prop · GQ03100d9 · 2003-04-15 00:00:00 — Förslaget om utökat sjuklöneansvar får konsekvenser för arbetsgivaren först när sjukfrånvaron pågått än . Arbetsgivarens ansvar omfattar även pågående sjukskrivningar per . För arbetsgivare med ett begränsat antal anställda, som omfattas av det obligatoriska högkostnadsskyddet, kommer dock samtliga ersatta sjukdagar dag 221 att inkluderas i beräkningsunderlaget vid fastställande av företagets sjuklönekvot. Detta innebär att även arbetsgivare med ett begränsat antal anställda som har många korta sjukskrivningar , har rätt till kompensation för sjuklönekostnader som överstiger samtliga arbetsgivares genomsnittliga sjuklönekvot. Enligt beräkningar gjorda av RFV ersatte arbetsgivarna totalt 18,45 miljoner sjuklönedagar (dag 214), vilket motsvarar en sjuklönekostnad på . Om arbetsgivarnas ansvar för sjuklöneperioden förlängs (dag 221) uppskattas antalet sjuklönedagar öka med 2,670 miljoner, vilket motsvarar en kostnadsökning med . Arbetsgivare med ett begränsat antal anställda med en årslönesumma som inte överstiger 160 prisbasbelopp svarar för av sjuklönedagarna, dvs. 3,957 miljoner stycken. Av dessa arbetsgivare med ett begränsat antal anställda uppskattas drygt 30 000 företag med tillsammans fler än 200 000 anställda överstiga av den genomsnittliga sjuklönekvoten och därmed vara berättigade till ersättning enligt högkostnadsskyddet. RFV beräknar att den genomsnittliga sjuklönekvoten kommer att uppgå till om sjuklöneperioden förlängs och den totala ersättningen till arbetsgivarna beräknas uppgå till totalt . För att undvika att arbetsgivare med ett begränsat antal anställda drabbas av likviditetsbrist skall det inom högkostnadsskyddet finnas en möjlighet att erhålla förskott. Ersättning förutsätter att arbetsgivaren lämnar in en skriftlig ansökan till . Ansökan görs på blankett som fastställs av RFV. Den effektiva tidsåtgången för att upprätta en ansökan om ersättning för sjuklönekostnader bör enligt RFV i normalfallet uppgå till ca . RFV uppskattar att antalet ärenden som kan bli aktuella till följd av högkostnadsskyddet uppgår till drygt 30 000 stycken . För gruppen arbetsgivare med ett begränsat antal anställda som omfattas av högkostnadsskyddet innebär det totalt . Med en timkostnad på blir därmed den totala kostnaden för arbetsgivarna att administrera högkostnadsskyddet . Indelningen av högkostnadsskyddet kan ha en viss tillväxthämmande effekt på företag som ligger strax under respektive gräns. Det går inte heller att bortse ifrån att en viss snedvridning av konkurrensen kan uppkomma mellan företag som omfattas av ett visst skydd och företag som inte gör det. Det bör dock påpekas att det är först när högkostnadsskyddet generar någon ersättning som en arbetsgivare får ett direkt ekonomiskt utbyte av att tillhöra den skyddade företagskretsen. Förändringen av sjuklöneperioden medför inte några förändringar av hittillsvarande möjligheter till kontroll. Möjligheterna av att kontrollera efterlevnaden av högkostnadsskyddet förändras inte jämfört med dem som finns beträffande den hittillsvarande frivilliga småföretagarförsäkringen mot sjuklönekostnader. Det är viktigt att högkostnadsskyddet blir effektivt och ändamålsenligt utformat. Regeringen kommer därför att noga följa och utvärdera effekterna av förslaget. Om utvärderingen visar att det finns behov av en annorlunda konstruktion är regeringen öppen för en sådan förändring. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.5. 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 46 . Regeringens förslag: Anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. minskas med 2 . Anslaget får även användas för utgifter för ett högkostnadsskydd till arbetsgivare med ett begränsat antal anställda. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår ett antal lagändringar som påverkar utgifterna för sjukpenning under innevarande år. För det första föreslås att sjukpenningen inte skall överstiga ersättningen från arbetslöshetskassan om den sjukskrivne vid sjukskrivningstillfället uppbär ersättning från arbetslöshetskassa. Detta minskar utgifterna med ca . För det andra föreslås att den sjukpenninggrundande inkomsten skall minskas vid beräkning av sjukpenning, vilket minskar ersättningen vid sjukskrivning . Detta minskar utgifterna med . För det tredje föreslås att sjuklöneperioden skall förlängas för samtliga arbetsgivare från 14 , vilket minskar utgifterna med ca . Ett högkostnadsskydd för arbetsgivare med ett begränsat antal anställda föreslås också vilket beräknas öka utgifterna med i storleksordningen . Anslaget har beräknats med förutsättningen att taket i sjukförsäkringen skulle kunna höjas. I och med att takhöjningen senareläggs minskar utgifterna med . Sammantaget gör detta att anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. skall minskas med 2 . 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 58 . Regeringens förslag: Anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar ökas med 1 . Skälen för regeringens beslut: Antalet personer som beviljas aktivitets- och sjukersättning bedöms bli ca 15 000 fler än tidigare beräknats. Anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar bör därför ökas med 1 . 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning ökas med . Skälen för regeringens förslag: Arbetsgivare som anställer personer med en återstående arbetsförmåga på kan få ersättning. Antalet personer med tre fjärdedels aktivitets- och sjukersättning har ökat mer än förutsett. Ytterligare medel behövs därför för att tillgodose det stigande behovet. Anslaget 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning bör därför ökas med . 7.2.10Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Regeringens förslag: Bostadstillägg som betalas ut enligt äldre bestämmelser får betalas ut även om ansökan om bostadstillägg har lämnats in . Ärendet och dess beredning: Förslaget har utarbetats inom och baseras på en skrivelse från (dnr S2003/1696/SF). Verket föreslog en förlängning istället som regeringen föreslår. Skälen för regeringens förslag: Lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer () trädde i kraft . nom BTPL upphävdes lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. De förändringar i regelverket avseende bostadstillägg som den nya lagen innebär är omfattande. De nya bestämmelserna avser såväl förändringar av kretsen av förmånsberättigade som av de materiella reglerna för hur bostadstillägget beräknas. Bostadstillägg till pensionärer () beviljas efter ansökan. Även de som vid ikraftträdandet av den nya lagen redan uppbar bostadstillägg måste på nytt ansöka för att i fortsättningen få BTP. Eftersom det är ca 450 000 ansökningar som skall hanteras av försäkringskassorna enligt de nya bestämmelserna infördes en generell bestämmelse att personer som vid ikraftträdandet uppbar eller hade rätt till bostadstillägg skulle fortsätta att få sådan förmån för en period om som längst räknat fr.o.m. . Enligt punkten 3 i övergångsbestämmelserna till BTPL gäller således att den som var berättigad till bostadstillägg enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer vid utgången av 2002, har rätt att fortsätta att få bostadstillägget utbetalt till dess att BTP är omräknat, dock längst t.o.m. . Detta gäller dock endast så länge den försäkrade uppbär sådan förmån som berättigar till bostadstilllägg enligt bestämmelserna i den gamla lagen eller motsvarande förmån. Det övergångsvisa bostadstillägget betalas ut med det belopp som utbetalades . Regeringen har uppmärksammat att administrativa svårigheter har försenat handläggningen av de ansökningar som kommit in till kassorna. Vi- dare har ett stort antal personer som enligt de gamla bestämmelserna var berättigade till bostadstillägg och som kan vara berättigad till bostadstillägg enligt de nya reglerna ännu inte lämnat in en ansökan. En påminnelse om ansökningsförfarandet skall därför sändas ut till dessa personer. Det finns en risk för att alla ansökningar om BTP inte hunnit hanteras och att ett antal pensionärer blir utan BTP . För att undvika detta anser regeringen att omräkningstiden skall förlängas . En förutsättning för detta är emellertid att ansökan skall ha kommit in till . Förlängningen gäller dock inte för de pensionärer som uppbär en förmån som fr.o.m. inte längre ger rätt till BTP. Den ekonomiska effekten av denna åtgärd är tillfällig och Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.6. 7.2.11Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 22 . Regeringens förslag: Rätten till kontaktdagar inom den tillfälliga föräldrapenningen upphör fr.o.m. . Kontaktdagar som avser vissa funktionshindrade barn berörs inte av förslaget. Anslaget 21:2 Föräldraförsäkring minskas med . Ärendet och dess beredning: Förslaget har utarbetats inom och under beredningen av detta ärende har synpunkter inhämtats under hand från . Skälen för regeringens förslag: Enligt 4 kap. 10 och 12 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring har föräldrar rätt till tillfällig föräldrapenning per barn och år när de avstår från förvärvsarbete i samband med besök i barns skola eller besök i fritidshem (kontaktdagar). Rätten till kontaktdagar gäller fr.o.m. det kalenderår under vilket barnet fyller . Kontaktdagar som inte har tagits ut aktuellt år kan tas ut senare dock senast det år barnet fyller . Som en åtgärd för att begränsa utgiftsökningar föreslås att kontaktdagarna tas bort fr.o.m. . Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.4. Föräldrar med barn som omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade kan få ersättning per barn och år. Dagarna kan tas ut från barnets födelse till dess barnet fyller . Dessa kontaktdagar kan bl.a. användas vid föräldrautbildning, invänjning i skola eller daghem eller vid besök i skola eller daghem. inte in i de övriga dagarna med tillfällig föräldrapenning och kan tas ut av båda föräldrarna för samma barn och tid. De per barn och år som utges till föräldrar med barn som omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade berörs inte av förändringen. Som ett resultat av lagändringen minskar medelsbehovet på anslaget 21:2 Föräldraförsäkring med . Anslaget har beräknats med förutsättningen att taket i föräldraförsäkringen skulle kunna höjas. I och med att takhöjningen senareläggs skall anslaget minskas med . Sammantaget skall således anslaget 21:2 Föräldraförsäkring minskas med . 7.2.12 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1134) om ändring i lagen (2002:545) om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1135) om ändring i lagen (2002:543) om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor Regeringens förslag: Den nya Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen skall börja sin verksamhet först . Ikraftträdandebestämmelserna i berörd lagstiftning ändras i enlighet härmed. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i propositionen Tillsynen över arbetslöshetsförsäkringen (prop. 2001/02:151) föreslagit att en ny myndighet, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, skall bildas. Inspektionen övertar med undantag för utbetalningen av statsbidrag, samtliga () nuvarande uppgifter i förhållande till arbetslöshetskassorna. Liksom är det också AMS skyldighet att som chefsmyndighet tillse att arbetsförmedlingarna tillämpar reglerna på ett korrekt sätt. Lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor och lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring har därför ändrats. Ändringarna i lagarna föreslogs träda i kraft . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2001/02:AU7, rskr. 2001/02:243). Eftersom regeringen bedömde det nödvändigt med ytterligare tid vid bildandet av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen föreslogs i budgetpropositionen (utgiftsområde 13) att ikraftträdandet av lagarna skulle skjutas fram till . I samband härmed föreslogs även att 91 § första stycket lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor skulle ändras genom att ordet styrelse byttes ut mot inspektionen. Ändringen var föranledd av att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen skall överta uppgifter som AMS ansvarat för. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2002/03:AU1, rskr. 2002/03:78). Regeringen har beslutat att förlägga Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen till . Regeringen gör mot denna bakgrund bedömningen att ytterligare tid är nödvändig för bildandet av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen anser att den nya myndigheten kan börja sin verksamhet . Regeringen föreslår därför att ikraftträdandet av lagändringarna skjuts fram till . Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.7 och 3.8. 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 36 . Regeringens förslag: Anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har lämnat förslag om ändringar i reglerna för det särskilda anställningsstödet (prop. 2002/03:44). Förslaget innebär att fler personer inom aktivitetsgarantin beräknas få en anställning med det nya särskilda anställningsstödet i stället för att delta i andra aktiviteter och uppbära aktivitetsstöd. Det nya särskilda anställningsstödet utgår också som en kreditering av arbetsgivarnas skattekonto och påverkar därmed statsbudge- Regeringen anser att anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd bör minskas med . Denna minskning och minskningen av anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader motsvarar sammantaget minskningen av inkomster på statsbudgetens inkomstsida som följer av regeringens förslag i ovan nämnda proposition. 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har lämnat förslag om ändringar i reglerna för det särskilda anställningsstödet (prop. 2002/03:44). Förslaget innebär att fler personer inom aktivitetsgarantin beräknas få en anställning med det nya särskilda anställningsstödet. Det nya anställningsstödet utgår också som en kreditering av arbetsgivarnas skattekonto och påverkar därmed statsbudgetens inkomstsida. Förslaget innebär minskade inkomster på statsbudgetens inkomstsida genom att målgruppen utvidgas och subventionsgraden höjs i det nya särskilda anställningsstödet. Regeringen anser därför att anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader skall minskas med för att kompensera minskade inkomster på statsbudgetens inkomstsida. Förslag till lag om ändring i lagen (1999:591) om kreditering av anställningsstöd och sjöfartsstöd på skattekonto 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag om 7 . Regeringens förslag: Stödet till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () ändras från ett kontantbidrag till en kreditering på skattekontot för arbetsgivare som anställer arbetshandikappade. Anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade minskas med . Anslaget 22:9 Bidrag till minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att åstadkomma en administrativ förenkling bör stödet till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () på samma sätt som för anställningsstöd lämnas i form av en kreditering på arbetsgivarens skattekonto. Anställningsstöden har lämnats på detta sätt och erfarenheterna är goda. Förslaget skall gälla ersättning för rekvisitioner som lämnas fr.o.m. . Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.9. Genom att stödet till skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare () lämnas som en kreditering på arbetsgivarnas skattekonto, minskar skatteinkomsterna på statsbudgeten. För att uppväga detta skall anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade minskas med som motsvarar det belopp som inkomsterna minskar med till följd av denna förändring. På grund av strukturella förändringar på arbetsmarknaden har svårigheter att sysselsätta lika många funktionshindrade som . Antalet arbetade timmar inom kommer att minska från 28,5 till . Den ersättning som staten lämnar för att bl.a. täcka kostnader för anpassad arbetstakt minskas därför. För att uppväga att inte kan sysselsätta lika många funktionshindrade som tidigare anser regeringen att andra insatser för arbetshandikappade bör öka. För att möjliggöra detta bör anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 22:9 Bidrag till minskas med motsvarande belopp. För att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 14 Arbetsliv uppförda anslaget 23:4 Ar- betsdomstolen minskas anslaget 22:4 Särskilda in- satser för arbetshandikappade med . Sammantaget skall således anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade minskas med . 22:12 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag om . Regeringens förslag: Anslaget 22:12 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen lämnar lagförslag som innebär att den nya myndigheten för arbetslöshetsförsäkringen börjar sin verksamhet först . För att täcka resursbehovet för utredningskostnader m.m. för den nya myndigheten föreslår regeringen att anslaget 22:12 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet minskas med motsvarande belopp. 7.2.13 Utgiftsområde 14 Arbetsliv I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser som innebär utgifter på högst under 2004-2005. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 23:2 ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter om högst under 2004-2007. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har bemyndigats att för anslaget 23:2 ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter om högst . använder detta bemyndigande för att göra utfästelser för nya forskningsprojekt och för nya doktorandtjänster. Det har visat sig att åtaganden behöver göras för än vad som är tillåtet. Bemyndigandet bör därför sträckas ut och gälla . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 23:4 Arbetsdomstolen ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 23:1 Arbetsdomstolen behöver ökas med för att verksamhetens kvalitet skall säkerställas. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad uppförda anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade minskas med motsvarande belopp. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 23:8 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Ansvaret för lönestatistiken fördes 2001 över från till . Anslaget 23:8 behöver ökas med i och med en slutlig reglering av finansieringen av statistikansvaret. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning upp- förda anslaget 1:5 minskas med . Medel för individuell kompetensutveckling Regeringens förslag: Av inkomsterna på inkomsttitel Energiskatt förs 2 till för tillfällig förvaltning. Skälen till regeringens förslag: bemyndigade 2000 regeringen att av inkomsterna på inkomsttitel Energiskatt föra 1 till för tillfällig förvaltning. Medlen avsåg ett system för kompetensutveckling. Regeringen fick ett motsvarande bemyndigande på 1 . Något bemyndigande om att överföra medel begärdes inte. För att fullfölja dessa överföringar behövs nu ett bemyndigande att av inkomsterna på inkomsttitel Energiskatt föra (1 150 000 000 + 1 150 000 000) 2 till för tillfällig förvaltning. Medlen placeras på ett räntefritt konto i avvaktan på ett beslut om hur de ska användas för kompetensutveckling i arbetslivet. Överföringen skall redovisas mot inkomsttitel Energiskatt. 7.2.14Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 25:3 Bidrag till kontakttolkutbildning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 25:3 Bidrag till kontakttolkutbildning ökas med . Skälen för regeringens förslag: En generell minskning på har genomförts på anslag för förvaltnings- och investeringsändamål . Anslaget 25:3 Bidrag till kontakttolkutbildning omfattades av denna besparing men kom av misstag att dras ned med en högre pro- Anslaget skall därför ökas med för att besparingen skall motsvara den avsedda. 26:1 Statens ljud- och bildarkiv I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 26:1 Statens ljud- och bildarkiv ökas med . Skälen för regeringens förslag: En generell minskning på har genomförts på anslag för förvaltnings- och investeringsändamål . Anslaget 26:1 Statens ljud- och bildarkiv omfattades av denna besparing men kom av misstag att dras ned med en högre procentsats. Anslaget skall därför ökas med för att besparingen skall motsvara den avsedda. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 28:21 och landsarkiven ökas med . Skälen för regeringens förslag: har övertagit verksamheten . För att täcka verksamhetens kostnader behöver anslaget ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 28:28 Centrala museer: Myndigheter minskas. 28:26 Bidrag till kulturmiljövård I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 28:26 Bidrag till kulturmiljövård ökas med . Anslaget 28:34 Forum för levande historia minskas med . Skälen för regeringens förslag: I syfte att stärka insatserna för att bevara och tillgängliggöra kulturmiljön ökas anslaget 28:26 Bidrag till kulturmiljövård med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 28:34 Forum för levande historia minskas med . 28:31 Bidrag till vissa museer I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 28:31 Bidrag till vissa museer ökas med . Anslaget 28:28 Centrala museer: Myndigheter minskas med . Skälen för regeringens förslag: I syfte att förstärka verksamheten vid Stiftelsen i och vid (tidigare ) ökas anslaget 28:31 Bidrag till vissa museer med . Anslaget 28:28 Centrala museer: Myndigheter skall minskas med för att finansiera denna ökning och ökningen av anslaget 28:21 och landsarkiven samt ökning av det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 27:4 Radio- och . 28:39 Stöd till trossamfund I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 28:39 Stöd till trossamfund minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 28:39 Stöd till trossamfund minskas med för att finansiera ökade utgifter på det under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution uppförda anslaget 3:2 Skattemyndigheterna. 7.2.15Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 . Regeringens förslag: Preliminärt bostadsbidrag betalas ut med ett månadsbelopp som avrundas nedåt till närmaste jämna femtiotal kronor.