prop · GQ031d15 · 2003-01-01 00:00:00 — 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Lag om ändring i lagen (2002:545) om ändring i lagen (1997:238) 2.2Lag om ändring i lagen (2002:543) om ändring i lagen (1997:239) 2.3Lag om ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska Statliga insatser inom politikområdet .................................................. Insatser utanför politikområdet ........................................................... Analys och slutsatser............................................................................. 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ................. 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader ........... 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade ................................... 22:5 Rådet för Europeiska socialfonden i ............................... 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006............. 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet................................ 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 22:9 Bidrag till ................................................................... 22:10 Bidrag till Stiftelsen ......................... 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning................................................. 22:12 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ............................. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet................................................................... Härledning av nivån 20032004 ............................................................................... Utgiftsutveckling inom politikområdet .................................................................. Kvantitativa mål för AMV och budgetåren 2000, 2001 och 2002 ..... Antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna och deras andel av samtliga arbetslösa respektive samtliga inskrivna i respektive grupp............................... Statistik kring lönegarantiersättningen.................................................................... Arbetslivstjänster, ALT............................................................................................. Härledning av anslagsnivå 20032004, för anslag 22:1 Härledning av anslagsnivå 20032004, för anslag 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd .......................................................... 4.15 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden ......................................................... Härledning av anslagsnivå 20032004, för anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader................................................ 4.18 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden ......................................................... Härledning av anslagsnivå 20032004, för anslag 22:4 Särskilda insatser för Härledning av anslagsnivå 20032004, för anslag 22:5 Rådet för Europeiska 4.23 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ Härledning av anslagsnivå 20032004, för anslag 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden ................................................................................................. 4.26 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden ......................................................... Härledning av anslagsnivå 20032004, för anslag 22:7 Institutet för 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Härledning av anslagsnivå 20032004, för anslaget 22:8 Bidrag till administration Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för anslag 22:10 Bidrag till Stiftelsen Anslagsutveckling i för lönegarantianslaget 2001 - 2002 ......... Härledning av anslagsnivå 20032004, för anslag 22:11 Bidrag till 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Antal deltagare i konjunkturberoende program ..................................................... Sysselsättningsgrad för samtliga medborgare samt utländska medborgare........... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2002:545) om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (avsnitt 2.1), 2.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2002:543) om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor (avsnitt 2.2), 3.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program (avsnitt 2.3), 4.godkänner att av inflytande arbetsmarknadsavgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980) får användas för tillsynen av arbetslöshetsförsäkringen (ramanslaget 22:1 förvaltningskostnader, avsnitt 4.9.1) 5.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 3 under 2004-2006 (avsnitt 4.9.3), 6.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 6 under 20042006 (avsnitt 4.9.4), 7.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 5 2008 (avsnitt 4.9.6), 8.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 22:7 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst under 20042006 (avsnitt 4.9.7), 9.för anvisar anslagen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad enligt följande uppställning: 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader Särskilda insatser för arbetshandikappade Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 Bidrag till administration av grundbeloppet 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Lag om ändring i lagen (2002:545) om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att ikraftträdandebestämmelsen till lagen (2002:545) om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring skall ha följande lydelse. Denna lag träder i kraft . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2.2Lag om ändring i lagen (2002:543) om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2002:543) om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor dels att i 91 § första stycket ordet styrelsen skall bytas ut mot ordet inspektionen, dels att ikraftträdandebestämmelsen skall ha följande lydelse. Denna lag träder i kraft . Kommunen skall till deltagare som inte erhåller ersättning enligt första eller andra stycket betala ut ersättning med . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2.3Lag om ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program skall ha följande lydelse. Den som är berättigad till ersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring har vid deltagande i verksamhet som anordnas av kommunen enligt 3 § rätt till aktivitetsstöd. Kommunen skall till den som tar del av verksamheten enligt 3 § och som uppbär försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) när han eller hon börjar delta i verksamheten utge ersättning med ett belopp som motsvarar försörjningsstödet. Detsamma skall gälla beträffande den för vilken fattas beslut om sådant försörjningsstöd som avses i första stycket under tid som han eller hon deltar i verksamheten. Kommunen skall till deltagare som inte erhåller ersättning enligt första eller andra stycket betala ut ersättning med . Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid utbetalning av utvecklingsersättning som avser januari månad 2003. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Arbetsmarknadspolitik. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Miljoner kronor (löpande priser) Totalt för utgiftsområde 13 Arbetsmarknad 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Redovisning av utgiftsutvecklingen görs under politikområdet Arbetsmarknadspolitik, avsnitt 4.2. Tabell 3.2 Härledning av nivån 20032004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra utg.omr. 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bidragen under utgiftsområdet redovisas i huvudsak som anslag på statsbudgetens utgiftssida. finns dock även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av särregler i skattelagstiftningen. Detta betecknas som saldopåverkande skatteavvikelse. Anställningsstöd lämnas i form av en skattekreditering på arbetsgivarens skattekonto och innebär minskade skatteintäkter på budgetens inkomstsida. Detta stöd beräknas medföra skattekreditering om 2003. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Politikområdet omfattar platsförmedling, arbetsmarknadspolitiska program, bidrag till arbetslöshetsersättning, särskilda insatser för arbetshandikappade samt bidrag till lönegarantiersättning. Vidare ingår Europeiska socialfonden samt bidrag till och Stiftelsen bildning . Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Miljoner kronor (löpande priser) politikområdet förvaltningskostnader för Ar- betsmarknadsverket (AMV), () och Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) samt AMV:s avgiftsfinansierade verksamheter Arbetslivstjänster och . ingår även förvaltningskostnader för Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade 22:5 Rådet för Europeiska socialfonden i 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000- 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet 22:10 Bidrag till Stiftelsen 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning 22:12 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 3 1Inkluderar utgifter för de under uppförda anslagen 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för samt 22:13 på respektive . Dessa anslag upphör . 2Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utgifterna inom politikområdet är konjunkturberoende och styrs i huvudsak av utvecklingen av den öppna arbetslösheten, omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen, ersättningsnivåerna inom arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstöden samt av antalet företagskonkurser. Utgifterna minskade kraftigt jämfört med som en direkt följd av det förbättrade arbetsmarknadsläget som har lett till en stor minskning av antalet öppet arbetslösa. Utgifterna beräknas dock öka 2002 beroende på att ersättningsnivåerna inom arbetslöshetsförsäkringen har höjts från . Motsvarande höjningar har även skett av aktivitetsstödet. Därutöver har den lägsta ersättningen vid aktivitetsstöd höjts till per dag 2002 och 2003 höjs den ytterligare till per dag. Utgifterna för den statliga lönegarantiersättningen har ökat kraftigt . Nettoutfallet för anslaget 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning uppgick till 2001, vilket kan jämföras med 2000. Nettoutfallet beräknas uppgå till . Ökningen beror främst på att antalet konkurser har ökat särskilt inom branscher med relativt sett höga lönenivåer såsom t.ex. i IT-branschen. Huvudinriktningen för arbetsmarknadspolitiken ligger fast. gäller samma arbetsmarknadspolitiska mål som för innevarande budgetår: N En väl fungerande arbetsmarknad med full sysselsättning och god ekonomisk tillväxt. Arbetsmarknadspolitiken skall tillsammans med övrig politik bidra till att målet för den ekonomiska politiken uppnås full sysselsättning och ökat välstånd genom en god och uthållig ekonomisk tillväxt. Målet för arbetsmarknadspolitiken är fastställt mot bakgrund av de uppgifter för arbetsmarknadspolitiken som beslutade om (prop. 1999/2000:98, bet. 1999/2000:AU7, rskr. 1999/2000:230). Arbetsmarknadspolitiken skall också ligga i linje med EU:s sysselsättningsriktlinjer. Hur genomför EU:s sysselsättningsriktlinjer redovisas i handlingsplan för sysselsättning. Regeringens mål för arbetsmarknadspolitiken, en väl fungerande arbetsmarknad med full sysselsättning och god ekonomisk tillväxt, är mångdimensionellt och resultaten låter sig inte kvantifieras med en eller ett fåtal indikatorer. Inte heller går det att empiriskt bestämma i vilken utsträckning utvecklingen på arbetsmarknaden och inom ekonomin styrs av annat än arbetsmarknadspolitik, exempelvis insatser inom andra politikområden och inhemsk eller internationell konjunkturutveckling. I bilaga 1 redovisas indikatorer för utvecklingen på arbetsmarknaden, bl.a. sysselsättningen, arbetslösheten och arbetskraften. Dessa indikatorer tillsammans med regeringens bedömning av utförandet av de arbetsmarknadspolitiska uppgifterna ligger till grund för bedömningen av måluppfyllelsen för arbetsmarknadspolitiken. För att effektivt bidra till att uppnå målet skall arbetsmarknadspolitiken liksom tidigare: N Medverka till att arbetssökande snabbt sammanförs med vakanta platser. Uppgiften är arbetsmarknadspolitikens viktigaste. Genom en snabb vakanstillsättning kommer arbetsmarknaden att fungera bättre och friktionsarbetslösheten att minimeras. N Öka de arbetslösas kunskaper. Med ökade kunskaper underlättas omställningen på arbetsmarknaden som den enskildes ställning stärks och anknytningen till arbetsmarknaden bibehålls. Därmed minskar även risken för att flaskhalsar uppstår. N Stödja dem som har det svårast att få ett arbete. Genom att ta till vara under- och outnyttjade resurser på arbetsmarknaden ökar samhällets totala produktion och därmed tillskottet till den gemensamma försörjningen. Långtidsinskrivna, ofrivilligt deltidsarbetande, äldre långtidsarbetslösa, utlandsfödda arbetslösa eller personer med funktionshinder utanför arbetsmarknaden är alla grupper som inte är fullt utnyttjade resurser på arbetsmarknaden. N Ge inkomsttrygghet vid ofrivillig arbetslöshet. En väl fungerande arbetsmarknad kännetecknas av hög omställningsförmåga med goda möjligheter för individer att byta såväl arbetsplats som yrke. För att skapa trygghet i omställningen och ge dem som blir arbetslösa ekonomiska möjligheter att söka nytt arbete är det viktigt med en väl utbyggd försäkring mot inkomstbortfall. Genom insatser med ovanstående inriktning skall arbetsmarknadspolitiken bidra till tillväxt, ökad sysselsättning och ett konkurrenskraftigt näringsliv i alla delar av landet samt skapa förutsättningar för flexibilitet, trygghet och delaktighet samt jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Könsuppdelningen på arbetsmarknaden skall motverkas och mångfalden i den svenska arbetskraften skall bättre tas till vara. Målet för den ekonomiska politiken är full sysselsättning och ökat välstånd genom en god och uthållig tillväxt. Regeringens målsättning att halvera den öppna arbetslösheten till uppnåddes . fortsätter kampen mot arbetslösheten och för full sysselsättning som prioriterade uppgifter. Full sysselsättning i hela landet är målet. Som ett delmål har satts att av befolkningen i åldern skall ha reguljär sysselsättning 2004. Den samlade politiken inriktas på att säkerställa att detta mål kan uppnås. Målet och inriktningen för arbetsmarknadspolitiken ligger fast och prioriteringen är att snabbt tillsätta lediga platser, motverka flaskhalsar och intensifiera insatserna för dem som har svårast att få ett arbete. Arbets- och kompetenslinjen är grunden för den svenska arbetsmarknadspolitiken. För att främja en snabb tillsättning av lediga platser och motverka långtidsarbetslöshet och utslagning från arbetsmarknaden prioriteras aktiva insatser före passivt understöd. Det innebär att de, som har svårigheter att få eller behålla ett arbete, som en del av den aktiva arbetsmarknadspolitiken skall erbjudas utbildning eller andra kompetenshöjande insatser för att öka sina möjligheter till en anställning. riskerar i likhet med många andra europeiska länder att hamna i en situation med arbetskraftsbrist framför allt beroende på den demografiska utvecklingen. För att förhindra detta måste hela den potentiella arbetskraften tas till vara på bästa möjliga sätt. Arbetsmarknadspolitiska program bidrar till att de arbetslösa behåller kunskap och kontakt med arbetsmarknaden och därmed snabbare kan möta en ökning av efterfrågan på arbetskraft. har sysselsättningen ökat kraftigt utan att inflationen har överstigit inflationsmål av 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Det kan tyda på att arbetsmarknaden i hög grad har kunnat möta den ökade efterfrågan på arbetskraft. En stor utmaning är att skapa förutsättningar för att alla delar av landet och hela den potentiella arbetskraften, skall få del av den positiva utvecklingen framöver. Det är också viktigt att uppmärksamma de inomregionala skillnader som är mycket stora bl.a. i storstadsregionerna. Den yrkesmässiga och geografiska rörligheten måste öka för att motverka flaskhalsar och utjämna skillnader i arbetslöshet och sysselsättning mellan olika regioner och olika grupper av människor. Risken är stor att klyftorna ökar. Studier av effekterna av den aktiva arbetsmarknadspolitiken i tyder såväl på positiva som negativa effekter av politiken, vilket belyses väl i IFAU:s olika rapporter. Att utvärdera enskilda program inom arbetsmarknadspolitiken är emellertid behäftat med stora metodproblem, bl.a. vad gäller svårigheterna att hitta lämpliga kontrollgrupper. Resultatet från enskilda studier måste därför tolkas med stor försiktighet. Ett antal studier påvisar undanträngningseffekter inom arbetsmarknadspolitiska program, men dessa är i vissa fall önskvärda. Det gäller bl.a. de olika anställningsstöden vars syfte är att främja sysselsättning bland långtidsarbetslösa. Svårigheterna att hitta entydiga resultat är inget specifikt svenskt problem utan återfinns i många andra internationella studier, bl.a. från . Det är också viktigt att notera att de studier rapporterna refererar till i huvudsak belyser förhållanden , dvs. innan volymmålet togs bort och politiken lades om för att uppnå högre kvalitet i de arbetsmarknadspolitiska programmen. De förändringar som gjorts av arbetsmarknadspolitiken ligger också väl i linje med de slutsatser som de refererade studierna ger. Det gäller inte minst den ökade prioriteringen av långtidsinskrivna som skett över tiden. Undanträngning som uppstår när en arbetslös skulle ha fått samma arbete utan stöd, s.k. dödviktseffekter, skall dock självklart motverkas. Arbetsmarknadspolitiken skall framöver fokuseras på följande områden: N Ökad sysselsättning. Arbetsmarknadspolitiken skall skapa förutsättningar för en fortsatt god tillväxt genom insatser som håller uppe och ökar arbetskraftsutbudet och dess kompetens. Det finns många personer som vill arbeta, men som står utanför arbetsmarknaden av olika skäl. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 många invandrare, äldre och personer med funktionshinder. Genom att ta till vara dessa människors arbetsvilja och kompetens kan ett mycket stort arbetskraftsutbud nyttjas. N Förbättra matchningen på arbetsmarknaden i syfte att förkorta sök- och vakanstider och motverka s.k. flaskhalsar på arbetsmarknaden. N En aktiv arbetslivsinriktad rehabilitering så att människor som varit arbetslösa och långtidssjukskrivna kommer tillbaka till arbetslivet N Tydliga och effektiva insatser för att främja mångfald i arbetslivet. Alla individer oavsett etnisk eller kulturell bakgrund, funktionshinder, sexuell läggning eller kön skall ha samma möjlighet till arbete. N Insatser för att minska deltidsarbetslösheten. N Fortsatt arbete med att trygga den enskildes rättssäkerhet och tydliggöra vilka krav som ställs, t.ex. i arbetslöshetsförsäkringen. En likformig bedömning av regelver- ket över hela landet är nödvändig. En av nyckelfaktorerna för tillväxt är att underlätta och stimulera omställning och därigenom öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. Vid konkurser drabbas anställda på många sätt. Lönegarantin kan då utgöra en trygghet för den enskilde. Ersättningen gör det också möjligt att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. Skyddet öppnar möjligheter för arbetskraften att våga söka sig till anställningar inom nyföretagande eller riskbranscher utan att riskera lönefordringar vid en eventuell konkurs. Genom Amsterdamfördraget lades grunden för EU-ländernas samarbete inom sysselsättningsområdet. EU:s mål är full sysselsättning, samt fler och bättre jobb. Samarbetet bygger på den så kallade öppna samordningsmetoden. Metoden innefattar gemensamma målsättningar och riktlinjer, övervakning och uppföljning med hjälp av indikatorer och rekommendationer samt utbyte av goda exempel mellan medlemsstaterna. antas gemensamma sysselsättningsriktlinjer som skall ligga till grund för ländernas nationella sysselsättningspolitik. Riktlinjerna täcker in anställbarhet, företagsklimat, anpassningsbarhet och jämställdhet. Länderna presenterar den politik som har förts mot bakgrund av riktlinjerna i nationella handlingsplaner Den svenska handlingsplanen överlämnades till Europeiska kommissionen . Sysselsättningsriktlinjerna har inte förändrats mycket eftersom den europeiska sysselsättningsstrategin utvärderas. Den svenska arbetsmarknadspolitiken bedöms ligga väl i linje med EU:s sysselsättningsriktlinjer. Diagram 4.1 Antalet arbetslösa Diagram 4.2 Antalet sysselsatta 4.5.1Statliga insatser inom politikområdet Arbetsmarknadspolitiken är en viktig del av den ekonomiska politiken. Inom arbetsmarknadspolitiken finns en rad insatser och program som bidrar till målsättningen om en god ekonomisk tillväxt, full sysselsättning och minskad arbetslöshet i alla delar av landet. I IFAU: s rapport Vad vet vi om den svenska arbetsmarknadspolitikens sysselsättningseffek- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ter (2002:8), ifrågasätts arbetsmarknadspoliti- hovet av att se över arbetsorganisationerna så att kens effekter på matchningen. ofrivillig deltidsarbetslöshet kan undvikas. emellertid i stor utsträckning på forskning som AMS erfarenheter visar att deltidsarbetslöshet inte skall ses som en isolerad fråga för arbets- marknadspolitiken utan som ett komplext pro- ken har blivit mer tillväxtinriktad. blem som behöver angripas från olika utgångs- I en annan , Do labor market Det innebär att fokus även bör riktas programs affect labor force participation? mot vikten av strukturella förändringar i arbets- (2002:3), framgår att den svenska arbetsmark- organisationen, goda arbetsmiljöer, kompetens- nadspolitiken har haft en positiv effekt på ar- utveckling och jämställdhet mellan kvinnor och betskraftsutbudet och därmed på sysselsätt- Mot denna bakgrund har regeringen avsatt ningen och tillväxten. Vissa deltagare i pro- grammen hade annars hamnat utanför arbets- att ytterligare påverka även sådana omständig- kraften och riskerat att permanent slås ut från heter som hindrar dem som arbetar deltid att få De arbetslösa har i stället be- hållit sin anställbarhet och kunnat ta de nya ar- hetsombudsmannen, , Svenska betstillfällen som skapats under konjunkturupp- har kunnat kombinera en en rapport över vilka aktiviteter som är planerade stigande sysselsättning och minskad arbetslöshet med låg inflation. Ett ökat arbetskraftsutbud är ökade antalet varsel om uppsäg- särskilt viktigt i , där ett stort nyrekryte- Totalt inkom drygt 68 500 varsel ringsbehov väntas, till följd av de ökade pen- till landets länsarbetsnämnder. sionsavgångarna efter 2010. därför AMS uppdraget att skapa en operativ Europeiska socialfonden används för att grupp som snabbt skall kunna säkerställa ar- stödja genomförandet av de europeiska syssel- betsförmedlingens insatser i kommuner som drabbas av större varsel. därmed också delar av den svenska arbetsmark- AMV är sektorsansvarig myndighet för han- nadspolitiken och kan genom sin nyskapande dikappolitiken och har på regeringens uppdrag karaktär bidra till att utveckla denna. lämnat förslag till hur rollen