bistått regeringen när det gällde att överföra ansvar för fängelseförvaltning från inrikesministeriet till justitieministeriet. Centret var vidare nära involverat i organiserandet av /om de framtida säkerhetsperspektiven i . inrättades, på förslag av , ett OSSE-universitet, öppet för samtliga centralasiatiska länder, vars uppgift blir att utbilda i och forska om regionala säkerhetsfrågor. inledde insatser på polisområdet, bland annat i syfte stärka polisutbildningen i landet. För dessa insatser har beslutat att ställa polisinstruktörer till förfogande. Som tidigare nämnts har även gett stöd till upprättandet av en bilateral vattenkommission mellan och , samt anordnat s.k. workshops om att införa militärpolitiska uppförandekod. har även aktivt bistått i den dialog som förts mellan regering och opposition med anledning av inrikespolitiska oroligheter. Centret har sex internationellt utsända, inklusive ambassadör från som efterträdde ambassadör från . har funnits på plats i , då det vid öppnandet var organisationens första kontor i . Utöver huvudkontoret i finns fem fältkontor runtom i landet. Tillsammans med FN:s observatörsmission (UNMOT) verkade centret för att implementera fredsavtalet och bistå med återuppbyggnadsarbetet efter inbördeskriget. Centret i hade därför länge ett mer omfattande mandat än övriga OSSE-center i . Mandatet reviderades dock , och är nu mer likt övrigas. I mandatet anges att centret skall utöka sin verksamhet inom det ekonomiska och miljömässiga området och även ge stöd i frågor som rör trafficking, polis och gränsbevakning. Centrets verksamhet har bland annat bestått i att anordna en internationell konferens om dödsstraff med representanter från flera . Ett rundabordssamtal om religionsfrihet med deltagande från myndigheter, religiösa samfund, lokala frivilligorganisationer samt politiker anordnades efter initiativ av centret . har gett stöd till en konferens om hur man bemöter extremism, arrangerad av centret. Centret leds av ambassadör från och är med sina 16 internationellt utsända tjänstemän största i . ställde en medarbetare till kontorets förfogande. har haft ett center i landets huvudstad . Centret verkar under svåra omständigheter och verksamheten har varit begränsad. Enbart vissa mindre projekt, bland annat på miljöområdet, har kunnat genomföras. Centret spelar dock en viktig roll genom att är en av få internationella organisationer på plats i . Centret övervakar och rapporterar om situationen i landet, främst vad det gäller mänskliga rättigheter, och har engagerat sig i fall av övergrepp mot mänskliga rättigheter. Högkommissarien för nationella minoriteter (HCNM) besökte landet , framförallt för att närmare informera sig om minoritetsrelaterade problem i landet. Efter ett rapporterat attentat mot presidenten uttryckte omvärlden sin oro över det sätt som myndigheterna hanterade den efterföljande utredningen. Rapporter fanns bland annat om massarresteringar, tortyr och rättegångar som inte uppfyllde grundläggande krav. Tio stater, däribland , aktiverade därför Moskvamekanism. Moskvamekanismen ger möjlighet att sända rapportörer till ett annat medlemsland om det bedöms att ett särskilt allvarligt hot mot uppfyllande av landets åtaganden inom mänskliga dimension föreligger. Därefter skall en oberoende rapport över de turkmenska myndigheternas agerande i den efterföljande utredningen presenteras. Vid centret arbetar fem internationella tjänstemän, inklusive Skr. 2002/03:82 ambassadör från som har haft en fältnärvaro i landet . Till att börja med var kontorets uppgift att verka som ett sambandskontor för alla fem länder i regionen. Som en följd av att etablerat närvaro i övriga länder beslöt att 2000 omvandla kontoret till ett center med uppgift att fokusera sin verksamhet till . Ett viktigt område för centret är att främja respekt för mänskliga rättigheter. har bland annat genomfört utbildning för domare, åklagare och andra jurister samt frivilligorganisationer. har även bett om stöd att förbättra sin gränsbevakning och har bistått med utbildning av gränsvakter. har gett stöd till två projekt med syfte att stärka kvinnors ställning och jämställdheten i landet, samt även till en regional konferens om bevattning. Inräknat missionschefen, ambassadör från , har centret fyra internationella tjänstemän, varav en är sekunderad av . har funnits på plats i området och har en etablerad verksamhet i regionens tre länder , och . Med anledning av den oroliga situationen arbetar mycket aktivt med att förebygga och lösa de konflikter som råder i regionen. Därutöver arbetar man med att främja demokrati och mänskliga rättigheter, stärka rättsstaten samt förhindra att stridigheterna i den ryska republiken sprider sig till södra . Här spelar gränsövervakningsmission i en viktig roll. Förutom missionerna bedriver ODIHR och HCNM verksamhet i regionen. polisrådgivare utreder behov och möjligheter till verksamhet i och . I likhet med har södra som region fått ökad uppmärksamhet . EU har en önskan om att höja sin profil i regionen, vilket dock är svårt att förverkliga på grund av de pågående konflikterna. Med anledning av kampen mot terrorismen är även engagerat i regionen. Det internationella samfundets försök att lösa konflikten i och konflikterna i har inte varit framgångsrika, och i fall har även relationerna med bitvis varit ansträngda. har gett särskilt stöd till två olika projekt som berör hela regionen. Det ena var ett vattenprojekt med syfte att öka samarbetet mellan regionens länder om utnyttjande av vatten från två viktiga floder, Kaura och Araks. Det andra projektet hade som mål att bygga upp en kapacitet hos frivilligorganisationer i regionen att bekämpa Skr. 2002/03:82 människohandel, vilket är ett växande problem för regionens länder. kontor i huvudstad har verkat och dess mandat ger kontoret möjlighet att bedriva en bred verksamhet. Arbetet underlättas av att det råder ett gott samarbete mellan kontoret och de armenska myndigheterna, liksom även med personal i . Kontoret har inte till uppgift att vare sig bevaka eller medla i konflikten i . Ett projekt syftande till att utveckla en strategi mot korruption har avslutats med gott resultat. En rapport överlämnades till myndigheterna i mitten av 2002, vilken skall ligga till grund för en handlingsplan beslutad av regeringen. Med kontorets hjälp är det tänkt att ett trettiotal frivilligorganisationer skall följa implementeringen av strategin. Kontoret har även bistått ODHIR med hjälp att genomföra projekt, bland annat projekt med syfte att höja medvetenheten om mänskliga rättigheter hos befolkningen. Ett av dessa projekt har fått särskilt stöd från . Inom områdena ekonomi och miljö har kontoret försökt medverka till en ökad regional samverkan. Kontoret har bistått myndigheterna vid implementering av de åtaganden som gjorts från armensk sida med anledning av landets medlemskap i . Tillsammans med och har det bedrivits ett aktivt arbete när det gäller valfrågor med anledning av president- och parlamentsval . Ambassadör från har lett arbetet vid kontoret sedan det etablerades och vid kontoret arbetar ytterligare sex internationella tjänstemän. kontor i huvudstad påbörjade sitt arbete 2000 och har ett mycket brett mandat. Huvudelementet består i att bistå med hjälp att leva upp till sina åtaganden gjorda gentemot , medan det operativa arbetet syftar till att upprätthålla kontakt och dialog med myndigheter och olika intresse- och frivilligorganisationer. Kontoret har inte till uppgift att bevaka eller medla i konflikten i Med anledning av medlemskap i 2001 har kontoret assisterat de azerbajdzjanska myndigheterna med implementeringen av de åtaganden som följde med medlemskapet, till exempel reformer i lagstiftningen gällande val och massmedia. har även hjälpt ODIHR med genomförandet av ett flertal projekt, bland annat utbildning av gränsvakter, gemensamt organiserat tillsammans med folkomröstning som gällde ändringar i författningen höll kontoret När det gällde själva valet tillkännagav att det rådde vissa brister i röstförfarandet. Prioriterade frågor är Skr. 2002/03:82 stöd till den inrättade ombudsmannen, samt projekt inom Eventuella insatser för att modernisera landets polis utreds. Ett seminarium hölls tillsammans med Medierepresentant där det diskuterades kring pressfrihet och medias ansvar för det som publiceras. anordnande ODIHR och den azerbajdzjanska regeringen en konferens om religionsfrihet, kopplat till kampen mot terrorism och extremism. Vid kontoret arbetar sex internationella tjänstemän, inklusive ambassadör från , som leder arbetet . leddes arbetet av ambassadör från . Fram till ställde en person till kontorets förfogande. har verkat för en förhandlingslösning av konflikten mellan och om , vilket sker inom den s.k. Minskgruppen. Arbetet i gruppen leds av ett samordförandeskap bestående av , och ..