prop · GR039 · 2003-10-29 00:00:00 — Det är också viktigt att arbeta för att miljömärkning inte kommer i konflikt med internationell frihandel utan att både miljömärkning och frihandel kan vara ömsesidigt stödjande i arbetet för hållbar utveckling. Regeringens bedömning är därför att certifiering eller miljömärkning av skogsbruk även i fortsättningen primärt bör vara ett marknadsdrivet instrument. odlingslandskap är direkt beroende av EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP). bör därför verka för att de generella produktions- och direktstöden avvecklas och ersätts med riktade, väl motiverade och målrelaterade stöd som bidrar till att jordbrukets negativa miljöeffekter minskar medan de positiva miljöeffekterna, bl.a. hävden och bevarandet av odlingslandskapet med dess höga natur- och kulturmiljövärden, förstärks. : Överensstämmer i huvudsak med produktionsstöd till jordbruket skall styras över till stöd för kollektiva nyttigheter. att det är angeläget att reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken inte endast leder till en omläggning av stöden utan även till en total minskning av stöden. ser formuleringen av ekologisk odling som olämplig. Det kan naturligtvis menas att ekologisk odling inte har förutsättningar att svara för annat än en mindre del av hela Som det nu är formulerat kan påståendet dock tolkas som en oomtvistad sanning, och så är inte fallet. i vad som sägs i stycket. man glömt den viktigaste grunden för att nå målen människorna. Världsnaturfonden anser att stödet till lantbrukarna och markägarna helt enkelt måste göras så generöst att inte bara nuvarande brukare/ägare fortsätter sitt arbete, utan främst för att ge incitament för kommande generationers brukare att ta vid. Det frikopplade enhetsstödet bör omformas till en delvisfrikoppling där areal- men inte djurbidrag frikopplas. Världsnaturfonden anser vidare att EU:s finansieringsandel av miljö- och landsbygdsprogrammet bör öka, i syfte att öka insatserna inom de avgränsade mindre gynnade områden där naturvärdena är betydande. menar att generellt bör motsvarande typ av lagstiftning som finns i skogen, det vill säga med lika vikt på produktion och miljöhänsyn också införas på jordbrukssidan. anser att informationsinsatser behövs, både nationellt och inom EU för att förstå sambandet mellan matproduktionen och landskapet, med avseende på rekreation och biodiversitet. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande delar slutsatser att det är särskilt viktigt att vid halvtidsöversynen av GJP bör verka för ett främjande av betesdjursdriften, att kollektiva nyttigheter inom jordbruket värderas mera, samt att miljöanpassningen skall omfatta hela jordbrukssektorn. anser att GJP har bäring på flera mål och det är därför viktigt att EU-politiken ger ett tillräckligt utrymme för nationell utformning. Frågan om konkurrensneutralitet och krav på gemensamma åtgärder är också av betydelse, speciellt när det gäller gränsöverskridande problem, så att hårdare regler i ett land inte leder till ökad produktion och ökade miljöproblem i ett annat land. anser att GJP:s betydelse för att målen skall nås är stor. Skälen för regeringens bedömning: Odlingslandskapet och dess rika natur- och kulturvärden är resultatet av människans brukande och omformning av landskapet . Odlingslandskapet utgör en unik livsmiljö för många växter och djur och en betydande del av den biologiska mångfalden. Ett rikt odlingslandskap förutsätter jordbruk och skötsel av slåtter- och betesmarker på ett uthålligt sätt så att såväl natur- som kulturvärdena bevaras. Förändringar genom nedläggning av jordbruk men också ökad specialisering och ett intensivare utnyttjande av åkerarealerna har medfört en betydligt minskad omfattning och skötsel av slåtter- och betesmarker. Denna utveckling har även varit negativ för ur natur- och kulturperspektiv värdefulla landskapselement, vilket minskat livsutrymmet för många arter som är beroende av dessa miljöer. senare år har dock minskningen av arealen betesmark hejdats. Ett av de viktigaste styrmedlen för att uppnå flera av de fastställda delmålen för miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap är miljö- och landsbygdsprogrammet som delvis finansieras inom ramen för den skall aktivt verka för att GJP reformeras så att de generella produktions- och direktstöden avvecklas och ersätts med riktade, väl motiverade stöd inom miljö- och landsbygdsutveckling för att möjliggöra att den biologiska mångfalden i odlingslandskapet skall kunna bevaras. GJP måste utformas på ett sätt som möjliggör bevarande av Skr. 2003/04:9 odlingslandskapet och vid genomförandet av GJP skall hänsyn tas till effekterna för den biologiska mångfalden och möjligheterna att uppnå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Den gemensamma jordbrukspolitiken har direkt påverkan även på miljökvalitetsmålen Myllrande våtmarker, Storslagen fjällmiljö, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Bara naturlig försurning samt Giftfri miljö. Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö kan huvudsakligen uppnås med nationella insatser. verka för att regler tas fram som begränsar buller från Det är också viktigt att inom ramen för ramdirektivet för vatten skapar ett system som möjliggör aktiva insatser också i våra grannländer för att uppnå miljömålet också i dess akvatiska delar liksom miljökvalitetsmålet Levande sjöar och : Överensstämmer i huvudsak med Remissinstanserna: Världsnaturfonden anser att delmålen speglar en felaktig uppfattning, nämligen att fjällområdet i princip är opåverkat av Grunden för bedömningen måste i stället vara den att rennäringens påverkan på fjällmiljön måste ske på ett sådant sätt att nuvarande vegetationstyper och biologisk mångfald gynnas. universitet menar att det är angeläget att betona att miljöerna är i huvudsak opåverkade, med avsaknad av bebyggelse och stora störningar, och att kulturpåverkan genom renskötseln endast har varit begränsad, men också att beskriva vad orördhet betyder. Fjällen utgör en vildmarks- och rekreationsresurs för hela . Insatserna för att bibehålla fjällens karaktär är huvudsakligen nationella. Skälen för regeringens bedömning: och rådets direktiv /14/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om buller i miljön från utrustning som är avsedd att användas utomhus reglerar bulleremissioner från maskiner till Det omfattar i princip all utrustning som används utomhus och avger buller till omgivningen. De olika typerna av utrustning delas in i tre grupper. Den första gruppen omfattas av krav. gruppen införs inga bullerkrav, men väl krav på en deklaration av För övriga produkter finns varken krav på bullernivåer eller på att bullernivåerna skall deklareras. Till den gruppen hör Det medför att medlemsländerna inte kan införa nationella regler för sådan utrustning. När direktivet revideras nästa gång avser regeringen driva frågan om att särskilda bullerkrav införs för snöskotrar och liknande terrängkörningsfordon. Sjöar och vattendrag i fjällområdet omfattas av strängare krav än de som uppställs i miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. därför av största vikt att de delar av svenska vattensystem som finns i våra grannländer omfattas av samma regler som gäller för svenska Skr. 2003/04:9 vatten. Det gäller i första hand utsläpp av gifter och närsalter men också utsättning av främmande arter och bestånd. Regeringens bedömning: Under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö är det framför allt övergripande frågor om produkter och avfall i ett livscykelperspektiv som kräver ett omfattande arbete med insatser på EU-nivå. I detta ingår att medverka i kommissionens arbete med att utforma en integrerad produktpolitik (IPP) och de tematiska strategierna om resurshantering och avfallsåtervinning samt om stadsmiljön. Inom byggområdet är energi- och inomhusmiljöfrågor centrala. bör arbeta för att föra in miljö, hälsa och livscykeltänkande i byggproduktdirektivet. Även energianvändning i byggnader och bullerkrav på transportmedel är centrala i EU-arbetet. : Överensstämmer i huvudsak med Remissinstanserna: vill särskilt stödja Avfall skall inte betraktas som en handelsvara med onödiga transporter som följd. inremarknadsfrågorna under byggproduktdirektivet för att underlätta att så snabbt som möjligt få det fungerande i sin helhet. instämmer i att bör arbeta för att påverka den framtida synen på resurser och avfallsfrågor inom EU. skall verka för att skapa återvinning/återanvändning av ser positivt på skrivningarna. påpekar att de är aktiva i det EU framhäver fysisk planering som ett instrument för att hantera infrastruktur- och stadsstrukturfrågor. att det är angeläget att deltar och drar lärdom av europeisk stadspolitik och den tekniska utveckling som sker. vara att reducera betydelsen av produktfrågor när dessa behandlas uppsplittrat under kemikalie-, vatten, naturgrus och avfallskapitlena. är också mindre lämpligt att föra frågan om IPP under avfallsområdet. anser att det vore bättre om verkade för en plattform som utgår från en målsättning om produkter som helhet. Världsnaturfonden vill speciellt lyfta fram det generella behovet av gröna vill särskilt betona det generella behovet av gröna stadsmiljöer för bevarande av biologisk mångfald och upprätthållande av många ekosystemtjänster, som i miljöer främst kan rubriceras som: rening av luft och vatten, minskning av bullernivåer, rekreationsmöjligheter och estetiska värden. areella näringar och samhällsbyggande påpekar att avfall upptar den största delen av detta kapitel. Det är visserligen en viktig fråga från miljösynpunkt men avfall utgör endast en del av den miljöbelastning som bygg- och fastighetssektorn står Insatser inom energiområdet är avsevärt viktigare m.a.p. EU-arbetet än vad rapporten ger intryck av. 2003/04:9 Svenskt Vatten följer arbetet med revideringen av slamdirektivet med påpekar att frågan om att öka användningen av avloppsslam som gödselmedel i jordbruket gäller hela jordbruket, inklusive det ekologiska jordbruket. Det är inte ekologiskt hållbart att det ekologiska jordbruket skall ta emot allt avfall från samhället, medan det konventionella jordbruket fortsätter att gödsla med handelsgödsel. Verket för näringslivsutveckling ställer sig i stort positivt till förslagen om hur bör arbeta inom EU för att utveckla IPP- arbetet och delar uppfattningen att ett förbättrat informationsflöde längs produktkedjan är central i detta arbete. i anser att instrument som IPP och offentlig upphandling bör vidareutvecklas för att utveckla en mer hållbar produktion, men anser att såväl sociala som miljömässiga krav behöver integreras i detta arbete. Skälen för regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö har delmål om planeringsunderlag, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, buller, uttag av naturgrus, avfall, energianvändning i byggnader samt inomhusmiljö. Städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en hälsosam livsmiljö och medverka till god regional och global miljö. Urbanisering och stadsutveckling hör till de stora framtidsfrågorna. Urbaniseringen ställer krav på en mer samlad politik för en hållbar utveckling av städer och samhällen. Fysisk planering är ett verksamt instrument i miljöarbetet, t.ex. i infrastruktur- och stadsplaneringsfrågor. En hållbar stadsutveckling ställer krav på en utveckling av former som tar tillvara städernas livskraft, som de utvecklar en god livsmiljö och samverkar positivt med sin omgivning. Arbetet för en hållbar stadsutveckling, där miljö, ekonomi och sociala förhållanden samverkar på ett harmoniskt sätt, utgör en viktig del i arbetet för en framåtsyftande välfärdspolitik. Det är emellertid inte alla områden som förutsätter en prioriterad arbetsinsats på EU-nivå. Utöver de prioriterade och omfattande insatserna på EU-nivå rörande produkter och avfall, är det angeläget att fortsätter delta på samma ambitionsnivå som i europeiskt kunskaps- och erfarenhetsutbyte kring fysisk planering och regional Även det arbete på EU-nivå som rör energianvändning i byggnader och arbetet med olika bullerfrågor är centralt liksom arbetet att föra in livscykeltänkande och hållbar utveckling i direktiv som berör byggande och förvaltning av byggnadsverk, däribland i direktivet om byggprodukter. delta aktivt i detta arbete. Planeringsunderlag och kulturhistoriskt värdefull bebyggelse Även om miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innefattar politikområden, såsom fysisk planering, som inte regleras av EU, pågår samarbete inom EU som bidrar till underlag för miljöarbetet. Enligt delmålet Planeringsunderlag skall fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier bl.a. för hur kulturhistoriska och estetiska värden skall tas tillvara och Enligt delmålet Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse skall denna vara identifierad och det skall finnas ett program för hur dessa värden skall skyddas . Genom bl.a. EU:s resolution om arkitektonisk kvalitet i stads- och landskapsmiljön (2001/C 73/04) deltar i värdefulla samarbeten som bidrar till att uppnå dessa delmål. Enligt EU:s sjätte miljöhandlingsprogram skall en tematisk strategi för stadsmiljö tas fram. Den skall bl.a. behandla frågor om hur transporter och deras miljöbelastning kan minska genom planering av markanvändningen och satsningar på lågemissionsfordon. Dessa frågor har stor betydelse för det prioriterade området Arbete med klimat och luftföroreningar, (se avsnitt 3.1). Värdefullt samarbete inom EU bidrar till framsteg inom andra prioriterade områden som t.ex. energi och buller. deltar aktivt i detta arbete eftersom samhällsplanering har stor inverkan på hållbar utveckling. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innehåller följande delmål om buller: Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigande de riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder skall ha minskat till 2010 jämfört med . Enligt regeringens bedömning bör miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö i ett generationsperspektiv innebära bl.a. att boende- och fritidsmiljön uppfyller samhällets krav på frihet från buller och att människor inte utsätts för bullerstörningar. För att miljökvalitetsmålet skall kunna uppnås krävs bl.a. dels ett framgångsrikt arbete på nationellt och internationellt plan för att minska bullret från olika källor, dels åtgärder för att minska annat buller än trafikbuller. Bullerklassning av vitvaror finns redan och kan behöva utvecklas för andra produkter. Inom kommissionens miljödirektorat pågår ett utredningsarbete om EU:s bullerpolicy. Arbetet bedrivs i flera olika arbetsgrupper där frågor som indikatorer, beräkningsmodeller, buller vid flygplatser m.m. behandlas. Regeringen anser att bör ta aktiv del i EU:s arbete på bullerområdet. Arbetet med att minska trafikbuller bör inriktas på att påskynda den tekniska utvecklingen mot minskat buller från källan (fordon, däck, vägbeläggningar etc.) samt att stimulera en introduktion och användning av den nya tekniken på marknaden. Målet berörs endast indirekt av arbetet inom EU, bl.a. genom att byggproduktdirektivet kan komma att behandla de material som är aktuella att ersätta naturgrus. Regleringen av resurs- och avfallsfrågor på EU-nivå kommer långsiktigt att ha stor inverkan på utformningen av olika varor och deras innehåll, vilket framför allt påverkar möjligheterna att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, men även God bebyggd miljö. Regeringen anser att aktivt bör medverka i kommissionens arbete med att utforma den integrerade produktpolitiken och de tematiska strategierna om resursanvändning och avfallsåtervinning. har en mängd initiativ tagits inom EU för att komma till rätta med de miljöproblem som hänger samman med resurs- och avfallsfrågorna. Inom EU har medlemsländerna enats om en gemenskapsstrategi för avfallshantering (Rådets resolution av om en gemenskapsstrategi för avfallshantering) och flera direktiv har utarbetats för att främja arbetet med en miljöanpassad avfallshantering, t.ex. om förpackningar och förpackningsavfall, uttjänta bilar, elektriska och elektroniska produkter, batterier samt om deponering och förbränning av avfall. har dessutom tydligare initiativ tagits för att få ett helhetsgrepp om hur produkter under deras olika faser av livscykeln påverkar miljön. Detta arbete har samlats inom ramen för utvecklandet av en integrerad produktpolitik (IPP). Kommissionen har presenterat ett meddelande om IPP (KOM (2003) 302). Regeringen har i en skrivelse (skr. 1999/2000:114, bet. 2000/01:MJU3, rskr. 2000/01:52) presenterat en strategi för en miljöorienterad produktpolitik. Inom ramen för det sjätte miljöhandlingsprogrammet skall kommissionen utveckla tematiska strategier för hållbar användning och förvaltning av resurser samt återvinning av avfall. Regeringen anser att i det fortsatta arbetet med de två strategierna bör aktivt verka för att strategierna utarbetas så att de samordnas med den etablerade avfallsstrategin samt i linje med strategin för en integrerad produktpolitik. Vidare bör strategierna utarbetas med koppling till det arbete som görs och de strategier och handlingsplaner som tas fram för att bidra till en hållbar utveckling och hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Särskilt frågan om att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och negativa miljökonsekvenser är viktig i strategin för hållbar användning och förvaltning av resurser. I strategin för återvinning av avfall är det viktigt att särskilt driva frågan om att skapa en mer attraktiv marknad för återvunna material samt att se över definitionen av avfall och dess konsekvenser för återvinning. Även i arbetet med att ytterligare utveckla producentansvaret är det viktigt att bidrar aktivt med de erfarenheter som finns på området. Kommissionen har tagit initiativ till en revidering av rådets förordning (EG) nr 259/93 av om övervakning och kontroll av avfallstransporter inom, till och från Europeiska gemenskapen och avser att presentera förslag till en reviderad förordning. välkomnar en revidering av avfallstransportförordningen. I det fortsatta arbetet bör verka för att harmoniseringen mellan de olika legalt bindande instrumenten blir så stor som möjligt (, kontrollsystem och EG:s avfallstransportförordning). Vidare är det viktigt att verka för en förenkling av det administrativa kontrollsystemet för transporterna. Grundförutsättningen är dock att detta inte innebär några miljömässiga nackdelar. Miljö- och hälsoaspekter på bebyggelsen Bebyggelsen står för en stor del av resursförbrukningen och miljöbelastningen i EU och bör därför vara pådrivande i arbetet inom EU som syftar till hållbar utveckling för byggande och förvaltning Skr. 2003/04:9 av byggnadsverk. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innehåller följande delmål avseende energianvändning: Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre 2010 än 1995. Detta ska bland annat ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska. Enligt regeringens bedömning bör miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö i ett generationsperspektiv innebära bl.a. att användningen av energi sker på ett effektivt, resursbesparande sätt och att främst förnybara energikällor används. Det är därför viktigt att intar en aktiv roll i det fortsatta arbetet med det antagna EG-direktivet om byggnaders energiprestanda. Ett annat delmål inom God bebyggd miljö berör innemiljö: skall byggnader och deras egenskaper inte påverka hälsan negativt. Åtgärder för att uppnå målen bestäms till stor del nationellt, t.ex. avseende byggregler, tillsyn och kontrollsystem. Inom byggproduktområdet finns dock rådets direktiv /106/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om byggprodukter. I detta sammanhang är det betydelsefullt att driver frågor om att föra in miljö- och hälsoaspekter samt livscykeltänkande vid en eventuell ändring av direktivet, samt i möjligaste mån inom dess befintliga ramar. För att skapa en sund inomhusmiljö är särskilt frågan om information om kemiskt innehåll i varor betydelsefull. Även pågående arbete i EU om miljödeklarationer på byggområdet är relevant och viktigt för att nå delmålen. 5Vissa verktyg för att genomföra prioriteringarna Regeringens bedömning: Regeringen anser att ett viktigt styrmedel för att genomföra EU:s miljöpolitik är lagstiftning och tillämpning av . : Överensstämmer med regeringens bedömning. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att ett viktigt styrmedel är , både vad gäller antagandet av nya rättsakter och efterlevnaden av dessa. I avsnitt 2.2 berörs olika former av miljöregler. Svenska prioriteringar när det gäller lagstiftning framgår av avsnitten 4.1 I förekommande fall innebär det att arbetar för en förenkling eller ändring av vissa direktiv. Det gäller bland annat direktiv som inte tar hänsyn till geografiska läge, geologiska förutsättningar och naturtyper. Dit hör t.ex. rådets direktiv /160/EEG av om kvaliteten på badvatten och ramdirektivet för vatten (2000/60/EG). Genom att vara pådrivande i lagstiftningsarbetet i EU på miljöområdet Skr. 2003/04:9 uppnår vi, genom att reglerna blir desamma i alla medlemsländer, inte bara en bättre miljö i utan i hela unionen. I samband med utvidgningen kommer detta också att gälla anslutningsländernas miljö. En förutsättning för att skall verka fullt ut, och i förekommande fall leda till minskad belastning på den svenska miljön, är att de verkligen genomförs och tillämpas av samtliga medlemsländer. Regeringen avser att arbeta för att förbättra situationen på detta område. En möjlighet för att verka för detta är inom ramen för för genomförande och tillämpning av miljölagstiftning (IMPEL). Regeringens bedömning: bör verka för att miniminivåer för miljörelaterade skatter införs på EU-nivå inom fler områden samt att miniminivåerna sätts till lämpliga nivåer. bör också fortsatt verka för att nya marknadsbaserade styrmedel som handel med utsläppsrätter införs i större utsträckning inom EU. Målet bör vara att internalisera externa miljökostnader. Det bör utredas om de svenska miljömålen kan uppnås med det befintliga för statligt stöd för miljön och där särskilt reglerna för stöd till förnybar energi. : Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Verket för näringslivsutveckling anser att det ur ett företagsekonomiskt perspektiv måste bli mer lönsamt med ett aktivt miljöarbete. bör därför verka för att arbetet inom EU i större utsträckning fokuserar på marknadsbaserade styrmedel. i ser allmänt positivt på en stärkt harmonisering av miljö- och energibeskattningen i syfte att bl.a. via miniminivåer för koldioxidbeskattningen åstadkomma en effektivare och mer konkurrensneutral skattepolitik. uppfattningen att miljöavgifter inte bör användas om de har en liten Syftet med sådana avgifter bör vara att internalisera miljökostnaden i marknadspriset. bör verka för en harmonisering av energi- och transportskatter på en för miljön styrande nivå. påpekar i avsnittet om miljöskatter och miljöavgifter att det inte framgår att sjöfarten har undantag för olika miljöskatter, vilket kan uppfattas som en indirekt anser att det är en fråga som kan vara viktig att driva framåt i EU, liksom flygets undantag vilket nämns. anser att ekonomiska styrmedel (bl.a. kilometerskatt för godstrafik på väg, miljödifferentierade sjöfartsavgifter, bekämpningsmedelsavgifter, koldioxidskatter, energiskatter) bör lyftas fram tydligare i slutsatserna. gemensamma miniminivåer för miljöskatter och miljöavgifter inom EU, samt möjligheter till höga miljökrav vid offentlig upphandling, är avgörande för en utveckling mot flera av miljökvalitetsmålen. stödjer att ansträngningar görs för att utveckla internaliserandet av miljökostnader i varors och tjänsters pris. att det finns anledning att särskilt understryka att EU:s Skr. utvecklingssamarbete kan få stor betydelse för hur skall kunna uppnå de svenska miljömålen. Skälen för regeringens bedömning: Syftet med ekonomiska styrmedel på miljöområdet är att internalisera miljökostnaden i priset på