prop · GQ0381 · 2003-03-10 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2002/03:81 Redogörelse för verksamheten inom Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för verksamheten inom m.m. och . Verksamheten i ministerkommittén................................................... Samarbetsprogrammen för demokratisk utveckling............ och dess övervakningsorgan............................ 3.1Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna Det löpande arbetet.............................................................. Arbetet inom de olika verksamhetsområdena.................................. Mänskliga rättigheter och demokratifrågor....................... Europeisk konvention till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling Kampen mot diskriminering, rasism och Jämställdhet mellan kvinnor och män............. Asyl-, flykting- och medborgarskapsfrågor .... Lokal demokrati och gränsöverskridande Hälso- och sjukvård......................................... Miljö och regional planering........................... Kulturfrågor och kulturell mångfald ................................. Kultur och kulturarv........................................ Arbetet inom ramen för partsavtalen ............................................... på social- och hälsoområdet........................... Pompidougruppen för narkotikafrågor.............................. Filmstödsfonden "Eurimages"........................................... Kommissionen för demokrati genom lag .......................... Det europeiska audiovisuella observatoriet....................... Europeiskt centrum för moderna språk i .................. Partsavtal för uppföljning på korruptionsområdet............. Förteckning över medlems- och kandidatländer.............................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............ har en central uppgift när det gäller att främja respekt för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer och därmed också för att förebygga väpnade konflikter. verkar för att politiskt stärka de områden där har komparativa fördelar. Stöd till den fortsatta demokratiska utvecklingen i , på samt i södra är en fortsatt viktig uppgift för . Organisationen står fortsatt inför stora utmaningar. bestod utmaningen av organisationens snabbt växande medlemskrets. I det innevarande decenniet består den till stor del av den påverkan som andra organisationers EU och Nato utvidgning medför. Medlemsstaternas ansvar att möta kommande utmaningar blir därigenom större. roll och verksamhet måste anpassas. För vidkommande är resurser samt såväl prioriteringar som nedprioriteringar av verksamheter alltjämt i fokus. vill stärka EU som aktör i . Inte minst i ljuset av att mer än hälften av medlemsländer kan komma att vara EU-medlemmar . Behovet av EU-samordning i de utrikespolitiska frågorna ökar i i takt med att utvidgats och EU's utvidgning. Europarådsrelaterade frågor med anknytning till Europeiska unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik diskuteras formellt, , i rådsarbetsgruppen COSCE. vill också främja samarbetet mellan EU och avseende konfliktförebyggande och krishantering. deltog aktivt i den regionala om konfliktförebyggande i . anser att har en viktig roll att spela i uppföljningen av denna konferens. Ett av de prioriterade områden som EU definierat inom ramen för sitt arbete på kapaciteter för civilkrishantering är främjandet av rättsstatens principer; ett av kärnområden. Vid den behandlade artonmånadersperiodens inträde innehades ordförandeskapet i ministerkommittén av , för att följas av som i sin tur ersattes av . Vid periodens slut innehades ordförandeskapet av , som tillträdde vid ministermötet . När övertog ordförandeklubban vid ministermötet i stod främst frågan om kampen mot terrorism, i ljuset av händelserna , på dagordningen. grupp om internationellt agerande mot terrorism inrättades. 2002/03:81 utformningen av gruppens mandat hade drivit frågan om att slå vakt om aspekter rörande mänskliga rättigheter. ordförandeskap var präglat av frågor om regionalt samarbete. Vid ministermöte , som ägde rum i , antogs en deklaration om regionalt samarbete. Andra frågor som berördes vid de olika ministermötena, och som varit ofta förekommande på dagordningen i ställföreträdarkretsen i ministerkommittén var förestående ordförandeskap i ministerkommittén, medlemskapssansökarländerna, förslaget om ett tredje toppmöte och nödvändiga reformer av den europeiska domstolen för mänskliga rättigheter. innehar ordförandeskapet i ministerkommittén majnovember 2003. medförde den negativa politiska utvecklingen i landet en aktiv reaktion från generalsekreteraren som under artikel 52 i den europeiska konventionen för mänskliga rättigheter i ett sällsynt agerande begärde att den moldaviska regeringen skulle förklara hur levde upp till kraven enligt konventionen. har med anledning av ordförandeskapet antagit ett specialinriktat samarbetsprogram för . Utvecklingen i landet övervakas alltjämt noggrant av ställföreträdarkretsen. En annan återkommande fråga för ministerkommittén har varit utvecklingen i ansökarländerna. har Bosnien- inbjudits till medlemskap. Inträdesceremonien ägde rum i samband med den parlamentariska församlingens session . (FRJ) ansökan har behandlats av den parlamentariska församlingen, som vid sin septembersession 2002 rekommenderade medlemskap under förutsättning att både parlamenten i och i ratificerar den konstitutionella stadgan. , som fattar besluten om medlemskap i organisationen, behandlar f.n. ansökan. Förslaget om ett eventuellt tredje Europarådstoppmöte har debatterats vid såväl ministermötena som i ställföreträdarkretsen. Vid det för perioden, sista ministermötet erhöll förslaget brett stöd och kommer troligast att endosseras med påföljande diskussion om bl.a. tema och värdland vid kommande ministermöte. Domstolens arbetsbelastning och pågående reformarbete stod ofta på dagordningen. Vid ministermötet antogs en deklaration som särskilt betonade vikten av att domstolen tillsköts extra resurser men också nödvändigheten av reformer för att domstolen skall kunna komma tillrätta med bl.a. den ökande måltillströmningen. Situationen i har följts noga och har behandlats löpande i ministerkommittén . Tre europarådsexperter på mänskliga rättigheter är verksamma vid det kontor i staden i , vilket leds av den ryske presidentens särskilda representant för upprätthållandet av mänskliga rättigheter och friheter i . Den förste representanten lämnade tjänsten i mitten av 2002. I samband därmed stod uppdraget obesatt varför generalsekreterare, bl.a. av säkerhetsskäl, fann det nödvändigt att återkalla experterna till tills dess en ny utsåg den ryske presidenten . 2002/03:81 till sin nye representant. Det avtal som reglerar experternas närvaro har normalt förlängts med sexmånadersperioder. Vid förlängningen utvidgades mandatet på ryskt initiativ. De ursprungliga uppgifterna innebär att bistå kontorets ryska personal med att följa upp anmälningar om brott mot de mänskliga rättigheterna och att rapportera om kontorets verksamhet till . Det utvidgade mandatet omfattar även stöd till förbättrandet av offentliga myndigheters verksamhet, olika stöd till det juridiska området (inklusive lagstiftning), till undervisningsområdet och till psykologisk rehabilitering för kvinnor och barn som farit illa av konflikten. Det utvidgade mandatet innebär även stöd till Republiken "råd för skydd av mänskliga rättigheter" samt till det "offentliga konsultativa råd" som inrättats inom ramen för de ansträngningar som görs av den parlamentariska församlingen i samarbete med den ryska Statsduman för att bidra till en politisk lösning av konflikten. Den senaste förlängningen av Europarådsexperternas mandat gjordes genom parternas skriftväxling . Mandatperioden, som omfattar löper till . Arbetet med att temavis övervaka att medlemsstaterna uppfyller sina åtaganden gentemot organisationen fortsätter. Reviderade riktlinjer har antagits i syfte att förenkla processen. Ickediskriminering med betoning av kampen mot intolerans och rasism, samt yttrandefrihet har varit aktuella ämnen . Två nya ämnen har lagts till ämneslistan , nämligen religiös pluralism samt lika rättigheter för kvinnor och män. 2.1Samarbetsprogrammen för demokratisk utveckling En relativt omfattande del av verksamhet består av olika former av samarbetsprogram, vilka har växt i antal i takt med ökningen av medlemskretsen. Programmen, som så gott som uteslutande riktar sig till de s.k. nya medlemsländerna, syftar till att underlätta uppfyllandet av de åtaganden som följer på medlemskap i organisationen. har ett samarbetsprogram för Bosnien och satts igång med anledning av landets medlemskap i . Även ansökarländerna kommer i fråga för samarbetsprogram, vilka då är ägnade att underlätta för dessa länder att bli medlemmar i organisationen. Ett samarbetsprogram är under genomförande avseende ansökarlandet FRJ och ett nytt program är under utarbetande för att finnas färdigt när ministerkommittén beslutar att inbjuda landet till medlemskap. har strävat efter att programverksamheten, där så är påkallat, planeras i nära samarbete med EU och internationella organisationer, särskilt . Ett exempel på resultat är att två Europarådstjänstemän, , är stationerade vid OSSE- missionerna i och . En del program genomförs inom ramen för och kommissionens gemensamma samarbetsprogram, med delad finansiering. Andra program erhåller finansiellt stöd av . på program, som pågått , och som även förväntas fortsätta 2003, är Skr. 2002/03:81 aktiviteter riktade till , , (, och ) samt . är fortsatt aktivt inom den s.k. stabilitetspakten för sydöstra , med en samordnande roll främst inom arbetsborden I (demokrati och mänskliga rättigheter) och III (underbordet för rättsliga och andra inrikespolitiska frågor). Genom utvecklingsbank har även lämnats bidrag till projekt inom arbetsbord II (ekonomisk utveckling). valdes till ny biträdande generalsekreterare. Mandatperioden löper med start . finansierar tjänsten som förestår programmet i sekretariatet. Tjänsten innehas av en svensk polistjänsteman. budget uppgick till och till . Budgeten för som antogs uppgår till . Budgeten har , liksom 2003 grundats på reell nolltillväxt. tillhör de länder som gärna hade sett en viss ökning av budgeten. kommer att få extra resurser, bl.a. genom att medlemsstaternas tillgodohavanden tas i anspråk för ett reformprogram som bl.a. innebär möjlighet att möta den ökande tillströmningen av mål. Budgeten för inkluderar t.ex. även kostnaden för medlemskap. andel av budget uppgick och till samt till . I budgetpropositionen för de aktuella åren anslogs knappt 36, 39 respektive för de olika obligatoriska bidragen till budget, inklusive vissa partsavtal. En arbetsgrupp för översyn av den bidragsskala som f.n. gäller inrättades . Arbetet pågår alltjämt. valdes in i för perioden . Vid avvägningen av behoven för de olika sektorer där är verksamt är inställning i ministerkommittén att kärnverksamheten, dvs. främjandet av de mänskliga rättigheterna, demokrati samt rättsstatens principer, skall prioriteras. Generalsekreterare presenterade prioriteringar för verksamheten har till stor del befästs i budgeten för såväl 2002 som 2003. Medlemsstaterna har fortsatt svårt att enas om nödvändiga besparingar och nedprioriteringar av verksamhetsområden. 3.1 Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna () Den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () har ratificerats av samtliga 44 medlemsstater i . Konventionen och dess tilläggsprotokoll utgör ett av de mest effektiva internationella skydden för de mänskliga rättigheterna i världen. Det unika med systemet, i förhållande till andra regelverk på området, är de organ som övervakar att staterna följer konventionen, och . Den nya heltidsarbetande , som inrättades 1998, har varit verksam . Den reform av övervakningssystemet som beskrivits i tidigare skrivelser har inte lett till det eftersträvade resultatet, nämligen att korta handläggningstiderna för klagomålen enligt och därigenom stärka det skydd som konventionen ger. Trots det stora antalet meddelade domar och beslut fortsätter målbalansen att växa kontinuerligt, eftersom inte hinner pröva klagomålen i den takt de kommer in. hade över 30 000 klagomål i balans. mottog domstolen drygt 60 000 nya klagomål. En viktig anledning till den kraftigt ökande måltillströmningen är att blivit alltmer känd i framför allt de senast tillkomna medlemsstaterna. meddelade 888 domar, medan antalet meddelade domar var 844 stycken. Dessa siffror kan jämföras med det totala antalet domar som domstolen vid slutet av 2002 hade meddelat sedan sin tillkomst ; 3 441. Det står klart att problem inte kan lösas enbart genom tilldelning av extra resurser. Det är också nödvändigt att genomföra olika reformer i syfte att effektivisera domstolens arbete. Vissa förbättringar har redan åstadkommits. En arbetsgrupp inom domstolen under ledning av den svenska domaren presenterade sin slutrapport . Ett flertal av gruppens förslag till effektivisering av domstolens arbetsmetoder har redan genomförts. En "högnivågrupp" tillsatt av ministerkommittén, den s.k. utvärderingsgruppen, under ledning av den irländske ambassadören presenterade sin rapport . Rapporten innehåller ett antal förslag till åtgärder som har diskuterats vidare av medlemsstaterna. Man är tämligen ense om att det inte räcker med enbart ändringar av domstolens arbetsmetoder och dess rättegångsregler utan att det också krävs ändringar i för att komma tillrätta med den problematiska situationen. Vad som kan bli aktuellt är ändringar i de processuella reglerna i konventionen. Att begränsa de redan existerande rättigheterna som tillkommer individen är det inte fråga om. Det är också nödvändigt med åtgärder på nationell nivå för att begränsa Skr. 2002/03:81 tillströmningen av klagomål till . reformarbetet kommer att intensifieras . för mänskliga rättigheter, CDDH, har fått i uppdrag av ministerkommittén att lägga fram ett paket med konkreta och sammanhängande förslag, både vad gäller åtgärder som kan vidtas utan dröjsmål och vad gäller konventionsändringar. Denna uppgift har delegerats till en arbetsgrupp under CDDH, den s.k. reflektionsgruppen (CDDH-GDR), där bl.a. ingår. Som ovan nämnts har samtliga 44 medlemmar av ratificerat . När det gäller tilläggsprotokollen till konventionen är bilden delvis annorlunda. Det första tilläggsprotokollet, som rör bl.a. äganderättsskyddet, har ratificerats av samtliga medlemmar utom och . Det fjärde tilläggsprotokollet (bl.a. om rörelsefriheten och rätten att lämna sitt land samt förbud mot kollektiv utvisning av utlänningar) har ratificerats av 37 av medlemsstaterna. Det sjunde tilläggsprotokollet (bl.a. om vissa rättssäkerhetsgarantier vid utvisning av utlänningar, rätten till överprövning av brottmålsdomar och rätten att inte bli lagförd eller straffad två gånger för samma brott) har ratificerats av 35 medlemsstater. har och Bosnien och ratificerat det sjätte tilläggsprotokollet, som förbjuder användning av dödsstraff i fredstid. Det återstår nu tre medlemsstater som inte är bundna av detta protokoll, nämligen , och . Tilläggsprotokoll nr 12, som innebär en utvidgning av det diskrimineringsförbud som finns i artikel 14 i och som antogs , har ratificerats endast av , och och har ännu inte trätt i kraft. antogs ytterligare ett tilläggsprotokoll, protokoll nr 13, som innebär ett totalförbud mot dödsstraff, således även i krigstid. Protokollet, som ännu inte har trätt i kraft, har ratificerats av , , , , och . har ratificerat samtliga tilläggsprotokoll till utom nr 12 och 13. Regeringen avser att ratificera det trettonde tilläggsprotokollet, vilket godkändes av . Bland det stora antalet mål mot inför märks klagomål från ryska medborgare bosatta i . har beslutat att ta upp till sakprövning sex klagomål som rör påståenden om att ryska militärer har gjort sig skyldiga till bl.a. tortyr och avrättningar samt att det saknas effektiva rättsmedel för att få klagomålen prövade på nationell nivå. övervakade, , fortlöpande verkställandet av domar. Ett stort antal av de resolutioner som ministerkommittén antog i sådana ärenden rörde mål Skr. mot där det konstaterats att tidsåtgången i de nationella domstolarna varit alltför lång. Antalet nya klagomål inför avseende de långa handläggningstiderna i de italienska domstolarna har minskat sedan införde den lagstiftning ( ) som nämns i den förra skrivelsen. Många av ministerkommitténs resolutioner rör mål mot . mål handlar om otillbörliga inskränkningar av yttrandefriheten. har fällts av för grova kränkningar gentemot fyra parlamentariker med avseende på rätten till en rättvis rättegång. interimsresolution antagen konstaterar ministerkommittén att klagandena fortsätter att avtjäna sina långa fängelsestraff och uppmanar att ge de dömda en ny rättegång eller vidta andra åtgärder som utplånar de negativa konsekvenserna av kränkningarna. fällts av i ett stort antal mål för kränkningar begångna i samband med ingripanden av säkerhetsstyrkor i sydöstra delen av landet. Kränkningarna avser bl.a. brott mot tortyrförbudet och rätten till liv. Verkställigheten av dessa domar övervakas fortlöpande av I en interimsresolution antagen noterar ministerkommittén att vissa reformer har genomförts med avseende på säkerhetsstyrkorna men uppmanar att vidta ytterligare åtgärder för att förhindra framtida kränkningar av liknande slag, bl.a. i form av utbildningsinsatser och reformer av åtalssystemet. Ett uppmärksammat fall, som övervakas av ministerkommittén, är målet Loizidou mot som rör äganderättsförhållandena på norra Trots att fristen för betalning av skadestånd m.m. till klaganden löpte ut har ännu inte betalat i enlighet med har antagit flera interimsresolutioner, senast i , i vilka kraftfullt uppmanas att uppfylla sina förpliktelser enligt domen. i målet mot , i vilken fälldes på en rad punkter som rör förhållandena på norra . Domen står nu på ministerkommitténs dagordning för övervakning av verkställigheten. Sedan den förra skrivelsen har ministerkommittén inte antagit några resolutioner i mål mot . I flera mål där regeringen och klaganden har ingått förlikning inför avvaktas ministerkommitténs Av de sammanlagt drygt 60 000 klagomålen som anhängiggjordes vid avsåg drygt 700 klagomål Vid slutet av 2002 hade över 30 mål mot under handläggning där regeringen ombetts inkomma med meddelade sju domar i mål mot . Samtliga handlar om rätten till en rättvis rättegång enligt artikel 6 i I en del av dessa avvaktas nu behandling i I ett av målen, vilket gällde en skadeståndstvist som påstods inte ha avgjorts inom skälig tid av de svenska domstolarna, träffade regeringen och klagandena förlikning inför och domstolens uppgift inskränkte sig till att konstatera detta faktum samt avskriva målet. I ett mål, som rörde sexualbrott mot ett barn och där klaganden påstod att han inte hade fått en rättvis rättegång bl.a. eftersom Skr. 2002/03:81 han inte hade kunnat höra barnet inför domstol, friades . mål, som rörde den svenska processen i mål om skatter och skattetillägg, fälldes för brott mot artikel 6 i vissa avseenden samt ålades att erlägga skadestånd och ersättning för rättegångskostnader till klagandena. ansåg att processerna hade tagit oskäligt och att klagandena inte hade fått en effektiv tillgång till domstolsprövning. Vad gällde påståendet om brott mot oskuldspresumtionen friades . Dessa båda domar har ännu inte vunnit laga kraft, eftersom klagandena har ansökt om prövning av i stor sammansättning (Grand Chamber). Besked i frågan om prövningstillstånd kan förväntas under innevarande år. Tre av målen rörde avsaknad av muntlig förhandling i förvaltningsdomstolarna i socialförsäkringsmål. I två av dessa konstaterade brott mot konventionen och ålade att betala klagandenas rättegångskostnader. I det tredje målet fann domstolen att inte hade brutit mot konventionen. Av samtliga domar som hade meddelat vid slutet av 2002 alltsedan sin tillkomst rör 53 . I 26 av målen har fällts för brott mot konventionen. Referat av domar återges fortlöpande i . Domarna finns tillgängliga på originalspråk på hemsida på Internet. På regeringens webbplats om mänskliga rättigheter () återges sammanfattningar av domar i mål mot . Där finns också möjlighet att få tillgång till hela texten engelska. 4Arbetet inom de olika verksamhetsområdena 4.1Mänskliga rättigheter och demokratifrågor Det löpande normativa arbetet på området mänskliga rättigheter bedrevs i styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH) och dess expertkommittéer. Arbetet i CDDH under andra och handlade i hög grad om reformen av domstolsreformen (jfr avsnitt 3.1 ovan). Även händelserna den 11 och kampen mot den internationella terrorismen satte sin prägel på kommitténs arbete. för utveckling av mänskliga rättigheter () utarbetade på CDDH:s uppdrag ett förslag till ett nytt tilläggsprotokoll till om avskaffande av dödsstraffet under alla omständigheter, således även för gärningar begångna i krigstid och under överhängande krigshot. Arbetet hade som utgångspunkt ett Protokollet antogs av ministerkommittén 2002 och öppnades för undertecknande den 3 2002 vid Skr. ministerkommitténs möte i . undertecknat protokollet och har sex stater ratificerat det. 2002 har på uppdrag av CDDH diskuterat innehållet i en rapport angående skyddet av mänskliga rättigheter i väpnade konflikter samt vid inre störningar och spända lägen. Författaren till rapporten, den brittiska folkrättsjuristen 'oise Hampson, drar slutsatsen att det egentliga problemet inte är avsaknaden av normer på detta område utan brister i tillämpningen av befintliga regelsystem och föreslår bl.a. inrättandet av en oberoende undersökningsmekanism som vid behov snabbt och effektivt skall kunna utreda omfattande eller systematiska kränkningar av mänskliga rättigheter i medlemsstaterna och som också skall kunna rekommendera åtgärder. sina slutsatser för CDDH angående en eventuell uppföljning av för processuella frågor (DH-PR) har under den aktuella perioden sysslat med olika frågor som har anknytning till kritiska situation och behovet av att minska dess Kommitténs arbete är ett komplement till det arbete som utförs av reflektionsgruppen (CDDH-GDR). Meningen är att CDDH- GDR skall fungera som en sorts "think tank" medan DH-PR skall ha en mer juridisk-teknisk roll. har DH-PR bl.a. utarbetat förslag till en rekommendation om publicering och spridning i medlemsstaterna av texten till och domar samt en resolution angående förlikningar i mål inför . rekommendationen och resolutionen har antagits av ministerkommittén. DH-PR:s arbete kommer att handla om åtgärder för att garantera effektivitet. Den specialistgrupp under CDDH som sysslar med frågor om tillgången till officiell information (DH-S-AC) avslutade sitt arbete med en rekommendation om allmänhetens rätt att få ta del av Rekommendationen antogs av ministerkommittén . Härefter har specialistgruppen fortsatt med att verka för att rekommendationen genomförs i medlemsstaterna. Efter händelserna tillsattes en ny specialistgrupp under CDDH (DH-S-TER) som fick i uppdrag att utarbeta riktlinjer om mänskliga rättigheter och kampen mot terrorismen. Arbetet slutfördes snabbt och riktlinjerna kunde antas av ministerkommittén , således före Syftet med riktlinjerna är att de skall tjäna som en påminnelse om att kampen mot terrorismen måste ske med upprätthållande av respekten för demokrati, mänskliga rättigheter och Meningen är att de skall ges en så vid spridning som möjligt i medlemsstaterna. I har de gjorts tillgängliga både för polis- och åklagarmyndigheterna och för domstolarna. inrättades en arbetsgrupp under CDDH med företrädare för sju medlemsstater, däribland , som hade till uppgift att studera de juridiska och tekniska förutsättningarna för en av EG/EU till överlämnades till ministerkommittén . Arbetsgruppen har bl.a. Skr. 2002/03:81 kommit fram till att vissa ändringar i skulle bli