prop · GQ03100d3 · 2003-04-15 00:00:00 — För att nå målet om halverat socialbidragsbehov återstår ca 28 000 helårspersoner. 1.10Utvecklingen på lång sikt Regeringens politik syftar till att skapa förutsättningar för en långsiktigt hållbar utveckling med hög tillväxt och sysselsättning, en god välfärd och ett samhälle i ekologisk balans. Den demografiska utvecklingen innebär en stor utmaning. Fler äldre och färre personer , i kombination med oroande trender för arbetskraftdeltagande och frånvaro innebär att antalet arbetade timmar hotar att minska. måste därför en högre andel av befolkningen i förvärvsaktiv ålder vara sysselsatt och sjukfrånvaron måste minska. insatser som föreslås understödjer en sådan utveckling. Den totala befolkningen kommer att växa med närmare en miljon människor . Antalet barn och unga, respektive personer (20 till ) förändras i liten utsträckning, medan de äldre blir allt fler. Det betyder att efterfrågan på vård och omsorg kommer att öka markant, medan antalet sysselsatta underlaget för framtida skatteinkomster endast kommer att öka långsamt. Befolkningen förväntas öka med drygt hundra tusen personer för att sedan åter minska. Den ökning som äger rum beror dock nästan uteslutande på att grupper som har ett lägre arbetskraftdeltagande än genomsnittet växer. Det är framförallt antalet personer och som ökar, medan antalet personer minskar i åldrar där arbetskraftdeltagandet är högre. Diagram 1.12 befolkning - förändring jämfört med 0 - 19 år 20 - 64 år Trots att antalet personer som är födda i förväntas minska, innebär invandringen att befolkningen växer kommande år. Invandrare förvärvsarbetar emellertid i betydligt mindre utsträckning än personer födda i . Om invandrare fortsätter att i stor utsträckning stängas ute från arbetsmarknaden riskerar sysselsättningen och antalet arbetade timmar att utvecklas svagt. Diagram 1.13 Bidrag till befolkningsförändring För att förhindra att antalet sysselsatta minskar är det nödvändigt med insatser som ökar sysselsättningsgraden för de grupper som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Diagram 1.14 Befolkning i åldern - förändring jämfört med Arbetsutbudet för olika grupper I genomsnitt minskade arbetsutbudet för män med , motsvarande , . En stor del av nedgången kom genom avtalade arbetstidsförkortningar. Längre utbildningstider har inneburit att både andelen sysselsatta och genomsnittliga arbetstider sjunkit bland män . För kvinnorna är bilden något annorlunda. De äldre kvinnorna har ökat sitt arbetskraftutbud så att kvinnor yrkesarbetar fler timmar per person än någonsin . Detta beror på att yrkesarbete var mindre vanligt bland kvinnor i tidigare generationer. har andelen sysselsatta dock sjunkit bland kvinnor . Denna utveckling ökar risken för att även arbetskraftutbudet bland de äldsta kvinnorna kan komma att falla framöver. Diagram 1.15 Andel förvärvsarbetande efter ursprung och vistelsetid i 0 - 4 år 10 - 14 år 15 - 19 år Personer som är födda utomlands har en betydligt lägre sysselsättningsgrad än de som är födda i . Sysselsättningen ökar med antalet år i , men når aldrig upp till samma nivå som för personer födda i . Den grupp som står för den största delen av invandringen, personer födda utanför ett utvidgat EU, är också den som har svårast att komma in på arbetsmarknaden. Om kvinnor och män i olika åldrar och med olika ursprung fortsätter att arbeta i samma utsträckning som 2002, minskar antalet sysselsatta med ca 50 000 . En del av denna utveckling förklaras av att andelen utlandsfödda ökar i den yrkesverksamma befolkningen. Invandrarna utgör en stor framtida arbetskraftspotential. Om sysselsättningsgraden för alla utlandsfödda höjs till den som gäller för infödda svenskar skulle antalet sysselsatta öka med närmare 250 000 personer . Det skulle innebära cirka 300 000 fler sysselsatta jämfört med om dagens sysselsättningsfrekvenser blir bestående. Totalbefolkningen fortsätter att växa i betydligt snabbare takt än befolkningen . Denna utveckling leder till att antalet arbetade timmar per capita minskar. Regeringens politik är inriktad på att öka arbetskraftsutbudet och därmed förbättra förutsättningarna att finansiera en välfärd av god kvalitet också .