prop · GQ03100d3 · 2003-04-15 00:00:00 — I satte EU upp målet att till 2010 bli världens mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt, med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sker en uppföljning av medlemsländernas olika insatser för att nå målen genom jämförelser av ett 40-tal olika indikatorer som sysselsättning, tillväxt, inflation, prisutveckling m.m. Den europeiska kommissionens senaste uppföljning visar att är det land som har flest topplaceringar i de olika jämförelserna. lyfts fram som ett föredöme. framhålls av kommissionen som ett föregångsland när det gäller ekonomiska reformer, sysselsättning, miljö samt forskning och innovation. Diagram 1.6 Topplaceringar inom Lissabonstrategin Antal strukturindikatorer med placering 1-3 bland EU-länderna Källa: Europeiska kommissionens årliga syntesrapport . En viktig förutsättning för hög tillväxt är att öka samförståndet och dialogen mellan olika delar i samhället. Det är i samverkan som tillväxtens förutsättningar bäst skapas. Förutsättningarna för tillväxt och förnyelse i skall ytterligare förstärkas . Samverkan mellan näringsliv, högskola och samhälle skall utvecklas på nationell och regional nivå. Entreprenörskap skall underlättas. Företagandets villkor skall förbättras. Flödet av kunskap från forskning och utbildning till näringslivet skall underlättas. styrkor inom forskning och profilområden skall bibehållas och utvecklas. Allt detta förutsätter en nära samverkan mellan många politikområden. Full sysselsättning står överst på regeringens dagordning. Hög sysselsättning och låg arbetslöshet är grunden för välfärden. Med hög tillväxt, allt fler som jobbar och allt färre som är arbetslösa stärks rättvisan och jämställdheten. Då ökar resurserna och välfärden kan steg för steg byggas ut. satte regering och riksdag upp delmålet att andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen i åldern skulle öka från år 2004. har både BNP-tillväxten och antalet sysselsatta utvecklats gynnsammare än vad som antogs när sysselsättningsmålet sattes. Regeringen bedömde 1998 att det behövdes en årlig tillväxt på , och att antalet reguljärt sysselsatta i åldern behövde öka för att målet om 80 procents reguljär sysselsättning skulle nås. Den utvecklingen har överträffats. BNP-tillväxten har varit i genomsnitt och den reguljära sysselsättningen i åldersgruppen har ökat med i genomsnitt . Diagram 1.7 Reguljärt sysselsatta i åldern Källa: (). Trots denna gynnsamma utveckling har möjligheterna att nå sysselsättningsmålet 2004 minskat. Den reguljära sysselsättningen bedöms bli 2004. En viktig förklaring är den försvagade internationella ekonomins återverkningar i . Andra förklaringar är att antalet studerande och nettoimmigranter ökat sedan målet fastställdes. Arbetet med att nå sysselsättningsmålet fortsätter. Regeringen föreslår nu en rad insatser för ökad sysselsättning och för att öka alla gruppers möjligheter på arbetsmarknaden. Insatserna fokuseras på följande grupper: Ungdomar: var av ungdomarna i åldern sysselsatta. är motsvarande siffra . Till stor del beror detta på att fler läser vidare, men ungas vilja att arbeta och att kombinera arbete och studier måste också tas till vara bättre. -Öka kunskapen om högskoleutbildningens resultat och effekter Effektanalyser ger blivande studenter kunskap om vilken betydelse olika högskoleutbildningar har för anställningsbarheten. Regeringen avser att ge i uppdrag att genomföra effektstudier och följa upp och analysera individernas etablering på arbetsmarknaden. -Se över möjligheterna att tillgodoräkna sig tidigare kurser på högskolenivå har ratificerat Lissabonkonventionen vilket innebär att rätten att tillgodoräkna sig kurser gäller om det inte finns väsentliga skillnader mellan utbildningarna. Regeringen avser att ge i uppdrag att se över hur tidigare studier tillgodoräknas och föreslå åtgärder som underlättar ett tillgodoräknande. -Snabbare övergång från gymnasieskolan till högskolan Ur ett arbetsmarknadsperspektiv är det önskvärt att fler unga snabbare kommer ut på arbetsmarknaden, under förutsättning att kompetensen inte försämras. De som söker sig till högskolan bör så snabbt som möjligt erbjudas och genomföra en utbildning. Regeringen har tillsatt en utredare som bland annat skall se över hur urvalsreglerna till högskolan kan ändras för att minska incitamenten till konkurrenskomplettering inom den kommunala vuxenutbildningen. De framtida tillträdesreglerna bör utformas så att onödig komplettering av redan godkända gymnasiebetyg undviks. En utgångspunkt för utredarens arbete skall vara att öka direktövergångarna från gymnasieskola till högskola. Regeringen avser att återkomma med förslag i syfte att öka utbildningssystemets effektivitet. -Möjligheten till repetitionsstudier på gymnasienivå med högre studiebidrag tas bort För vuxna som studerar på grundskole- och gymnasienivå finns det två grupper som kan få det högre bidraget på i studiemedelssystemet: studerande som saknar slutbetyg från grundskola eller treårigt gymnasium samt studerande som repeterar eller kompletterar ämnen på grundskole- eller gymnasienivå. Regeringen föreslår att studerande med fullständig treårig gymnasieutbildning inte längre skall kunna erhålla det högre bidraget för repetitions- och kompletteringsstudier på gymnasial nivå. Invandrare: Invandrare utgör en stor potential som bättre måste ta tillvara. Sysselsättningsgraden för invandrare har ökat snabbare än för infödda svenskar . Klyftan i sysselsättning mellan invandrade och infödda svenskar är emellertid alltjämnt stor. För personer i åldersgruppen födda utanför var sysselsättningsgraden 2002, vilket skall jämföras med för infödda svenskar. -Bättre värdering av kompetens Ett kvitto på tidigare förvärvade kunskaper, såväl formella som informella, leder till ökad anställningsbarhet och bättre matchning på arbetsmarknaden. Ett förbättrat system för validering är viktigt inte minst för att underlätta invandrares inträde på arbetsmarknaden. Regeringen avser återkomma med förslag till en tidsbegränsad statlig satsning för att stimulera utvecklingen av effektiva och ändamålsenliga system för validering. -Arbetsplatspraktik för att underlätta språkinlärningen Möjligheterna för nyanlända invandrare att behärska svenska och att få anställning ökar om språkundervisningen integreras i arbetslivet. Praktikmöjligheter skapar kontakter i arbetslivet, ger arbetsträning och ökar anställningsbarheten. Regeringen avser att 2004 föreslå åtgärder i syfte att bättre integrera språkinlärning och arbetsplatspraktik. Kunskaper i det svenska språket är viktigt för utlandsföddas etablering på arbetsmarknaden och deltagande i samhället. Det finns en betydande variation mellan utbildningsanordnare när det gäller kvaliteten och genomströmningen i utbildningen. Regeringen avser att föreslå en reformering av svensk- undervisningen för invandrare. Svenskundervisning skall regelmässigt kopplas samman med studier inom Komvux eller högskola, praktik, arbete eller annan verksamhet. Arbetslösa: De senaste årens framgångsrika politik har hållit arbetslösheten kvar kring trots internationell lågkonjunktur. Ändå var fortfarande 41 000 personer långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen . Huvuddelen av dessa deltar i aktivitetsgarantin. -Prioritera personer längst från arbetsmarknaden Anställningsstöd är ett effektivt verktyg för att etablera personer på arbetsmarknaden. riskerar de att tränga undan andra arbetssökande. Effektiviteten och legitimiteten påverkas av antalet personer med anställningsstöd och genom att stödet riktas till grupper som står längst från arbetsmarknaden. Regeringen avser att se över anställningsstöden för att öka effektiviteten och prioritera dem som har svårast att få en reguljär anställning. Arbetet med att säkerställa effekterna av regelförändringarna i arbetslöshetsförsäkringen fortsätter. Regeringen avser att vidta en rad åtgärder i syfte att effektivisera tillämpningen och tillsynen av regelverket som gäller för arbetssökande med rätt till arbetslöshetsersättning. Exempelvis skall styrningen av arbetsmarknadspolitiken förbättras, skillnader i resultat mellan olika regioner bättre följas upp, samt arbetsförmedlingarnas arbete med handlingsplanerna utvärderas. -Enhetligare tillämpning av reglerna för deltidsarbetslösa samt utredning om rätt till heltid Regeringen avser vidta åtgärder i syfte att begränsa utgifterna för deltidsarbetslöshet. Styrningen av arbetsmarknadspolitiken skall förbättras, skillnader i resultat mellan olika regioner skall noggrannare följas upp och arbetsförmedlingarnas arbete med deltidsarbetslösa skall utvärderas. Regeringen kommer noga att följa utvecklingen och vid behov vidta ytterligare åtgärder inom ramen för gällande lagstiftning. En utredning tillsätts för att undersöka möjligheterna att införa en rätt till heltidsanställning. -Stimulera deltagandet i arbetskraften finns flera personer som av olika skäl står utanför arbetskraften. Skälet till detta kan bland annat vara arbetsförmedlingens bedömning att personen ifråga inte är anställningsbar samt att rekryteringsprocessen utestänger vissa personer med annan etnisk bakgrund. Ytterligare ett hinder är de höga marginaleffekter som möter de som försöker ta sig in på arbetsmarknaden. Dessa marginaleffekter uppstår ofta i samspelet mellan skattesystemen och bidragssystemen. Regeringen avser därför att på lämpligt sätt se över hur marginaleffekterna vid inträde i arbetskraften kan minskas. Äldre: Andelen äldre i befolkningen ökar. Den största befolkningstillväxten kommer att ske i åldersgruppen . Sysselsättningsgraden i denna åldersgrupp är betydligt lägre än genomsnittet för befolkningen som helhet. -Underlätta för äldre att bli anställda Det har visat sig att arbetsgivarna i relativt stor utsträckning sällan eller aldrig nyanställer äldre personer. Arbetsgivarnas attityder till äldre arbetstagare är en av orsakerna till att det är svårt för äldre som lämnat arbetslivet att återinträda på arbetsmarknaden. Regeringen överväger vidare åtgärder. Sjuka: Regeringens mål om sjukfrånvaron syftar till att minska den enskildes lidande, ge fler chansen att försörja sig genom eget arbete och minska samhällets kostnader. Minskade sjukskrivningar och sjukersättningar är också en förutsättning för hög sysselsättning. Varje person med sjuk- eller aktivitetsersättning som återgår i arbete är en seger. För att långsiktigt kunna nå en hög sysselsättning måste sjukskrivningarna minska. -Lättare att byta jobb för att minska antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning Rörlighet leder generellt till en bättre fungerande arbetsmarknad. Regeringen avser att analysera olika faktorer som kan Syftet är att hitta åtgärder som förhindrar att personer i arbetsför ålder försvinner från sysselsättningen och arbetskraften exempelvis genom att de beviljas sjuk- och aktivitetsersättning. Sådana åtgärder bör kunna medverka till att färre äldre arbetstagare lämnar arbetslivet . -Anställningsstöd för långtidssjukskrivna För att underlätta för långtidssjukskrivna att åter komma i arbete hos annan arbetsgivare inrättas en form av anställningsstöd. kommer att få i uppdrag att administrera stödet som beräknas omfatta i genomsnitt 3 000 personer. Utgångspunkten för regeringens arbete i arbetstidsfrågan är att det är angeläget att korta arbetstiderna och att öka individernas inflytande över arbetstidens förläggning. Delmålet om 80 procents sysselsättning ligger fast. Mot bakgrund av den svaga internationella utvecklingen krävs ytterligare insatser för att nå målet. Regeringen avser återkomma i budgetpropositionen med förslag på ytterligare åtgärder. Starka och livskraftiga företag Starka och livskraftiga företag är av avgörande betydelse för att skall präglas av uthållig tillväxt och rättvisa. Regeringen har avsatt medel för ett nationellt program för entreprenörskap. Syftet är att skapa ett bättre entreprenörsklimat, bidra till positiva attityder till entreprenörskap och företagande samt öka företagandet. För att stärka tillväxten förbereder regeringen flera förslag som syftar till att underlätta tillkomsten av fler och växande företag. Det handlar om ökat utbud av kapital i en tidig utvecklingsfas. Det skall vara lättare att starta och driva företag. Antalet uppgifter och antalet tillfällen då småföretag måste lämna in uppgifter till myndigheter skall minska . Regeringen avser att ta fram mätbara mål för att minska den administrativa bördan och ge den så kallade Simplexenheten inom resurser så att den kan granska befintlig lagstiftning. Socialbidragsbehov är ett uttryck för ekonomiska och sociala klyftor. Det medför bristande ekonomisk självständighet och ekonomisk utsatthet. ekonomiska vårproposition satte regeringen upp målet att behovet av socialbidrag skall halveras. Det innebär att antalet helårsbidrag skall halveras från 115 1999 till 57 2004. har antalet helårsbidrag minskat med 24 000 dvs. tyder kostnadsutvecklingen på en fortsatt minskning, om än i långsammare takt. Kalkylerna i budgetproposition visar att för att nå socialbidragsmålet är det nödvändigt, men inte tillräckligt, att nå sysselsättningsmålet. Den försämrade konjunkturen påverkar och får negativa effekter på sysselsättningen vilket leder till ökade svårigheter att nå socialbidragsmålet. Om den gynnsamma sysselsättningsutvecklingen för invandrare fortsätter, ökar dock chanserna. Dessutom får regeringens åtgärder för ökad sysselsättning positiva effekter på möjligheterna att nå socialbidragsmålet. Regeringen står fast vid målet att halvera behovet av socialbidrag. Sjukfrånvaron är i första hand ett mänskligt problem. Sjukfrånvaron har också ekonomiska konsekvenser. har kostnaderna för sjukfrånvaron ökat kraftigt. har antalet sjukpenningdagar slutat att öka och regeringen räknar med en minskning . Det höga antalet långtidssjukskrivna består dock. Särskilt kvinnor i såväl offentlig som privat sektor är kraftigt överrepresenterade bland de långtidssjukskrivna. Utvecklingen medför lidande för den enskilde, problem för arbetsgivarna och leder till en hård belastning på socialförsäkringssystemen. Om inte utvecklingen vänds kommer viktiga välfärdssatsningar att trängas undan. Orsakerna till sjukfrånvaron är flera: en åldrande arbetskraft, bristande incitament för arbetsgivare, sjukvård och sjukskrivna, hårdare krav i arbetslivet, sämre psykosocial arbetsmiljö, brister i försäkringskassornas och arbetsgivarnas rehabiliteringsarbete, väntetider inom hälso- och sjukvården, ändrade attityder till sjukskrivning osv. Därför krävs åtgärder på en rad områden. Åtgärderna mot sjukfrånvaron måste följas noga och löpande förbättras. Regeringen har satt upp målet att halvera antalet sjukdagar samt att minska antalet nya aktivitets- och sjukersättningar (som ersätter förtidspension och sjukbidrag). har ställt sig bakom målet. Regeringen inledde ett större samlat arbete då ett 11-punkts- program presenterades i samband med budgetpropositionen . Ett led i arbetet har varit att satsa på försöksverksamhet för att skapa ökad hälsa i offentlig sektor. Dessa försök skall nu följas, utvärderas och erfarenheter spridas. Extra resurser för ökad tillgänglighet i vården om sammanlagt satsas . I förra årets budgetproposition presenterades en rad åtgärder inom ramen för en samlad strategi. Bland annat fick försäkringskassorna ekonomisk förstärkning för att klara sitt arbete. Ett införande av obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron i årsredovisningarna har beslutats av och träder i kraft . Ett utredningsförslag om finansiell samordning har tagits fram. De så kallade trepartssamtalen mellan staten, arbetsgivare och fackliga organisationer har avslutat sitt arbete och dess ordförande har överlämnat sin slutrapport. Regeringen går vidare med förslag till ytterligare insatser. I en särskild proposition (prop. 2002/03:89) har regeringen redovisat förslag om förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbetslivet. Precisionen vid sjukskrivning skall öka genom att heltidssjukskrivning undviks, avstämningsmöten med den försäkrade och berörda parter införs, beslutsunderlagen förbättras, utbildningen i försäkringsmedicin förstärks och försäkringsläkarna blir fler och ges en förändrad roll. Rehabiliteringsutredning från arbetsgivaren görs obligatorisk och tiden med vilande sjuk- eller aktivitetsersättning förlängs från ett till . Regeringen föreslår att sjuklöneperioden förlängs . föreslås ett högkostnadsskydd för mindre företag. Beräkningen av ersättningen vid sjukskrivning i form av sjukpenning förändras . Ersättningen minskas genom att den bas på vilken sjukpenningen beräknas på reduceras. Neddragningen avser enbart sjukpenningen. Karensdagen bör gälla lika för alla, oavsett tidpunkt då sjukanmälan görs. Regeringen kommer därför att se över tillämpningen av karensdagen och föreslå de förändringar som krävs. Regeringen föreslår vidare att sjukpenningen till arbetslösa justeras så att den från inte skall överstiga arbetslöshetsersättningen. får en arbetslös som sjukskrivs normalt högre ersättning. Alla som är anställda får lägre ersättning vid sjukskrivning och det är rimligt att arbetslösa inte får en ökad ersättning när de sjukskrivs. Många långtidssjukskrivna har ett arbete de inte kan återgå till. För att underlätta för dessa personer att åter komma i arbete, inrättas en form av anställningsstöd en tidsbegränsad subvention av lönen för de långtidssjukskrivna som får en anställning hos en annan arbetsgivare. Stödet skall gälla de långtidssjukskrivna vars arbetsgivares rehabiliteringsansvar har överförts till . kommer att få i uppdrag att administrera stödet som beräknas omfatta i genomsnitt 3 000 personer. och arbetsmarknadsmyndigheten krävs för att identifiera de personer som kan komma ifråga. Regeringen har i propositionen Förändringar De åtgärder som redan genomförts och de som inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i nu föreslagits är nödvändiga för att klara målet arbetslivet (prop. 2002/03:89) föreslagit att att halvera antalet sjukdagar. ambitiöst och det kommer att krävas ytterligare sjukanmälningsdagen skall ha utrett om det finns Trepartssamtalen har lämnat förslag förutsättningar för att ge den försäkrade inom ramen för ett program. sjukersättning eller aktivitetsersättning i stället arbetet har arbetsmarknadens parter ett Regeringen kommer att följa Vilka åtgärder som behöver upp effekterna av förändringen. vidtas beror bland annat på vilken effekt redan påverkar dock inte dem som redan varit vidtagna och aviserade åtgärder får. sjukskrivna längre än . propositionen avser regeringen att på denna grupp varierar kraftigt mellan olika län återkomma i ett antal frågor. kommer regeringen även att ge Riksförsäkrings- Ett förstärkt förebyggande arbete verket och försäkringskassorna i uppdrag att öka Regeringen har i budgetpropositionen för enhetligheten i sättet att arbeta. 2003 framhållit behovet av att förbättra det från 7,5 till 10 Grunden för det fortsatta arbetet för ökad hälsa i arbetslivet är en utveckling av arbetet Diagram 1.9 Kostnader för sjukfrånvaron på arbetsplatserna i samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare. det gäller utvecklingen och förstärkningen av det förebyggande arbetet har aviserats. tillsynen på arbetsmiljöområdet. Ökat ansvar för sjukskrivna att medverka till Även den enskilde individen har ett ansvar för att underlätta återgång till arbetet. Anm.: Sjukersättning hette tidigare förtidspension. medverkar till rehabilitering eller på annat Diagram 1.10 Sjukskrivna längre än och sätt försvårar en återgång i arbete får sin mottagare av sjuk-/aktivitetsstöd ersättning indragen eller nedsatt. förklaring till detta är att försäkrings- kassorna har begränsade möjligheter att Regeringen har därför för avsikt att överväga om regler och tillämpning av regler bör stramas upp. Sjukersättning högst i taget Förslaget aviserades i budgetpropositionen behöver analyseras ytterligare innan ett förslag kan läggas fram. avsikt att återkomma med förslag i frågan. eftersträvar breda lösningar, men mot ohälsan för åtgärder kan inte fördröjas. föreslagna åtgärder är endast ett första steg. presenterades i samband med budget- regeringen att den hade för avsikt att införa någon form av ökade ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare för att komma till rätta med den ökade ohälsan i arbetslivet. Inom ramen för trepartssamtalen har vidare bl.a. föreslagits en modell som lägger ett ökat kostnadsansvar på arbetsgivare, även vid längre sjukskrivningar. LO, TCO och har också föreslagit en liknande modell med ökat kostnadsansvar. Arbetsgivarnas kostnader skall dessutom öka vid uteblivet rehabiliteringsunderlag. har arbetsgivare betydande kostnader i samband med kort och medellång frånvaro i form av kostnader för sjuklön, kostnader för vikarier och övertid samt inte minst kostnader i form av produktionsstörningar. Men allt eftersom en sjukskrivning pågår upphör i stort sett kostnaderna för den enskilde arbetsgivaren. Den sjukskrivne ersätts inte sällan av en vikarie som gör ett lika bra jobb. Arbetsgivaren har därmed ingen ekonomisk av att få tillbaks den sjukskrivne, särskilt inte om han eller hon kommer tillbaks med en nedsatt arbetsförmåga. För att öka arbetsgivares incitament att få tillbaka personalen i arbete vill regeringen därför införa ekonomiska drivkrafter. I samband med budgetpropositionen kommer förslag om den närmare utformningen av ett system med ekonomiska drivkrafter att läggas fram. Systemet avses att införas . Redan nu kan följande inriktning anges: -Systemet skall omfatta hela arbetsmarknaden och utformas på ett sätt som långsiktigt stärker både individer och företagande och därigenom även samhällsekonomin. -Arbetsgivarna skall betala en del av ersättningen vid sjukdom även utöver sjuklöneperioden. -De ekonomiska drivkrafterna utformas så att insatser som leder till minskad ohälsa och lägre sjukpenningkostnader ger arbetsgivarna lägre kostnader. -Vid utformningen av ett system med ökat kostnadsansvar måste en anpassning ske mot gällande kollektivavtalslösningar på arbetsmarknaden. -föreslås ett småföretagarskydd införas med anledning av att sjuklöneperioden föreslås förlängas . Detta skydd skall anpassas så att ett ökat kostnadsansvar även efter sjuklöneperioden inte blir tillväxthämmande. Tröskeleffekter bör minimeras och tillämpningen bli enkel. Småföretag skall inte drabbas av för höga kostnader vid långa sjukskrivningar. -Olika sanktioner mot arbetsgivare som inte utarbetat fullständiga rehabiliteringsunderlag övervägs. -Särskild uppmärksamhet måste riktas mot de grupper som har svårt att komma in på arbetsmarknaden så att en ökad selektion på arbetsmarknaden inte uppstår. 1.6Reformer för rättvisa och trygghet Välfärden skall fortsätta att byggas ut i den takt ekonomin medger. En väl utbyggd välfärd som ger trygghet i förändringen gör ekonomin mer dynamisk. Trygga människor vågar mer. genomförs en rad reformer för att stärka rättvisan. Det handlar om höjda pensioner, fler lärare i skolan, fler högskoleplatser, förbättrade studiebidrag, allmän förskola, höjt bistånd samt mer pengar till vården och omsorgen. Trots de besparingar och utgiftsminskningar som föreslås genomförs ett antal reformer även 2004. Det handlar om ytterligare satsningar på fler lärare och andra specialister i skolan, insatser för vård och hälsa, satsningar på miljö och infrastruktur och ytterligare ökat bistånd till av BNI, vilket innebär en ökning med till . Tabell 1.10 Beslutade och aviserade reformer Budgeteffekt i förhållande till föregående år Vård, skola och omsorg 1.6.1Barn och unga framtid Genom maxtaxereformen har barnfamiljerna fått kraftigt sänkta avgifter för barnomsorgen. Särskilda resurser satsas även fortsättningsvis på personalförstärkningar för att värna kvaliteten i verksamheten. första uppföljning av maxtaxereformen visar att regeringens ambitioner har infriats. Kvaliteten har upprätthållits.