prop · GQ03100d8 · 2003-04-15 00:00:00 — Enligt 36 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen under löpande budgetår redovisa prognoser över utfallet av statens inkomster och utgifter samt statens lånebehov. Väsentliga skillnader mellan anvisade medel på statsbudgeten och beräknat utfall skall förklaras. I denna proposition redovisas den första prognosen . I avsnitt 6.1.1 redovisas prognosen för de takbegränsade utgifterna, medan beräkningarna av inkomsterna och statsbudgetens saldo redovisas i kapitel 5 respektive avsnitt 4.4.5. Tabell 6.1 Statsbudgetens utgifter -12,4 -9,9 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Statsbudget enligt beslut , dvs. exklusive beslut enligt prop. 2002/03:46 Folkomröstning om införande av euron samt förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. I budgetpropositionen beräknades statsbudgetens utgifter till . beslutade därefter att omfattningen av en i propositionen redovisad skatteväxling skulle utökas . Den utökade skatteväxlingen innebär att kommunerna kompenseras för det skattebortfall som uppkommer till följd av en tillkommande grundavdragshöjning genom att det generella statsbidraget till kommuner höjs Statsbudgetens utgifter för fastställdes därmed till . I den aktuella prognosen beräknas utgifterna till . Utgifterna för statsskuldsräntor har reviderats ned med . Nedrevideringen beror främst på emissioner i obligationslån till överkurs. Överkurser definieras som skillnaden mellan marknadspriset och det nominella värdet. Överkurser redovisas som en ränteintäkt, vilket innebär att utgifterna på anslaget minskar (se avsnitt 6.3 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.). Den del av förändringen som hänförs till utgifter exklusive statsskuldsräntor förklaras i avsnitt 6.1.1. Utgiftstaket för staten omfattar utgiftsområdena 125 samt 27. Däremot ingår inte utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Till de takbegränsade utgifterna räknas även utgifterna för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I budgeten ingår slutligen posten Minskning av anslagsbehållningar. Skillnaden mellan utgiftstaket för staten och de takbegränsade utgifterna utgörs av budgeteringsmarginalen. Utgiftstaket för staten är ett centralt budgetpolitiskt åtagande för regeringen och . Om det finns risk för att utgiftstaket kommer att överskridas skall regeringen, enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, vidta sådana åtgärder som den har befogenheter till eller föreslå nödvändiga åtgärder. Regeringens bedömning är att utgiftstaket riskerar att överskridas om inga åtgärder Regeringen föreslår därför att ett antal besparingar och andra utgiftsbegränsande åtgärder genomförs (se avsnitt 4.3). En väsentlig del av förslagen utgörs av de åtgärder som föreslås för att hejda utvecklingen med allt högre utgifter för sjukskrivningar. Därtill skjuts vissa tidigare aviserade reformer upp till den senare delen av mandatperioden. Vidare avser regeringen införa begränsningsbelopp för vissa anslag. Den utgiftsprognos som här redovisas inkluderar effekterna av de föreslagna åtgärderna. Regeringen följer noggrant utgiftsutvecklingen genom månatlig uppföljning och regelbundna prognoser för att kunna vidta ytterligare åtgärder om utgiftstaket bedöms vara hotat. De takbegränsade utgifterna beräknades i budgetpropositionen till . Budgeteringsmarginalen uppgick därmed till . Till följd av beslut om utökad skatteväxling och därmed sammanhängande tekniska justering av utgiftstaket ökade budgeteringsmarginalen till . Den utökade skatteväxlingen innebär att kommunerna kompenseras för det skattebortfall som uppkommer till följd av en tillkommande grundavdragshöjning genom att det generella statsbidraget till kommuner höjs med . Eftersom kommunsektorns totala inkomster och den offentliga sektorns konsoliderade utgifter därmed blir oförändrade, gjordes en beräkningsteknisk justering av utgiftstaket med . Enligt definitiva beräkningar blir utjämningsbidraget till kommuner och landsting högre än beräkningen i budgetpropositionen , vilket motiverar en beräkningsteknisk justering av utgiftstaket. Regeringen föreslår därför i denna proposition att utgiftstaket höjs med till följd av den högre omslutningen i utjämningssystemet (se avsnitt 4.1). I den aktuella beräkningen bedöms de takbegränsade utgifterna uppgå till . Det innebär att budgeteringsmarginalen beräknas uppgå till . Jämfört med 2002 ökar de takbegränsade utgifterna med . Om hänsyn tas till tekniska förändringar som motiverat justeringar av utgiftstaket, ökar dock de underliggande utgifterna med , vilket motsvarar en real ökning på . I relation till BNP beräknas de takbegränsade utgifterna uppgå till . Tabell 6.2 Takbegränsade utgifter -0,5 1Statsbudget enligt beslut , dvs. exklusive beslut enligt prop. 2002/03:46 Folkomröstning om införande av euron samt förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar på . I tabell 6.3 redovisas anvisade medel på ursprunglig statsbudget, tilläggsbudget till följd av proposition 2002/03:46 Folkomröstning om införande av euron samt förslag i denna proposition och de prognostiserade utgifterna för respektive utgiftsområde samt Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. För vissa utgiftsområden avviker utgiftsprognoserna kraftigt i förhållande till den av ursprungligt fastställda statsbudgeten. Nedan beskrivs de största skillnaderna jämfört med den ursprungliga statsbudgeten för 200320. 20Statsbudget enligt beslut . Diagram 6.1 Utgiftsprognos 2003 jämfört med statsbudgeten för 20031 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,5 -0,9 Allmän miljö- och naturvård -0,6 -1,0 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar -0,8 Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen -3,4 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten -7,0 -5,0 -3,0 -1,0 1 Statsbudget enligt beslut , dvs. exklusive beslut enligt prop. 2002/03:46 Folkomröstning om införande av euron samt förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Prognosen för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten jämförs med budgetpropositionen . Utgifterna beräknas bli högre än i den ursprungligt fastställda statsbudgeten till följd av att har anvisat för folkomröstningen om införande av euron (prop. 2002/03:46). Prognoserna är också högre än i statsbudgeten för såväl som anslag eftersom anslagsbehållningar förväntas utnyttjas. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna för anslaget 13:1 Sjukvårdsförmåner m.m. beräknas bli högre än i statsbudgeten, främst till följd av ökade utgifter för högkostnadsskyddet för tandvård för äldre som infördes . Detta innebär att anslaget föreslås tillföras medel på tilläggsbudget i denna proposition (se avsnitt 7.2.8) samt att anslagsbehållningar förväntas utnyttjas. En ökning av både antalet assistansberättigade och antalet assistanstimmar per person innebär att utgifterna för anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning beräknas bli högre än i statsbudgeten. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgifterna för anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar beräknas bli högre än i statsbudgeten eftersom antalet personer som beviljas aktivitets- och sjukersättning bedöms bli fler än i budgetpropositionen . Utgifterna för anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. beräknas bli ca lägre än i statsbudgeten till följd av förslag till besparingar på tilläggsbudget i denna proposition (se avsnitt 4.3 och 7.2.9). Antalet sjukpenningdagar beräknas bli högre 2003 än vad som antogs i budgetpropositionen . effekten av den i denna proposition föreslagna förlängningen av sjuklöneperioden från 14 uppgår upprevideringen av prognosen för antalet sjukdagar till . Upprevideringen av utgifterna till följd av denna volymökning uppgår till . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgifterna för anslaget 20:1 Ålderspensioner beräknas bli lägre än i statsbudgeten. Allt fler pensionärer blir berättigade till inkomstgrundad ålderspension, vilket leder till lägre utgifter för garantipension. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgifterna för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring beräknas bli lägre än i statsbudgeten till följd av senarelagd höjning av inkomsttaket och borttagande av kontaktdagar i föräldraförsäkringen (se avsnitt 4.3 och 7.2.11). Utgifterna för anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd beräknas bli högre än i statsbudgeten till följd av högre arbetslöshet. Den öppna arbetslösheten har reviderats upp jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Utgifterna för anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 beräknas bli högre än vad som anvisades i statsbudgeten till följd av att anslagsbehållningar förväntas utnyttjas. Anslagssparandet, som vid ingången av uppgick till , avspeglar en fördröjning av starten av strukturfondsprogrammen. Vidare beräknas utgifterna för anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade bli lägre än i statsbudgeten till följd av förslaget på tilläggsbudget i denna proposition. Stödet till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () ändras från ett kontantbidrag till en kreditering på skattekontot för arbetsgivare som anställer arbetshandikappade (se avsnitt 4.3 och 7.2.12). Utgifterna för anslaget 25:2 Studiemedel m.m. beräknas bli lägre än i statsbudgeten till följd av lägre studerande- volymer, främst inom den gymnasiala vuxenutbildningen. Prognosen för anslaget 25:4 Rekryteringsbidrag är lägre än i statsbudgeten. Rekryteringsbidraget är en ny stödform och utgifterna för anslaget beräknas bli lägre än i statsbudgeten på grund av en lägre utnyttjandegrad under första verksamhetsåret. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgifterna för anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden beräknas bli lägre än i statsbudgeten till följd av förslag till tilläggsbudget i denna proposition (se avsnitt 7.2.17). I statsbudgeten anvisades på anslaget 34:14 Stöd till klimatinvesteringar. Inga utbetalningar väntas ske . Anslaget disponeras för bidrag till kommuner för stöd till klimatinvesteringsprogram i syfte att minska klimatpåverkande utsläpp. Regeringen inväntar godkännande utifrån . Därför har stöd ännu inte kunnat beviljas. Regeringen har för avsikt att besluta om utgiftsbegränsningar för såväl anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden som 34:14 Stöd till klimatinvesteringar (se avsnitt 4.3). Utgifterna beräknas bli högre än anvisade medel i statsbudgeten. De områden där anslagsbehållningar beräknas utnyttjas är främst anslag för insatser som syftar till att minska elanvändningen, öka investeringar i elproduktion från förnybara energikällor samt för att främja småskalig elproduktion. Dessa åtgärder är delar av det s.k. korta energipolitiska programmet som sträcker sig . Utbetalningstakten på flertalet av dessa anslag har ökat under senare delen av programperioden, främst på grund av tidigare förseningar och projekt med långa ledtider. Övriga åtgärder inom ramen för den energipolitiska överenskommelsen handlar i huvudsak om åtgärder som rör forskning och utveckling på energiområdet. Även i denna del finns betydande anslagsbehållningar som förväntas betalas ut . Utgifterna för kommunikationer beräknas bli lägre än i statsbudgeten, bl.a. till följd av de utgiftsbegränsningar på som aviserades i budgetpropositionen . Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgifterna för anslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter beräknas bli lägre än i statsbudgeten. Medelsbehovet för interventionsåtgärder och exportbidrag för jordbruks- och livsmedelsprodukter beror bl.a. på skördeutfall, marknadspriser och valutakurser och är därmed svåra att beräkna. Utgifterna för anslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. beräknas bli lägre än i statsbudgeten till följd av förslag till tilläggsbudget i denna proposition (se avsnitt 4.3 och 7.2.19). Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgifterna för anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting blir högre än i statsbudgeten. Enligt definitiva beräkningar ökar omslutningen i utjämningssystemet. Regeringen föreslår i denna proposition en teknisk justering av utgiftstaket till följd av det högre utjämningsbidraget eftersom det motsvaras av en lika stor höjning av utjämningsavgiften. Statsbudgetens saldo påverkas således inte. Utgifterna för anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting beräknas bli högre än i statsbudgeten till följd av utnyttjande av anslagssparande. Medlen används bl.a. för Kommundelegationens ärenden. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utgifterna beräknas bli lägre än i statsbudgeten. Regeringen beslöt att tidigarelägga avgiftsbetalningar . Tidigareläggningen av januariavgiften och halva BNI-avgiften för februari uppgick till . Prognosen har dessutom reviderats ned till följd av att EG-budgetens överskott 2002 medför en lägre avgift . Vidare har reviderat upp BNI för 19982002, vilket innebär att får betala en retroaktiv avgift . Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utgifterna beräknas bli högre än i budgetpropositionen , främst till följd av att folkpensioner för personer födda eller har följsamhetsindexerats retroaktivt (se avsnitt 6.3). I statsbudgeten var den beräknade förbrukningen av anslagsbehållningar inte fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. Posten Minskning av anslagsbehållningar uppgick till i statsbudgeten för . I den aktuella prognosen ingår emellertid förbrukningen av anslagsbehållningar under respektive anslag och utgiftsområde. Statsbudgetens utfall visar att anslagsbehållningarna på reservations- och ramanslag uppgick till vid utgången av året. kommer anslagssparandet att minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel på statsbudgeten 2003 eller till följd av beslut om indragningar. Anvisade medel föreslås öka med på tilläggsbudget i denna proposition. Skillnaden mellan totalt anvisade medel och prognos beräknas nu till -2,(exklusive statsskuldsräntor), vilket innebär att anslagsbehållningarna beräknas minska till . Kommande indragningar av anslagssparande, bl.a. till följd av den s.k. treprocentsregeln, kan dock komma att innebära att anslagsbehållningarna blir lägre. Treprocentsregeln innebär att myndigheterna normalt inte får disponera anslagssparande överstigande av föregående års ramanslag.21 21 För att en myndighet skall få disponera den del av ramanslagssparandet som överstiger av föregående års tilldelade anslag krävs beslut av regeringen (SFS 1996:1189). Tabell 6.3 Utgifter 2002 och 2003 Skatt, tull och exekution -0,1 -0,1 -0,1 Försvar samt beredskap mot sårbarhet -0,0 -0,2 -0,2 -0,1 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -0,9 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,5 -0,5 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,5 -0,4 -0,6 -0,3 -0,9 -0,6 -0,3 -0,3 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,1 -0,1 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande -0,1 Regional utjämning och utveckling -0,0 Allmän miljö- och naturvård -0,2 -0,6 -0,5 -0,5 -1,0 -0,5 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar -0,2 -0,8 -0,6 -0,1 -0,1 Allmänna bidrag till kommuner -12,4 -12,4 Avgiften till Europeiska gemenskapen -3,4 -3,4 -0,4 -9,9 -10,1 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten -0,5 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Statsbudget enligt beslut . 2Riksdagens beslut enligt prop. 2002/03:46 Folkomröstning om införande av euron samt förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 3Anvisat på statsbudget (inklusive prop. 2002/03:46 Folkomröstning om införande av euron) och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 6.2Bedömning av preliminära ramar samt konsekvensberäkning av utgifternas fördelning på utgiftsområden 20052006 Regeringen presenterade i budgetpropositionen en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden . I tabell 6.4 presenteras en reviderad bedömning av de preliminära ramarna , inklusive skillnader i förhållande till de preliminära ramarna i budgetpropositionen , samt en konsekvensberäkning av utgifterna per utgiftsområde . Beräkningarna är baserade på nu kända förutättningar vad avser den ekonomiska utvecklingen. I beräkningen av utgifterna per utgiftsområde har förändrade makroekonomiska förutsättningar, förändrade volymantaganden inom vissa transfereringssystem och förändrad pris- och löneomräkning påverkat utgifterna jämfört med utgiftsramarna i budgetpropositionen. I bedömningen av de preliminära utgiftsramarna ingår utgiftseffekten av beslutade och föreslagna besparingar och reformer (se avsnitt 4.3). Beräkningen av utgifterna per utgiftsområde beaktar även den beräknade effekten på sjukskrivningsvolymerna av förslagen i propositionen Förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbetslivet (prop. 2002/03:89) som regeringen lämnade till . I propositionen föreslås ett antal åtgärder som avses få utgiftsbegränsande effekter inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Konsekvensberäkningen av utgifterna per utgiftsområde utgår från ett rent beräkningstekniskt antagande om att politiken och regelsystemen är oförändrade efter 2004. Undantag görs för den vårdsatsning som följer av försvarsomställningen och som beräkningstekniskt antas kvarstå efter 2004. Den tidigare aviserade satsningen på personalförstärkning till skolan med tillskott med antas också fortgå i enlighet med vad regeringen tidigare aviserat. Den beräkningsteknik som används innebär att andra kommande satsningar med ikraftträdande inte har beaktats i kalkylerna. Detta gäller bl.a. de tidigare aviserade reformer som föreslås senareläggas och de satsningar som Socialdemokraterna, har träffat överenskommelse om i programmet Hundratjugoen punkter för ett tryggare, rättvisare och grönare . Eventuellt tillkommande finansiering av dessa eller andra satsningar har inte heller beaktats i kalkylerna. Förbrukning av anslagsbehållningar för förvaltnings- och investeringsanslag redovisas inte på respektive utgiftsområde i tabell 6.4 utan ingår i beräkningsposten Minskning av anslagsbehållningar. I budgetpropositionen kan utgifterna per utgiftsområde komma att justeras på grund av att exempelvis pris- och lönekänsliga anslag ändras till följd av nya bedömningar om den ekonomiska utvecklingen. Tabell 6.4 Bedömning av preliminära ramar 2004 samt konsekvensberäkning av utgifterna per utgiftsområde 20052006 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 1I jämförelse med statsbudget enligt beslut är differensen . 2I jämförelse med statsbudget enlig beslut är differensen -. 3I jämförelse med statsbudget enligt beslut är differensen . 4Teknisk bedömning av utgiftstak , se avsnitt 4.1. 5I jämförelse med beslut är differensen . 6.2.1De takbegränsade utgifternas förändring jämfört med budgetpropositionen Det finns flera orsaker till att utgifterna för enskilda utgiftsområden har förändrats jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Utgifterna per utgiftsområde har ändrats till följd av föreslagna besparingar och utgiftsreformer, reviderade makroekonomiska förutsättningar, reviderad pris- och löneomräkning, förändrade volymer inom vissa regelstyrda bidragssystem och förändrade prognosmetoder. I tabell 6.5 har förändringen jämfört med beräkningen i budgetpropositionen av de takbegränsade utgifterna delats upp på dessa faktorer. Tabell 6.5 Förändring av takbegränsade utgifter mellan budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition Takbegränsade utgifter i budgetpropositionen för Nya besparingar och utgiftsreformer -10,7 Reviderad pris- och löneomräkning Förändrad prognos för anslagsbehållningar -0,1 I avsnitt 4.3 redogörs för de förslag till reformer och besparingar som föreslås i denna proposition. De besparingar som föreslås i denna proposition innebär utgiftsminskningar med totalt . De åtgärder som föreslås gäller ett flertal utgiftsområden, där de största förändringarna återfinns inom utgiftsområdena 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp och 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn samt utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. I förhållande till beräkningen i budgetpropositionen innebär de föreslagna åtgärderna inom dessa utgiftsområden utgiftsminskningar som uppgår till ca 2004. Utgifternas fördelning på utgiftsområden påverkas av en ändrad bedömning av den ekonomiska utvecklingen. Anslag som är beroende av den makroekonomiska utvecklingen har justerats med hänsyn till de reviderade makroekonomiska prognoserna. Denna justering berör huvudsakligen ett fyrtiotal olika anslag för transfereringsändamål. De makroekonomiska förändringarna i form av högre arbetslöshet medför en upprevidering av utgifterna med ca 2004 jämfört med budgetpropositionen . Den revidering av bruttonationalinkomsten (BNI) som gjordes av nationalräkenskaperna medför en högre utgift för biståndsverksamhet, eftersom biståndsverksamheten beräknas som en viss andel av BNI. Trots en sämre makroekonomisk utveckling ökar således biståndsramen med 2004 i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen . Ett högre beräknat inkomstindex sedan budgetpropositionen medför att utgifterna för främst ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten upprevideras med ca 2004. Sammantaget beräknas de förändrade makroekonomiska prognoserna medföra att de takbegränsade utgifterna blir ca högre än i budgetpropositionen 2003. Pris- och löneomräkning av anslagen till myndigheternas förvaltningskostnader I den inledande fasen av budgetprocessen hanteras anslag för förvaltningsändamål i fasta priser. Dessa anslag räknas om till löpande priser genom att pris- och löneindex knyts till anslagen. I budgetpropositionen gjordes en preliminär pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål . Slutlig pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål har därefter genomförts. Den baseras bl.a. på löneutvecklingen inom tillverkningsindustrin. Vid beräkningen görs ett avdrag för produktivitetsutvecklingen motsvarande ett årligt genomsnitt av utvecklingen inom den privata tjänstesektorn . Till följd av den slutgiltiga pris- och löneomräkningen ökar utgiftsramarna med 2004 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Förändringen berör främst utgiftsområdena 4 Rättsväsendet, utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. De beräknade utgifterna för utgiftsområde 4 Rättsväsendet och 16 Utbildning och universitetsforskning höjs med sammantaget ca på grund av den förändrade pris- och löneomräkningen, medan utgifterna för utgiftsområdet 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet minskar med ca i förhållande till budgetpropositionen . Utgifterna per utgiftsområde har också förändrats jämfört med beräkningen i budgetpropositionen till följd av nya prognoser för volymer inom vissa regelstyrda system. Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg har utgifterna för assistansersättningen och tandvårdsstödet för de äldre revideras upp med ca till följd av högre förväntade volymer.