prop · GQ031d18 · 2003-01-01 00:00:00 — en medvetet tvärvetenskaplig inriktning och stöd utlystes inom områdena arbetsliv och hälsa, yrkesmedicin, utbildning och välfärd, psykisk ohälsa samt arbetsliv och demografi. Totalt inkom 47 ansökningar om programstöd av vilka 13 slutligen beviljades medel. Sammanlagt satsar FAS nära på stöd av detta slag. har nya programstöd utlysts inom områdena handikapp, välfärdsstatens organisering samt internationellt komparativa studier. För att stödja forskningen inom demografi har FAS beslutat finansiera fem anställningar som forskarassistent. Rådet utlyste även en professur i socialförsäkring. FAS har ett generellt krav på att de verksamheter som rådet finansierar skall ha internationell anknytning. Rådet finansierar internationellt utbyte på ett flertal sätt, bl.a. genom resor, utlandsstipendier, gästforskarbidrag, publikationsstöd samt konferenser. användes ca för sådan verksamhet. FAS har arbetat aktivt för att sprida information om sin verksamhet. Rådet har bl.a. publicerat nyhetsbrev, arrangerat flertalet konferenser, publicerat material på webbplatsen, skickat ut pressmeddelanden samt givit publiceringsbidrag. Forskning om miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Rådet skall stödja forskning vid universitet, högskolor och institut som uppfyller höga krav på vetenskaplig kvalitet och har relevans för berörda samhällssektorer. Rådet skall således både finansiera grundläggande forskning på initiativ av forskare och programforskning där samhällsrelevansen står i centrum. Formas har på uppdrag av regeringen utarbetat en forskningsstrategi för 20022005. Arbetet med strategin har inneburit täta kontakter med berörda branscher, organisationer och forskarsamhället. Rådet bedömer att den färdiga strategin utgör en bra grund för den fortsatta verksamheten. Rådets disponibla medel har till största delen fördelats efter utlysning där forskare beretts tillfälle att inkomma med ansökningar. Prioritering av ansökningar har skett i ett tjugotal externa beredningsgrupper inom rådets olika verksamhetsområden. Beredningsgrupperna består till huvuddelen av aktiva forskare med docent- eller professorskompetens men också av ledamöter som representerar avnämarintressen. Ansökningarna bedöms efter vetenskaplig kvalitet samt relevans för samhället och berörd sektor. Rådet har totalt behandlat 1 342 ansökningar varav 279 har beviljats i samband med den årliga utlysningen . Formas har också fördelat planeringsbidrag till de tre ämnesövergripande programmen Risker och riskbedömning biologins utveckling och de areella näringarna, Stadsmiljö och hållbar stadsutveckling samt Ekonomi för en hållbar utveckling. Formas har beviljat stöd till ca 100 yngre forskare, dvs. personer som disputerat . När det gäller fördelningen av de extra medel som Formas disponerar för forskning om biologisk mångfald har nya beredningsgrupper skapats med ledamöter som i stor utsträckning hämtats från de övriga nordiska länderna, vilket också bidrar till förnyelse av forskningen. Av ansökningarna 2001 kom från kvinnor. Av antalet beviljade projekt hade kvinnliga huvudsökande. Andelen kvinnliga ledamöter i beredningsgrupperna var . har ett seminarium om genusperspektiv i forskningen initierats av Formas och genomförts i samarbete med Kvinnovetenskapligt forum vid . Formas har i regleringsbreven i uppdrag att särskilt ta initiativ till samordning av forskning med berörda forskningsfinansiärer för forskning inom områdena livsmedel, skog, klimat och miljötoxikologi. Inom ramen för detta samarbete har Formas utarbetat en forskningsstrategi för klimatforskning som överlämnades till regeringen . kommer rådet att presentera ett nationellt program för forskning om miljötoxikologi. Resultaten från forskningen kommuniceras genom tidskrifterna for Sustainability, genom böcker och skrifter, genom Formas webbplats samt genom seminarier och konferenser. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 på forsknings- och kunskapskommunikation uppgick till . har Formas beviljat bidrag till Stiftelsen för att göra resultaten från forskningen om bebyggelse och samhällsplanering tillgänglig via databaser och fulltextarkiv. Formas har i samråd med gjort en bedömning av den verksamhet som bedrivs inom stiftelsen vilken lämnats till regeringen. Formas ansvarar för det svenska samarbetet inom () och betalar medlemsavgiften på ca . förnyades ett flerårigt forskningssamarbete med de la Recherche Agronomique (INRA) inom jordbruksområdet. Formas har också deltagit i det nordiska forskningssamarbetet. Sekretariatsfunktionen för Sam- Nordisk Skogsforskning (SNS) och Nordiskt Kontaktorgan för Jordbruksforskning (NKJ) har funnits hos Formas. Formas har deltagit i två programkommittéer inom det femte ramprogrammet. FoU till stöd för innovationssystem Verket för innovationssystem () har som uppgift att initiera och finansiera behovsmotiverad forskning och utveckling till stöd för innovationssystemen. Målet är hållbar utveckling och tillväxt. program för forskning, utveckling och demonstration bedöms enligt kriterier för kvalitet, relevans och genomförbarhet i förhållande till målsättningarna med programmen. Ansökningarna granskas av programråd som består av personer från företag, forskningsmiljöer samt politiskt styrd verksamhet. har bl.a. haft ansökningstillfällen för forskningsprojekt inom informations- och kommunikationsteknik, IT-användning, bioteknik, produktframtagning och material, transport samt ett program för arbetslivsutveckling. Verksamheten har i hög grad präglats av beslut fattade av de tidigare myndigheterna, vilket begränsat möjligheten till nysatsningar. har dock ökade möjligheter getts till egna prioriteringar. Expempel på nya mer ämnesövergripande program är Bio-NanoIT, som kombinerar IT och 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bioteknik, hållbar hälsa i arbetslivet samt innovationssystem inom logistik och transporter. Ett av de program som övertagit från är det tioåriga programmet för kompetenscentra som startades i mitten av 1990- talet. Genom programmet ges stöd till forskningsprojekt vid universitet och högskolor som drivs gemensamt med näringslivet. Programmet omsatte ca varav verket bidragit med . har en internationell utvärdering av dessa kompetenscentra genomförts vilken pekat på att den forskning som bedrivs håller en hög kvalitet. erhöll de industriforskningsinstitut som ägs gemensamt av staten och KK-stiftel- sen av . En viktig del av deras verksamhet är att driva behovsmotiverade FoU-projekt som samfinansieras med näringslivet. Den långsiktiga strategin för industriforskningsinstituten är att stärka deras roll i innovationssystemet. har utlysts ett nytt program, VINNVÄXT, för att stärka utvecklingen av regionala innovationssytem med fokus på forskning och utveckling. Myndigheten har genomfört en analys avseende effekten av offentligt stöd till behovsmotiverad FoU. I denna uppskattades att tidigare myndigheters satsningar under 1975-2000 inom IT och bioteknik givit en avkastning på 10-30 gånger på gjorda investeringar. Verket har inlett ett arbete med att redovisa den kvantitativa jämställdheten i programråd, externa grupper och i de institut och kompetenscentra som får bidrag. har könsfördelningen i 14 programråd redovisats. I dessa finns 50 kvinnor och 61 män. I nio av programråden är män ordförande, i fyra kvinnor och i ett är ordförandeskapet roterande. Myndigheten har även påbörjat en uppföljning av könsfördelningen vid forskningsinstitut och kompetenscentra. Projekthanteringssystemet är under utveckling och medger ännu inte en fullständig sökning på könsfördelning, men en genomgång av nya projekt visar att bland cirka 1 500 projektledare återfinns endast 300 kvinnor. Dessa preliminära resultat pekar alltså på ett behov av att aktivt eftersträva en ökad andel kvinnliga projektledare som söker projektmedel. samverkar med andra myndigheter avseende FoU-program och analyser. I samverkan med och Invest in Agency () förbereds ett program för regionala innovationssystem och kluster. Verket samarbetar med () om den framtida organisationen av dess utlandsverksamhet. Gemensamma FoU- satsningar diskuteras med , Formas och FAS. pågår samarbeten som rör samverkan mellan forskning och högteknologiska småföretag. Myndigheten har ett nationellt ansvar för de industriellt inriktade delarna av EU:s ramprogram för forskning och ger planeringsbidrag till svenska forskare som önskar delta i EU- finansierade projekt. Verket är även nationell koordinator för de mellanstatliga FoU-samarbe- ten som bedrivs inom COST respektive EURE- KA, i vilka ca 35 europeiska länder deltar. har anvisats som stöd för svenskt deltagande i EUREKA:s projekt och innevarande år har ambitionen ökat. Inom verksamhetsgrenen kunskapsöverföring har verket som uppgift att sprida information om forskning och forskningsresultat. Detta sker främst inom ramen för FoU- projekt och program där ny kunskap och teknik utvecklas i nära samspel mellan forskare och användare, så att kvalificerat och ömsesidigt samspel och lärande uppstår. Spridning av information om forskning sker också via myndighetens publikationer som riktas till såväl specialister som en intresserad allmänhet. samverkar även med , FAS och Formas inom området forskningsinformation. Staten äger tillsammans med holdingbolaget, (). IRECO:s uppgift är att förvalta statens andelar i industriforskningsinstituten. Dessa institut och de övriga industriforskningsinstituten har till uppgift att fungera som en länk mellan den statligt finansierade forskningen vid universitet och högskolor och den som bedrivs i näringslivet. Regeringen föreslog i propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/ 02:02, bet. 2001:02:NU5, rskr 2001/02:64) att staten skall medverka till en omstrukturering av IRECO-instituten. Målet är att skapa en struktur med färre och större institut med interna- tionell konkurrenskraft och en stark förankring i näringslivet. inledde IRECO omstruktureringen i samarbete med . I enlighet med propositionen och som en del i denna process betalade regeringen 2001 och 2002 till IRECO för institutens kompetensutveckling. För att stärka instituten tillförs enligt förslag i samma proposition som en ytterligare resurs för bland annat kompetensutveckling vid instituten. För IRECO:s arbete med omstruktureringen av instituten avsätter staten dessutom totalt till IRECO varav under vart och ett av . Staten kan genom delägandet via IRECO i 16 institut verka för en omstrukturering av dessa institut. IRECO skall även överväga situationen för andra institut med statligt ägande eller huvudmannaskap. 10.7.5 Utförande av forskning () har till uppgift att bedriva och främja forskning och utveckling, bedriva observatorieverksamhet samt delta i utbildning inom rymdfysik, atmosfärsfysik och rymdteknik. Institutet deltar, tillsammans med tekniska universiteten i och i , i rymd- och miljöcampus. Forskningen vid myndigheten är till stor del inriktad mot utveckling av instrument för ESA:s satellitprogram och analys av mätdata från dessa expeditioner. Detta kräver ofta samarbeten över flera discipliner och sker oftast i internationella samarbeten. Antalet expertgranskade publikationer i internationella tidskrifter nådde sitt högsta antal . Avseende Citation Index ligger IRF:s publikationer över riksgenomsnittet för naturvetenskaplig forskning. En huvudorsak till att antalet publikationer ökat jämfört med de två föregående åren är att där IRF haft ett aktivt deltagande nu nått fram till resultatstadiet. som dessa resultat sammanställs inriktas arbetet mot två nya internationella expeditioner, och Mars- Express där IRF ansvarar för flera instrument. De internationella projekt som institutet deltar i ger resultat som kan användas inom flera 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Exempelvis har arbetet med Mars-Express skapat samarbeten mellan rymdfysiker och t.ex. atmosfärforskare, biologer och geologer. De många internationella samarbetena runt instrument för rymdexpeditioner har fått till följd att IRF har en internationellt sammansatt forskarkår. var närmare hälften av institutets forskare från utlandet och myndigheten samarbetar med forskargrupper från uppemot tio länder. Två av åtta professorer vid institutet är kvinnor. Genom deltagande i internationella satellitprojekt har IRF nära kontakter med svensk rymdindustri och har även medverkat i olika förstudier till stöd för etablering av småindustrier i . Institutet informerar om sin verksamhet genom att ta emot studiebesök från företag och skolor, delta i offentliga möten och genom att aktivt rikta information till skolor och allmänhet via informationsskrifter och internet. IRF i och i har ordnat Öppet husaktiviteter för att informera om sin forskning. är en av staten bildad stiftelse med uppgift att bedriva framtidsstudier, långsiktiga analyser samt stimulera till diskussion i framtidsfrågor. Institutets verksamhet har främst koncentrerats till demografiskt baserade framtidsanalyser. har också en viktig satsning gjorts på ett forskningstema kring regional utveckling och framtidsstrategier på lokal nivå. har institutet fortsatt nyrekryteringen av forskare och forskningsledare. Institutet har utvecklat ett brett internationellt kontaktnät runt institutets centrala forskningsfrågor. Institutet har påbörjat uppbyggnaden av ett väl fungerande forskningsbibliotek för att ge de egna forskarna god biblioteksservice och för att uppfylla sitt uppdrag att vara nationellt för framtidsstudier. i , , är ett tekniskt forskningsinstitut specialiserat på forskning och utveckling inom mikroelektronik och angränsande verksamheter. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 En viktig uppgift för institutet är att främja överföringen av grundforskningsresultat inom mikroelektroniken till industrin. har ett anslag från staten för finansiering av institutets grundforskning men huvuddelen av finansieringen bör komma från industrin för uppdragsforskning. har skapat flera viktiga industrikontakter och fått ökade externa anslag. Till följd av den svaga industrikonjunkturen inom telekom och mikroelektronik har institutet haft större svårigheter än väntat att finna extern finansiering. Målsättningen att den huvudsakliga finansieringen skall finansieras från industrin kommer därmed förmodligen inte att uppnås . Statligt bidrag ges till de tre forskningsinstituten i , och . Medelhavsinstituten är vetenskapliga institutioner med forskning och undervisning som huvuduppgifter. De främjar forskning främst inom de klassiska vetenskaperna, men även inom andra ämnesområden. Instituten fungerar även som en förmedlande vetenskaplig och kulturell länk mellan och respektive land. Forskningsinstituten fungerar även som gästhem för svenska forskare, där även konferenser och seminarier genomförs. i firade 75- års jubileum. Av de forsknings- och utgrävningsprojekt som bedrivits kan särskilt nämnas arbeten i Pompeji och vid Livias villa i . i för diskussioner med det grekiska museet om fortsatta utgrävningar i . har institutet även undersökt den s.k. lågstaden runt Aseakullen. Ett flertal forskare har arbetat med publicering av olika projekt . I samband med ordförandeskap i EU , organiserade och genomförde institutet två framgångsrika svensk-grekiska kulturevenemang tillsammans med . i har upprustat och moderniserat sitt bibliotek, samt genomfört en rad konferenser och seminarier. kommer att utveckla ett samarbete med det svenska generalkonsulatet och det nyinrättade därtill knutna Nationella forskningsbibliotek och arkiv Inom ansvarsområde ligger Kungl. (KB) och Statens ljud- och bildarkiv som i enlighet med lagen om pliktexemplar (1993:1392) ansvarar för tillvaratagande av nationellt publicerade dokument respektive ljud och rörliga bilder. KB är både ett humanistiskt forskningbibliotek och med nationellt ansvar för insamlande, bevarande och tillhandahållande av vårt kulturarv som består av tryckt material såsom böcker, tidningar, tidskrifter, affischer, etc. KB har även till uppgift att samordna och utveckla informationsförsörjningen till högre utbildning och forskning. Denna verksamhet bedrivs vid KB:s avdelning BIBSAM. har BIBSAM på olika sätt arbetat aktivt med att stödja bibliotekariernas pedagogiska roll i att lära studenter söka, värdera och välja information. BIBSAM har utarbetat ett förslag för att ge studenter inom ramen för tillgång till ett informationsutbud och bibliotekstjänster som är likvärdiga dem som erbjuds campusstudenter. Regeingen ser positivt på myndighetens initiativ. Regeringen har under 2000-2002 gett särskilda bidrag för att subventionera högskolebibliotekens övergång från prenumerationer av vetenskapliga tidskrifter i pappersform till digitala tidskrifter. BIBSAM:s statistik visar att för de titlar som ingår i BIBSAM:s licensavtal har antalet prenumerationer av de tryckta versionerna minskat med . har leverantörernas priser på tidskrifter i tryckt form ökat , därtill kommer den svenska kronans negativa värdeförändring. Prisutvecklingen för de elektroniska tidskrifterna ligger generellt under nivån för de tryckta tidskrifterna. Antalet tryckleveranser till KB visar inte någon tendens att minska. Ca 225 000 trycksaker levereras . Den snabba tekniska utvecklingen gör pliktleverantörerna till en stor och heterogen grupp. färdigställdes ytterligare magasinsutrymme som är avsett att täcka behov av utrymme för tryckleveranser. KB konstaterar att slitaget på samlingarna är stort, vilket ger ett stort behov av bevarandeinsatser. styrs åtgärderna av användningsfrekvensen och akuta insatser prioriteras framför ett mer långsiktigt bevarande. KB:s interna system för utlåning, , som syftar till att effektivisera KB:s interna verksamhet samt öka tillgången till KB:s interna samlingar har givit goda resultat och rymmer numera även fjärrlåneverksamheten. Stiftelsen () är ett specialbibliotek och informationscentrum för barn- och ungdomslitteratur. SBI har avslutat sin LIBRIS-katalogisering av äldre barnlitteratur samt utvidgat sin hemsida. Två nya titlar i Institutets vetenskapliga skriftserie är exempel på forskningsfrämjande insatser samt fortsatt utgivning av tidskriften . Statens bidrag till SBI har betalats ut via KB:s anslag. Statens ljud- och bildarkiv har till uppgift att samla in, bevara och tillhandahålla den del av medieutbudet i som offentliggörs i form av ljud och rörliga bilder för att underlätta forskning om svensk kultur och svenskt samhälle. Den tydligaste trenden är en kraftigt ökad efterfrågan på arkivets material, . Antalet anmälda forskarprojekt har ökat . Arkivet samlar in mellan av det kända utbudet. Journal- och kortfilmer ur Svensk Filmindustris arkiv har förts över till digitala filer av hög kvalitet. Erfarenheterna från detta projekt kommer att användas i utvecklandet av rutiner för långsiktiga bevarandeinsatser. ansvarar för det svenska universitetsdatanätet SU- NET (). SUNET skall ge högskolorna tillgång till nationell och internationell datakommunikation av hög klass. Nätet skall karakteriseras av hög tillgänglighet och tillräcklig kapacitet för att tillgodose behovet av ett kommunikationsnät för forskare, lärare, studenter samt administrativ och teknisk personal. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För att uppfylla målen har genomfört en utbyggnad av nätet. Det består nu av ett stamnät med kapaciteten /s som ansluter till högskolorna med /s. Härigenom har kapaciteten ökats i takt med det förväntade behovet. SUNET är länkat till resten av och till via NORDUnet som ägs gemensamt av universitetsdatanäten i de nordiska länderna. Mellan de nordiska länderna tillhandahåller NORDUnet i flera fall dubbla /s förbindelser. Till finns en /s förbindelse till det europeiska höghastighetsnätet, Géant. Förbindelsen till består av en /s förbindelse till det amerikanska forskningsnätet och en /s förbindelse till det vanliga Internet där flertalet universitet och college är uppkopplade. Svensk polarforskning samordnas fr.o.m. av för planering av polarforskning. Denna har ett nära samarbete med som ansvarar för planering och genomförande av svenska forskningsexpeditioner till polarområden. Sekretariatet är också svensk tillståndsmyndighet för vistelser vid . organiserar och genomför såväl mindre vistelser som större expeditioner till polartrakterna. De större expeditionerna kräver långa förberedelser där behoven från så många projekt som möjligt skall tillgodoses. Sekretariatet har genomfört expeditioner med isbrytaren till arktiska oceanen med inriktning på atmosfärskemi, biogeokemi och oceanografi. Svenska forskare har deltagit i ett internationellt djupborrningsprojekt på den grönländska inlandsisen för studier av klimatutvecklingen. En testflygning från till har genomförts som en förberedelse inför de kommande Antarktisexpeditionerna som planeras att huvudsakligen genomföras med flyg. har Sekretariatet tillsammans med och vidareutvecklat de Nordiska stationernas program för kontroll av miljön i samt utarbetat en managementplan för området. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har det nordiska samarbetsavtalet inom logistikområdet reviderats. Ett avtal är också under utarbetande med ryska samarbetspartners som kommer att underlätta för svenska forskare att få tillstånd att arbeta på ryskt territorium i . har accepterat ett uppdrag från Joint Oceanographic Institutions i att ansvara för planeringen av ett internationellt maringeologiskt projekt inriktat på borrning på Lomonosovryggen i närheten av . Projektet, som skall utföras , kommer att kräva stora insatser med borrfartyg och isbrytare. Borrningarna kan ge information om klimathistoria miljontals år bakåt i tiden. Informationsverksamheten har främst inriktats på de arktiska expeditionerna med isbrytaren och det avslutande arbetet med expeditionen till norra , Tundra Northwest 1999. Som en uppföljning av denna expedition har sekretariatet i samarbete med i utarbetat en internetbaserad laboration runt expeditionen. Sekretariatet deltog även i Populärvetenskapens vecka i samband med isbrytaren avfärd till . Främjande av svenskt deltagande i EU:s FoU- samarbete EU/är nationellt kontaktorgan för samarbetet inom EU för forskning och teknisk utveckling. Rådet har till uppgift att tillsammans med andra myndigheter och i samråd med främja det svenska deltagandet i EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling samt bistå regeringen med statistik och analys av det svenska deltagandet i ramprogrammen. Rådet är även kommissionens Na- tional Contact Point (NCP), vilket innebär att Rådet är kommissionens centrala kontaktorgan för EU:s forskningssamarbete i . Myndighetens verksamhet har koncentrerats på information och rådgivning kring det sjätte ramprogrammet som beräknas träda i kraft . EU/har fortsatt att fördjupa sin informationsverksamhet. Ambitionsnivån och insatserna inom statistik- och utvärderingsverksamheten har höjts. Arbetet bedrivs i nära samarbete med and Rådet har även initierat ett statistiksamarbete med sina nordiska NCP-kollegor i förhoppningen att ge incitament till kommissionen att tillhandahålla bättre underlag för respektive lands statistik- och analysarbete. In- tresset för detta samarbete har spridit sig till andra medlems- och kandidatländer. Ett liknande samarbete har i inletts med universitetens och högskolornas EU-handläggare. Den viktigaste förändringen inom politikområdet har varit övergången till den nya organisationen för forskningsfinansiering. Regeringen kan konstatera att de nya forskningsfinansierande myndigheterna , för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och Verket för innovationssystem nu är väl etablerade och att övergången till den nya organisationen för forskningsfinansieringen har kunnat genomföras utan störningar för forskarna. har, efter regeringens förslag i den senaste forskningspolitiska propositionen (prop.