prop · GQ03100d11 · 2003-04-15 00:00:00 — uppdagades flera stora redovisningsskandaler i , vilket bidrog till att minska internationella investerares intresse för att investera i amerikanska tillgångar. Vid slutet av 2002 och början av 2003 har osäkerheten kring bidragit till att pressa dollarn. Valutamarknaden oroas bl.a. av att kriget i kan bli kostsamt för . Det finns sannolikt flera samverkande orsaker till dollarns försvagning, med det gemensamma att investerarnas fokus har förskjutits från tillväxtskillnader och företagens vinstutveckling till skillnader i räntenivå. Den förhållandevis låga räntenivån i i förhållande till bl.a. euroområdet och attraherar inte tillräckligt stora kapitalinflöden, vilket får en dämpande effekt på dollarn. Diagram 3.3 Dollar mot euro Källa: EcoWin. 2002/03:100 BILAGA 1 När osäkerheten om situationen i och den ekonomiska utvecklingen gradvis avtar, under loppet av 2003, bedöms det bidra till att dollarn stärks något. Den amerikanska ekonomin förväntas växa snabbare än euroområdets, vilket väntas leda till att efterfrågan på amerikanska tillgångar än en gång ökar i takt med att investerarnas fokus åter riktas mot företagens vinstutveckling. Osäkerhet präglar utvecklingen på de internationella aktiemarknaderna. bröts börsnedgången tillfälligt i samband med rapportperioden . En bidragande orsak till uppgången var att företagens resultat för inte var fullt så svaga som befarat. och under inledningen av 2003 försämrades åter det säkerhetspolitiska läget liksom vinstutsikterna i en rad sektorer, vilket bidrog till att dämpa utvecklingen på aktiemarknaderna. och osäkerheten om de mer långsiktiga ekonomiska effekterna av krisen har också tyngt börsutvecklingen. Nedgången har varit störst i , men även i t.ex. har aktiemarknaden fallit markant. Nedgången har inte varit fullt lika stor på börserna i och . En förklaring till den kraftiga nedgången i är att försäkringsbolagen, som väger tungt i börsindex, brottas med stora problem. Diagram 3.4 Börsutvecklingen i , euro- Källa: EcoWin. Aktiemarknaderna kommer att påverkas av det geopolitiska läget. På förefaller utsikterna ljusare. Antagandet att osäkerheten som har att göra med avtar innebär att fokus åter riktas mot den ekonomiska utvecklingen. En fortsatt stärkt konjunktur skapar förutsättningar för en vinståterhämtning för företagen, vilket gynnar aktiekursutvecklingen. har sänkt styrräntan . Räntesänkningarna har i huvudsak motiverats med att både den svenska och den internationella konjunkturen utvecklats svagt, som framtidsutsikterna försämrats. Uppgången i olje- och energipriserna och i inledningen av 2003 bidrog visserligen till att inflationen låg ovanför övre toleransgräns. har dock tonat ned inflationsriskerna och bedömt att inflationsuppgången är temporär. har istället betonat det instabila geopolitiska läget med vidhäftad konjunkturosäkerhet. En svag ekonomisk utveckling , tillsammans med en åtstramande finanspolitik, skapar förutsättningar för en dämpad prisutveckling . Därutöver förväntas lägre energipriser , något som också bidrar till att dämpa inflationstrycket i den svenska ekonomin. förutses därmed sänka reporäntan ytterligare . förväntas strama åt penningpolitiken i takt med att den svenska ekonomins resurser tas i anspråk. Reporäntan bedöms vara och . De svenska marknadsräntorna har fallit i linje med den internationella ränteutvecklingen och . Marknadsräntorna har följt en nedåtgående trend sedan ungefär . En svag börsutveckling, tillsammans med ett osäkert konjunkturellt och säkerhetspolitiskt läge, har bidragit till att minska investerarnas riskbenägenhet och därmed ökat efterfrågan på statsobligationer. Under loppet av 2003 förutses de svenska marknadsräntorna börja stiga i linje med de internationella marknadsräntorna i takt med att konjunkturläget förbättras och osäkerheten på de finansiella marknaderna avtar. Prognosen för den svenska 10-årsräntan är och . Ränteprognosen bygger på ett oförändrat antagande om ett "nej" i folkomröstningen om ett införande av euron som valuta. Vid ett eventuellt "ja" förändras förutsättningarna för ränteprognosen med tillhörande effekter på den ekonomiska utvecklingen. För en närmare genomgång av några tänkbara effekter se fördjupningsrutan sidan 2829. Skillnaden mellan svenska och tyska tioåriga statsobligationsräntor har varit relativt stabil, omkring 50 punkter (0,) . bedöms ränteskillnaden minska något, delvis som en följd av att den svenska reporäntan antas närma sig ECB:s styrränta. Dessutom bedöms förhållandevis stabila svenska offentliga finanser bidra till en minskad ränteskillnad. Prognosen är att differensen mellan svenska och tyska 10-års- räntan är 50 punkter och 40 punkter . Diagram 3.5 Differensen mellan 10-årig statsobligationsräntor i och Källa: EcoWin. har kronan stärkts från ca 146 till ca 130 mot TCW-index. En viss ytterligare förstärkning förutses för kronan understödd bl.a. av en fortsatt positiv utveckling av bytesbalansen och en minskad oro på de finansiella marknaderna. För är prognosen 127 mot TCW-index. Diagram 3.6 Kronans växelkurs, TCW-index Källa: EcoWin. 2002/03:100 BILAGA 1 Stockholmsbörsen har fortsatt att utvecklas i linje med de tongivande internationella börserna. steg Stockholmsbörsen med . Därefter har den svenska aktiemarknaden utvecklats relativt svagt och har SAX-index fallit med . Sammantaget har Stockholmsbörsen tappat av börsvärdet sedan toppnivån . statistik över betalningsbalansen visar att utländska investerare nettoköpte svenska portföljaktier för . Summan av bytesbalans, kapitaltransfereringar, direkta investeringar och portföljaktier har historiskt visat en relativt god korrelation med kronans utveckling. uppgick detta mått till , vilket kan ha bidragit till att kronan stärktes. Tabell 3.1 Betalningsbalansens finansiella poster Tabell 3.2 Ränte- och valutakursantaganden Värde vid respektive års slut 2002/03:100 BILAGA 1 Ekonomiska effekter av räntekonvergensen vid ett ja i folkomröstningen om införande av euron Ett deltagande i valutaunionen innebär att den svenska räntenivån anpassas till räntenivån i euroområdet. Den europeiska penningpolitiska beslut kommer att vara styrande för de korta svenska marknadsräntorna. De långa svenska marknadsräntorna påverkas av att kronan byts ut mot euron och av att den svenska räntemarknaden integreras med räntemarknaden i euroområdet. Nedan redovisas en uppskattning av räntekonvergensens omfattning och kortsiktiga effekter på tillväxten. Genom införandet av EMU:s tredje steg har alla länder i euroområdet samma valuta och en gemensam penningpolitik. Detta innebär att räntesatserna på korta statspapper med samma löptid tenderar att sammanfalla oberoende av i vilket land statsskuldsväxlarna är emitterade. Vid ett nej i folkomröstningen väntas styrränta vara högre än ECB:s . Vid ett ja i folkomröstningen kommer de korta räntorna att närma sig motsvarande räntor i euroområdet. förväntas räntan på svenska statsskuldväxlar vara densamma som i euroområdet. Räntekonvergensen äger således rum innan kronan byts ut mot euron. Hur snabbt anpassningen sker beror bl.a. på hur väljer att utforma penningpolitiken. Det är dock rimligt att anta att räntenivån på korta statspapper, under ERM2-perio- den, i genomsnitt är högre vid ett nej än vid ett ja i folkomröstningen. Vad gäller statsobligationer skiljer sig räntesatserna mellan . Skillnaderna är små och beror bl.a. på det enskilda landets kreditrisk, likviditeten i landets statsobligationer och det statsfinansiella läget i allmänhet. Faktorer som också påverkar statsobligationsräntorna är växelkursrisk och penningpolitik. Dessa faktorer är emellertid gemensamma och bidrar inte till några ränteskillnader mellan länderna. Eftersom svenska statsobligationsräntor ligger avsevärt högre än motsvarande räntor i euroområdet, kommer denna ränteskillnad sannolikt vara lägre , än vad den är . Ett näraliggande exempel är . anslöt sig till ERM2 och deltog i valutaunionen . I och med inträdet i ERM2 konvergerade de finska statsobligationsräntorna mot de tyska och ränteskillnaden är på obligationer med löptid. För , som är jämförbart med avseende t.ex. kreditbetyg och marknadslikviditet, innebär detta att ränteskillnaden mellan en svensk och en tysk statsobligation kan falla med för obligationer med löptid. Ett deltagande i valutaunionen bedöms även leda till lägre krediträntor. Detta innebär att ränteutgifterna för hushåll och företag bedöms vara lägre vid ett ja än vid ett nej i folkomröstningen. Nedgången i ränteskillnaden mellan svenska kreditpapper och motsvarande kreditpapper i euroområdet blir sannolikt större än nedgången i ränteskillnaden för statsobligationer. Det finns två faktorer som verkar i denna riktning. För det första bör deltagandet i valutaunionen innebära att konkurrensen mellan banker och kreditinstitut hårdnar vilket pressar räntemarginalerna. För det andra så integreras det svenska banksystemet med banksystemet i euroområdet. Kreditrisker kan därmed hanteras på ett effektivare sätt, vilket kan förväntas leda till lägre räntor. Sannolikt kommer även räntevariationerna att minska vid ett deltagande i valutaunionen. De svenska krediträntorna beräknas konvergera vid ett ja i folkomröstningen mot räntenivån i euroområdet (se nedanstående tabell). Vid slutet av 2004 beräknas kreditmarknadsräntorna vara lägre än vid ett nej i folkomröstningen och vid slutet av 2005 lägre. Förväntade effekter på den reala ekonomin De lägre räntorna vid ett ERM2/EMU-delta- gande (jämfört med räntorna vid ett nej i folkomröstningen) bedöms att ge en positiv stimulans åt svenska hushåll och företag. Effekten på ekonomin är bl.a. avhängig storleken på det s.k. BNP-gapet, dvs. skillnaden mellan faktisk och potentiell produktion. Vid ett lågt resursutnyttjande har fallet i räntorna en positiv effekt på tillväxt och sysselsättning. Vid ett högt resursutnyttjande i utgångsläget kan de mer expansiva 2002/03:100 BILAGA 1 förhållandena leda till ett inflationstryck som måste mötas med en finanspolitisk åtstramning. Resursutnyttjandet i den svenska ekonomin bedöms dock vara lågt. BNP-gapet uppskattas till av BNP. För att analysera hur ett antal nyckelvariabler som BNP-tillväxten, inflationen och den finanspolitiska inriktningen förväntas påverkas av de lägre räntorna används en simuleringsmodell. Det är viktigt att betona att modellsimuleringar alltid speglar en förenklad bild av verkligheten vilket innebär att resultaten först och främst bör tolkas i kvalitativa termer. Simuleringarna indikerar att det lägre ränteläget vid ett ja i folkomröstningen kan få relativt stora effekter på BNP-tillväxten. BNP-till- växten kommer enligt dessa beräkningar att bli högre vid ett ja än vid ett nej i folkomröstningen. Det lägre ränteläget och den högre tillväxten leder även till att BNP-gapet sluts fortare och inflationstrycket förväntas öka något under slutet av ERM2- perioden. Eftersom BNP-tillväxten bedöms öka mer vid ett ja än vid ett nej förstärks också de offentliga finanserna i högre grad. Förutom den förbättrade efterfrågesituationen kommer även lägre statsobligationsräntor att påverka de offentliga finanserna positivt genom att räntekostnaderna på statsskulden blir lägre. Det förhållandet att BNP- gapet sluts snabbare ger inte upphov till någon större strukturell förbättring av de offentliga finanserna. Lägre räntor på statsskulden gör dock att det strukturella sparandet bedöms bli större vid ett ja än vid ett nej. På lång sikt kan EMU-deltagandet leda till något lägre realräntor i . Det beror bl.a. på att den växelkursrisk som är förknippad med placeringar i krontillgångar bortfaller. Växelkursrisken innebär att placerare kräver en viss räntekompensation. En lägre realränta har positiva effekter på investeringarna och bör därför leda till en högre BNP-nivå även på lång sikt. Sammanfattningsvis leder ett ja i folkomröstningen sannolikt till en lägre räntenivå. Det bedöms finnas lediga resurser och den svenska ekonomin behöver efterfrågestimulans för att perioden med underutnyttjade resurser ska bli kortvarig. Den lägre räntenivån vid ett ja i folkomröstningen bedöms således ha positiva effekter på tillväxt och sysselsättning i första hand på kort sikt. Förväntade effekter på BNP-tillväxt och räntor av ett EMU- deltagande Skillnad i BNP-tillväxt och räntor jämfört med ett nej i folkomröstningen 1Genomsnittlig differens på krediträntor med löptid 2 och gentemot euroområdet. 2002/03:100 BILAGA 1 Svensk export har alltsedan den internationella konjunkturnedgången inleddes lidit av en ogynnsam exportsammansättning och en osedvanligt svag investeringskonjunktur på flera av våra viktigaste exportmarknader. Under inledningen av 2002 bröts den negativa utvecklingen tämligen oväntat av mycket stark tillväxt i exporten av främst motorfordon och IKT-produkter2. Den sammantagna uppgången var jämfört med närmast föregående halvår. I budgetpropositionen förutsågs trots det en avmattning . Varuexporten sjönk dock betydligt mer än prognoserat, och den konsekutiva minskningen för uppskattas till enligt nationalräkenskaperna. Utvecklingen exklusive IKT-produkter och motorfordon visade emellertid på ett förlopp mer i linje med den internationella konjunkturen. har varuexporten ånyo förbättrats, och då i synnerhet efterfrågan på konsumtions och insatsvaror samt motorfordon. Osäkerheten i samband med verkar emellertid hämmande på de ekonomiska aktörerna, vilket bl.a. återspeglas i uttalanden från stora exportföretag. Allt eftersom osäkerheten minskar och den internationella konjunkturen förbättras, antas efterfrågan på svenska exportvaror öka. väntas världsmarknadstillväxten närma sig det historiska genomsnittet och svensk varuexport beräknas då öka jämfört . Importen av varor minskade . Den svaga utvecklingen hänger till stor del samman med den svaga exportutvecklingen. Varuimporten väntas dock öka framöver. Det finns flera anledningar till det. Industrikonjunkturen förstärks och exporten av varor väntas öka. Därmed ökar behovet av att importera insatsvaror till produktionen. Dessutom bedöms den neddragning av främst insatsvarulagren som inverkat återhållande på importen nu vara avslutad. Även hushållens konsumtion bedöms fortsätta att öka och därmed ökar hushållens efterfrågan på importerade varor. utom av att importpriserna väntas sjunka de närmaste kvartalen i takt med en fortsatt förstärkning av den svenska kronan. Tjänstehandelns nedgång, vilken inleddes , accelererade under loppet av 2002. En kraftig minskning av exporten av främst IKT-relaterade tjänster och så kallad merchanting3 resulterade i att tjänsteexporten minskade med på årsbasis . Tjänstebalansens bidrag blev trots det tillväxtneutralt, men trenden mot slutet av föregående år medför att tjänstehandeln prognoseras ge ett negativt tillväxtbidrag motsvarande , för att åter ge ett positivt bidrag 2004. Tabell 4.1 Export och import av varor och tjänster 1Varugruppering enligt SNI. Källor: och . Den senare delen av var en mycket framgångsrik period för svenska exportföretag. En god internationell efterfrågan av investeringsvaror, företrädesvis IKT-produkter, tillsammans med ett i övrigt gott konkurrensläge bidrog till att svensk export av bearbetade varor ökade sina marknadsandelar med . har de ekonomiska aktörerna emellertid blivit försiktigare när de fattar sina investeringsbeslut, och finansieringsmöjligheterna har i många fall försämrats betydligt. Det här har sammantaget verkat återhållande på investeringarna, och den internationella investeringskonjunkturen har följaktligen varit 2 IKT refererar till informations- och kommunikationsteknik. 3 Merchanting avser främst handelsmarginaler, dvs. den vinst som erhålls vid olika varuförmedlingsavtal. svag , vilket har slagit hårt mot den investeringsvaruintensiva svenska exportindustrin. Den positiva trenden av stigande svenska marknadsandelar bröts därför , men tack vare uppgången i exporten av främst råvaror och råvarunära produkter ökade marknadsandelarna återigen under föregående år. Som antyddes inledningsvis var emellertid den underliggande efterfrågan på bearbetade varor svag, och svensk export beräknas därför förlora marknadsandelar , för att ånyo vinna marknadsandelar i takt med att den internationella efterfrågan på varor från traditionell svensk basindustri återhämtar sig. En underliggande uppgång i varuexporten 2002/03:100 BILAGA 1 verkar vila på en bredare bas än tidigare, trots riskerna förknippade med . Diagram 4.1 Varuexport och exportorderingång Varuexport, vänster skala (staplar) Exportorderingång, höger skala (linje) Källor: och . Den goda exportutvecklingen var koncentrerad till , medan övriga marknader visade en negativ eller oförändrad efterfrågeutveckling. Även om exporten till den amerikanska marknaden föll tillbaka efter den starka inledningen, indikerar den länderfördelade statistiken att exporten till återigen stiger. Dessutom ökade exporten till länder utanför OECD-området ; däribland och övriga . Trots att importen i EU och euroområdet återhämtade sig har svensk varuexport till de europeiska ekonomierna varit fortsatt låg och visar inga entydiga tecken på förbättring. Den kraftiga ökningen av exporten av IKT- produkter och motorfordon under föregående års inledning baserades till stor del på tillfälliga faktorer; bl.a. kan kompletterande investeringar i andra generationens mobilsystem antas ha legat bakom den goda exporten av IKT-produkter. Den underliggande exporten av bearbetade varor, exklusive motorfordon och IKT-produkter, var istället fortsatt svag. Andra halvårets varuexport, som i aggregerade termer uppvisade låga tillväxttakter, verkar emellertid ha varit inledningen på den försiktiga uppgång som framträder i olika indikatorer. Tack vare en ökad efterfrågan på konsumtionsvaror, insatsvaror, och i viss mån även investeringsvaror, har (SCB:s) utrikeshandelsstatistik visat på en kontinuerlig förbättring sedan slutet av föregående år. Sammantaget kan därför sägas att förutsättningarna för den svenska varuexporten, ur såväl ett branschmässigt som ett geografiskt perspektiv, Utsikterna förbättras, men stora risker kvarstår I EU och euroområdet, som svarade för respektive av svensk varuexportmarknad , väntas investeringarna inte öka nämnvärt under innevarande år. I har emellertid en viss förbättring av investeringsviljan kunnat skönjas, men ett lågt kapacitetsutnyttjande i industrin och ansträngda balansräkningar torde innebära att investeringarna ökar relativt långsamt . I länder utanför OECD- området verkar konjunkturläget redan ha förbättrats, och exporten av svenska varor till dessa områden förutses utvecklas väl. Importefterfrågan på bearbetade varor på svenska exportmarknader, dvs. världsmarknadstillväxten, beräknas sammantaget öka och 2004. De osäkra globala utsikterna, framför allt till följd av , kan emellertid komma att ändra förutsättningarna för svensk export, i synnerhet om konflikten skulle bli långvarig eller medföra att risken för terrordåd ökar. Oaktat en sådan utveckling understöds svensk konkurrenskraft av låga relativa arbetskraftskostnader per producerad enhet mätt i gemensam valuta. Tillsammans med en förhållandevis god export av insatsvaror bidrar det till att förlusten av marknadsandelar begränsas. I takt med att den globala investeringskonjunkturen förbättras, utvecklas svensk export allt starkare och beräknas då åter vinna marknadsandelar. Ur (KI:s) barometer, där tillförsikten har ökat på bred front , kan utläsas att såväl insatssom in- 2002/03:100 BILAGA 1 vesteringsvaruindustrin möter en ökad exportorderingång. Den bilden bekräftas i viss mån av SCB:s orderstatistik samt av inköpschefernas index (ICI). Överlag är uttalanden från företag och branschorganisationer försiktigt positiva, även om de flesta pekar på den genuina osäkerhet som råder med anledning av . Den relativt ljusa bild som syns i olika indikatorer antas åtminstone till en del vara ett utslag av en viss lageruppbyggnad då kriget mot potentiellt kan medföra betydande leverans- och produktionssvårigheter. Världsmarknadstillväxten väntas bli betydligt högre än , men efterfrågan antas främst riktas mot konsumtions- och insatsvaror, vilket medför att svensk varuexport endast bedöms öka . I takt med att resursutnyttjande och industriproduktion stiger förväntas emellertid investeringsvaror utgöra en allt större del av omvärldens import. En gynnsam sammansättning av efterfrågan på svenska exportvaror, tillsammans med en ytterligare något högre världsmarknadstillväxt, bedöms sammantaget leda till att exporten av varor ökar 2004. Fortsatt hög priskonkurrens på exportmarknaderna Den svaga internationella efterfrågan på traditionellt svenska exportprodukter under föregående år medförde att exportpriserna, det vill säga svenska exportföretags priser uttryckta i svenska kronor, sjönk . Den negativa effekten på vinstmarginalerna begränsades i viss mån av en svag växelkursnivå och hög produktivitet. Den prognoserade kronförstärkningen minskar emellertid utrymmet för svenska företag att använda priset som konkurrensmedel, och aviserade prisökningar inom vissa exportsektorer kan antas bero på den senaste tidens växelkursutveckling. Under hela prognosperioden väntas konkurrenstrycket vara högt, men det minskar i takt med att efterfrågan på insats och investeringsvaror ökar. För kalkylåren, det vill säga , är osäkerheten om utvecklingen betydande. Beräkningarna baseras i hög grad på antaganden avseende bl.a. trendmässig tillväxt i BNP och utrikeshandel. Den internationella konjunkturen bedöms fortsätta stärkas även efter 2004, med ökad efterfrågan av investerings- och insatsvaror som följd. Exportutvecklingen under kalkylåren begränsas emellertid av att det historiska mönstret indikerar att världsmarknadstillväxten vid oförändrad växelkurs överstiger svensk exporttillväxt. förutses varuexporten öka . Den ökade internationella efterfrågan möjliggör också högre exportpriser, vilka beräknas öka med i genomsnitt under kalkylåren. ökade importen av varor till med igenomsnitt. Den stora ökningen beror till stor del på de framgångar som svensk exportindustri skördade . Förklaringen är att mycket av det som exporteras från produceras med hjälp av importerade insatsvaror. skedde emellertid ett snabbt omslag i den svenska varuimporten och därefter har utvecklingen varit betydligt svagare. Omslaget berodde på en dämpning av den inhemska efterfrågan och en kraftigt försvagad varuexport. Efter en nedgång på 2001 minskade varuimporten och nedgången uppmättes till . Ännu syns ingen tydlig återhämtning enligt nationalräkenskaperna men flera faktorer talar för en kommande ökning av importen av varor till . I samband med att industrikonjunkturen återhämtar sig bedöms importen av varor komma igång framöver. Orderingången rapporteras ha ökat främst från exportmarknaderna och återhämtningen i den globala efterfrågan väntas fortsätta. Varuexporten ökade och enligt prognosen fortsätter uppgången . Hushållens efterfrågan på importerade varor väntas också öka genom att hushållens konsumtion fortsätter att öka . Detsamma gäller investeringarna som framför allt bör kunna bidra till en ökad import av såväl insatssom investeringsvaror. Yt- terligare en bidragande faktor är att industrins insatsvarulager minskade under slutet av fjolåret. Det är därmed sannolikt att den lagerneddragning som hämmat importen är avslutad och behovet av att importera nya insatsvaror ökar därmed fr.o.m. inledningen av innevarande år. Visserligen bedöms färdigvarulagren alltjämt vara något större än önskat. Insatsvarulagren uppges däremot vara lagom stora eller i några branscher till och med något för små. Importpriserna bedöms sjunka i takt med att kronan apprecierar för att stiga långsamt till följd av att ekonomin stärks internationellt. 4 Därmed stimuleras en ökad import . Sammantaget bedöms varuimporten öka och , vilket innebär att importkvoten5 i stort sett är oförändrad för att därefter öka något . Historiskt sett har importkvoten ökat med i genomsnitt 1,5 .