prop · GQ031d22 · 2003-01-01 00:00:00 — Stråldoserna till allmänheten från utsläppen av radioaktiva ämnen ligger fortsatt med god marginal under gällande gränsvärde. Detta är bl.a. ett resultat av att anläggningsägarna gjorts uppmärksamma på hanteringen av utsläppen i samband med bränsleskador. Den sammanlagda stråldosen till personalen vid kärnkraftverken är fortsatt låg och är nu den lägsta sedan alla reaktorer togs i drift. Detta är resultatet av myndigheternas arbete, bättre teknik och metoder vid anläggningarna samt det faktum att större förändringar i anläggningarna inte behövt genomföras. Utvärderingar av det internationella atomenergiorganet och Euratom samt SKI:s inspektioner och granskningar har bekräftat att de svenska kärntekniska anläggningarna uppfyller de internationella krav som ställs när det gäller redovisning av kärnämnen. Detta bekräftar att uppfyller sina åtaganden enligt fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen. Arbetet med att minska patientstråldoserna inom sjukvården har fortsatt . De sjukhus som ligger högt i dos uppmanas att vidta åtgärder för att minska sina doser. På detta sätt har dosminskningar på 30 för vissa undersökningstyper kunnat uppnås . 3.6.6.2 Analys och slutsatser Den genomsnittliga stråldosen till allmänheten uppgår till drygt 4 mSv . Denna dos kommer i huvudsak från naturliga källor som radon i bostäder () och naturlig bakgrundsstrålning (). Från artificiella strålkällor kommer det största bidraget från medicinska undersökningar och behandlingar () och från övriga källor som kärnkraften, industrin och nedfall från och atombombsproven . Enligt saknas indikatorer och strålskyddskriterier för miljön och ett nationellt miljöövervakningsprogram, som kan ge en helhetsbild över strålningssitua- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 tionen i miljön och eventuella effekter. Genom det nationella miljöövervakningsprogram som är under uppbyggnad kan underlaget för att uppskatta den totala stråldosen till människor och miljö förbättras. förbättras förutsättningarna att utveckla indikatorer och strålskyddskriterier. Den grundläggande strålskyddsforskningen finansieras av forskningsråden. Enligt finns brister inom området. Bland annat har anslag till forskningsområden som radioekologi och radiobiologi nästan uteblivit helt. Regeringen har därför uppdragit åt SSI att tillsammans med forskningsfinansiärerna ta fram en nationell strategi för den fortsatta finansieringen av forskning inom strålskyddsområdet. Regeringen bedömer att det finns ett behov av att utreda och analysera dels förutsättningarna för kraftbolagen att även upprätthålla ett gott strålskydd och säkerhet vid kärnkraftverken, dels berörda tillsynsmyndigheters arbete. Regeringen har därför tillsatt en utredning (M 2002:01) som skall se över reaktorsäkerheten och strålskyddet vid de svenska kärnkraftverken. Regeringen har även tillsatt en utredning (M 2002:03) för att få fram ett förslag till ett nationellt system för omhändertagande av radioaktivt avfall från icke kärntekniska verksamheter samt att utröna ansvarsförhållandena vid upphittande av s.k. herrelösa strålkällor. Regeringen avser dessutom att se över nuvarande system för finansiering av omhändertagandet av kärnavfallet, bl. a. frågan om säkerheterna som kärnkraftverken skall ställa. Miljökvalitetsmålet är att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte skall ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Fem delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller åtgärdsprogram för sjöar, vattendrag och kustvatten enligt ramdirektivet för vatten, minskning av svenska vattenburna utsläpp av fosfor- och kväveföreningar samt minskning av utsläppen av ammoniak och kväveoxider till luft. Stora insatser görs för att minska utsläppen av fosfor- och kväveföreningar från avloppssektorn. Kväveutsläppen från kommunala reningsverk har minskat . Reningsgraden för fosfor i reningsverken uppgår till . Bidrag har lämnats till utbyggnad av moderna reningsverk i länder runt . Jordbrukets kvävebelastning har minskat . Ytterligare åtgärder har vidtagits för att minska utsläppen bl.a. inom miljö- och landsbygdsprogrammet. Ett mål är att våtmarker skall återskapas och restaureras . Miljöstödet som ges för vårbearbetning och fånggrödor omfattar ca , långt över målet om . Anläggning av skyddszoner hade en måluppfyllelse om . 3.6.7.2 Analys och slutsatser Stora mängder fosfor- och kväveföreningar har lagrats upp i mark och sediment . På grund av de naturliga systemens tröghet kommer det att ta innan situationen återställts till acceptabel nivå. Enligt bedöms att den kritiska belastningen när det gäller kvävenedfall kommer att överskridas på av skogsmarken 2010. Belastningen på havet bedöms kunna minska med 25 . Jordbruket, avlopp och trafiken är de största källorna till övergödning. För att uppfylla miljökvalitetsmålet krävs därför fortsatta satsningar inom dessa sektorer. Exempel på ytterligare åtgärder är fortsatt rådgivning och miljöersättning i jordbruket, anläggning av våtmarker och förbättring av föreskrifter och tillsynsverksamhet för enskilda avlopp. Miljökvalitetsnormer för nitrat i grundvatten och fosfor i sjöar kan få stor betydelse lokalt. Genomförandet av ramdirektivet för vatten kommer att bidra till att nå miljökvalitetsmålet. Den pågående utredningen om myndighetsorganisationen (M 2001:01) kan komma att visa på ökade kostnader för övervakningsverksamhet, vilket kräver noggrant övervägande under den fortsatta beredningen. Åtgärdsprogram som syftar till att nå god ekologisk status för Sveriges sjöar och vattendrag samt för kustvatten skall enligt ramdirektivet för vatten finnas . (M 2002:07) åtgärdsförslag som skall presenteras 2003 och åtgärdsprogrammet bör ge vidare underlag för arbetet med att nå miljökvalitetsmålet. arbetar med att ta fram förslag till ett preciserat delmål som avser minskning av de svenska vattenburna utsläppen av fosforföreningar. Se även avsnitt 3.6.8 Levande sjöar och vattendrag. 3.6.8Levande sjöar och vattendrag Miljökvalitetsmålet är att sjöar och vattendrag skall vara ekologiskt hållbara och deras variationsrika livsmiljöer skall bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion skall bevaras som förutsättningar för friluftsliv värnas. Sex delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller åtgärdsprogram för och skydd av värdefulla natur- och kulturmiljöer, åtgärdsprogram för restaurering av vattendrag, vattenförsörjningsplaner, utsättning av djur och växter, åtgärdsprogram för hotade arter och fiskstammar samt åtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten. Skyddet av värdefulla miljöer i sjöar och vattendrag utökades väsentligt genom arbetet med Natura 2000 och ökade resurser för skydd av värdefulla naturmiljöer och biologisk mångfald. Den totala arealen för sjöar och vattendrag som anmälts till Natura 2000 är nu ca . har använts för att skydda sjöar och vattendrag. Totalt har skyddats till en kostnad av . Restaurering av sjöar och vattendrag har skett i begränsad omfattning. Inom utgiftsområde 23 Fiskeripolitik har använts för fiskevårdande insat- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 ser som biotopvård, utsättning och fisketillsyn. Anslaget används även för arbetet med hotade arter och stammar av fisk och kräftor. 3.6.8.2 Analys och slutsatser Enligt behöver kunskapsunderlaget utvecklas för att kunna fastställa åtgärdsbehovet för skydd av värdefulla natur- och kulturmiljöer i eller i anslutning till sjöar och vattendrag samt restaurering av skyddsvärda vattendrag. Arbetet med att ta fram underlag för att identifiera särskilt värdefulla naturmiljöer och utveckla åtgärdsstrategier har påbörjats. arbetar i samverkan med bl.a. Artdatabanken och med att utveckla bevarandestrategier för skyddsvärda miljöer i och vid sjöar och vattendrag samt anslutande miljöer som är värdefulla för den biologiska mångfalden och att ta fram kriterier för skydd, identifiera prioriterade områden med skyddszoner och vid behov skapa restaureringsprogram. arbetar med strategier för att bevara, utveckla och bruka kulturarvet i anslutning till sjöar och vattendrag. För att miljökvalitetsmålet skall nås bör det fortsatta arbetet med skydd av värdefulla natur- och kulturmiljöer och restaurering av skyddsvärda vattendrag i enlighet med ramdirektivet för vatten bedrivas i ett avrinningsområdesperspektiv. Det bör också bedrivas i samklang med arbetet att utveckla och genomföra åtgärdsprogram för hotade arter och fiskstammar samt utsättningsstrategier för djur och växter i vatten. En förutsättning för att miljökvalitetsmålet skall nås är också att målen Ingen övergödning, Bara naturlig försurning och Giftfri miljö nås. 3.6.9Grundvatten av god kvalitet Miljökvalitetsmålet är att grundvattnet skall ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd av grundvattenförande geologiska formationer, förändringar i grundvattennivån, kvalitetskrav för grundvatten samt åtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Enligt har av brunnarna i jord så höga halter av nitrat att vattnet inte bör ges till barn . Bekämpningsmedel förekommer i av totalt drygt 2 000 grundvattenprover som analyserats . Förekomsten har varit störst i och grundvatten. Det saknas underlag för att belysa tillståndet i landet som helhet. I ca 80 kommunala vattentäkter har kloridhalterna i vattnet ökat på grund av användningen av vägsalt . I av landets jordbrunnar är vattnets pH lägre än 6,0. Försurningen av grundvatten är störst i . 3.6.9.2 Analys och slutsatser Det nu pågående inledande arbetet för att nå miljökvalitetsmålet består till stor del av kunskapsinsamling om grundvattnets produktion, kvantitet och kvalitet i förhållande till behovet, samt utveckling av metoder och styrmedel för att säkerställa en hållbar grundvattenhantering. Genomförandet av ramdirektivet för vatten är gemensam nämnare för många av de åtgärder som är nödvändiga för att uppnå målet. EU:s nitratdirektiv och direktivet om deponering av avfall är viktiga styrmedel. Förslagen till värderingsgrunder för skydd av grundvattenförekomster och miljökvalitetsnorm för nitrat i grundvatten ger ytterligare underlag för åtgärder. Berörda myndigheter arbetar med att utveckla en . I föreslås att en miljökvalitetsnorm för bekämpningsmedel i grundvatten med kontrollprogram bör övervägas och att möjligheten att införa skyldighet att lämna uppgifter om grundvattnets kvalitet till en central databas bör utredas. Vidare framhålls att det saknas styrmedel för att trygga vattenförsörjningen från enskilda brunnar med uttag på mindre än , framför allt när det gäller kvalitetsaspekten. Regeringen bedömer att frågorna bör behandlas i samband med genomförandet av ramdirektivet för vatten och en ny svensk vattenadministration. Mark- och grundvattensystemet är ett trögt system där det kommer att dröja länge innan åtgärderna för att minska föroreningshalterna eller försurningspåverkan ger synbara effekter. kan ett övervakningssystem för att utvärdera effekterna av olika åtgärder behöva upprättas. En förutsättning för att miljökvalitetsmålet skall nås är också att målen Ingen övergödning, Bara naturlig försurning och Giftfri miljö nås. 3.6.10Hav i balans samt levande kust och skärgård Miljökvalitetsmålet är att och Ös- tersjön skall ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och att den biologiska mångfalden skall bevaras. Kust och skärgård skall ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Åtta delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd för kust- och skärgårdsområden, strategi för kulturarv och odlingslandskap, åtgärder för hotade arter, minskning av bifångster, anpassning av uttaget av fisk, begränsning av störningar från båttrafiken, minskade utsläpp från fartyg samt åtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten. Skyddet av värdefulla miljöer utökades genom arbetet med Natura 2000 och ökade resurser för skydd av värdefulla naturmiljöer och biologisk mångfald. I ca 60 av de nya förslagen till Natura 2000-områden ingår kust- och havsbiotoper, och 6 av de 21 nya svenska Ramsarområdena, som regeringen beslutat om under året, omfattar kustmiljöer. användes för skydd av kustområden. Totalt har använts för skydd av . Dessutom har ett kommunalt reservat inrättats, Knähaken utanför . utförde 2 800 timmars flygövervakning. Sammanlagt upptäcktes 176 oljeutsläpp. Därutöver övervakade och kontrollerade även djur- och naturskyddsområden med i stort sett samma frekvens som föregående år vilket innebar ca 1 100 kontroller. Arbetet med att minska bifångsterna av tumlare har intensifierats och ett preliminärt åtgärdsprogram har tagits fram i samarbete mellan och . Förvaltningsplaner för fler kommersiellt viktiga fiskbestånd har antagits, bl.a för atlantoskandisk sill, makrill, torsk i och Ös- tersjön samt lax i . Arbetet pågår med att utarbeta en förvaltningsplan för skarpsill. En förvaltningsplan för gråsäl har fastställts, som bl. a. innebär att arbetet med att utveckla sälsäkra fiskeredskap fortsätter. 3.6.10.2 Analys och slutsatser Den miljön utsätts för en ökande belastning av olika mänskliga aktiviteter som övergödning, föroreningar, fiske etc. Verksamheterna i vårt samhälle tillåts påverka och förändra de fysikaliska faktorerna och de biologiska förutsättningarna både direkt och indirekt. Fisket har under de gångna seklen haft den största direkta biologiska påverkan på de ekosystemen och påverkat såväl havs- och kustsamhällenas struktur och funktion. Vid grundläggande förändringar av ekosystemen kan det innebära ett hot mot bl.a. den biologiska mångfalden. Av framgår att miljöproblemen i kust- och havsområden har visat sig alltmer leda till störningar av den biologiska mångfalden och den miljöns produktionsförmåga. Havet nyttjas av olika näringar som fiske och sjöfart. För fiskets del är regeringens mål ett hållbart utnyttjande av de gemensamma fiskeresurserna. Arbete pågår med att minska överutnyttjande av fiskbestånd och att reducera bifångster samt med att förbättra fiskens reproduktionsförhållanden. Inrättandet av reservat är en viktig åtgärd för säkerställandet av den biologiska mångfalden i miljöer. Ska målet om inrättandet av skyddsområden uppfyllas krävs att detta arbete påskyndas. Enligt är det möjligt att uppnå miljökvalitetsmålet men ytterligare åtgärder krävs, bl.a. inom fisket. skall 2003 föreslå åtgärder för att nå de miljökvalitetsmål som rör havet. För att stärka forskningen inom det området föreslår regeringen att anslaget 26:2 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning under utgiftsområde 20 stärks med 2003. Under Ingen övergödning i avsnitt 3.6.7.2 redovisas vissa åtgärder som bidrar till att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård, bl. a. genomförandet av ramdirektivet för vatten. naturinventeringar skall genomföras bl. a. för att ge underlag för planering av vindkraft till havs. Det internationella arbetet med att minska sjöfartens miljöpåverkan fortsätter. får ökade resurser för utökade insatser för att upptäcka olje- och kemikalieutsläpp. I kust- och skärgårdsområden fortsätter arbetet med skydd av värdefulla områden. bevarandestrategi för kust- och skärgårdsområden ger underlag för skyddsarbetet tillsammans med arbete med strategier för att bevara, utveckla och bruka kulturarvet i kust- och skärgårdsområden. Flera myndigheter arbetar med underlag för lokalisering av vindkraft till havs. Länsstyrelserna i de län vilka utarbetat regionala miljö- och hushållningsprogram för skärgårdarna skall till 2004 ta fram underlag för kommunernas översiktsplanering i kust- och skärgårdsområdena samt till följa upp och redovisa vilka åtgärder som genomförts av aktörer på regional och lokal nivå utifrån förslag i respektive program. Genomförandet av den antagna EU-rekommendationen om integrerad kustzonsförvaltning (2002/413/EG) kommer att främja arbetet med en hållbar utveckling i kustområdena. En förutsättning för att miljökvalitetsmålet skall nås är att målen Ingen övergödning och Giftfri miljö nås. Även måluppfyllelsen för målen Ett rikt odlingslandskap, God bebyggd miljö, Levande skogar, Myllrande våtmarker samt Le- vande sjöar och vattendrag har betydelse för att miljökvalitetsmålet skall nås. Miljökvalitetsmålet är att våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet skall bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. Fem delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller utformning av en 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar, långsiktigt skydd för våtmarker, minskade miljöeffekter av skogsbilvägar över våtmarker, anläggning och återställning av våtmarker samt åtgärdsprogram för hotade arter. har skyddats inom objekt upptagna i Myrskyddsplanen. har ca skyddats av de som tagits upp i Myrskyddsplanen. Reservatsbildningen har fortsatt. Därutöver har ett stort antal små och i några fall medelstora våtmarker skyddats. 21 nya områden har anmälts till Ramsarlistan, vilket innebär att totalt har anmält 51 områden med en sammanlagd yta om . Flera våtmarksområden har föreslagits till det europeiska tura 2000. våtmarker skall återskapas och restaureras inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet . Måluppfyllnaden låg på . Inom ramen för de lokala investeringsprogrammen har ytterligare 36 vattenvårdande åtgärder beviljats bidrag om sammanlagt . Sammantaget har beviljats bidrag om till 137 åtgärder som avser naturvårdande insatser samt insatser för att bevara och förstärka biologisk mångfald i sjöar, hav, vattendrag och våtmarker. Uppgifterna avser både restaurering och nybildande av våtmarker. Stödet väntas medföra en total investering om ca och under programmet som helhet väntas ca investeras i våtmarker m.m. har även flera fågelsjöar restaurerats och ca 100 grodvatten och en mängd viltvatten anlagts. Den senaste s.k. rödlistan () redovisar ett stort antal arter som åtminstone under någon del av sin livscykel är knutna till våtmarker. Insatserna för sådana arter har ökat och åtgärdsprogram har antagits för flera arter. Hit hör sex arter av groddjur, och ytterligare en är på väg att omfattas av åtgärdsprogram. Flera hotade groddjursarter har börjat återhämta sig. 3.6.11.2 Analys och slutsatser är ett av de 10 mest våtmarksrika länderna i världen. Många arter som i övriga betraktas som hotade eller försvunna har sina sista fästen i de svenska våtmarkerna. har därför ett särskilt bevarandeansvar även gentemot omvärlden. av den areal som skall skyddas enligt Myrskyddsplanen har säkerställts genom avtal och markförvärv. Enligt är inte nuvarande takt för skyddsarbetet tillräcklig för att delmålet skall nås. Vidare bör planen kompletteras med kulturhistoriska aspekter. arbete med att ta fram en nationell strategi för bevarande av våtmarker och sumpskogar och att revidera myrskyddsplanen bör ge underlag för det vidare arbetet med att nå miljökvalitetsmålet. Arbetet med anläggning eller återställning av våtmarker och småvatten i odlingslandskapet har enligt ökat i omfattning . beräknas staten ha stöttat omställningen av jordbruksmark till våtmark med inom ramen för EU:s miljöersättning. Ca har använts till våtmarksanläggningar av olika slag inom ramen för de lokal investeringsprogrammen . framhåller att det är viktigt att våtmarkerna hamnar där de bäst behövs och inte där de är lättast att anlägga. De kulturhistoriska aspekterna måste också beaktas. För att delmålet skall nås anser också att det behövs utökade resurser inom miljöersättningen. arbete med att utveckla kvalitetskriterier för våtmarker i odlingslandskapet bör ge underlag för att styra anläggandet av våtmarker till de områden där de är effektivast och beakta de kulturhistoriska aspekterna. Regeringen avser att agera för att den gemensamma jordbrukspolitiken utformas så att den fortsatt leder till bevarandet av natur- och kulturvärden i odlingslandskapet, bl.a. inom ramen för landsbygdsutveckling. Enligt bedöms att antalet åtgärdsprogram för arter och deras livsmiljöer måste öka för att målet skall nås. arbetar med att i samverkan med Artdatabanken till 2004 upprätta och inleda åt- gärdsprogram för hotade arter som är i behov av riktade åtgärder. Måluppfyllelsen för målen Ett rikt odlingslandskap, Levande skogar samt Levande sjöar och vattendrag har betydelse för att miljökvalitetsmålet skall nås. Miljökvalitetsmålet är att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion skall skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller långsiktigt skydd av skyddsvärd skogsmark, ökad förekomst av faktorer som är av betydelse för biologisk mångfald, bl.a. död ved, skydd för kulturmiljövärden samt åtgärdsprogram för hotade arter. skyddades ca skogsområden genom markförvärv, intrångsersättning eller bidrag till en kostnad om . 187 av totalt 242 områden omfattade produktiv skogsmark med en areal om . 64 naturreservat inrättades. Kostnaden per hektar varierade från för urskog ovanför skogsodlingsgränsen till för produktiv skogsmark i barrsumpskogar. I kostade en hektar i genomsnitt och i skyddades genom biotopskydd och genom naturvårdsavtal. Regeringen har föreslagit ytterligare 518 Natura 2000-områden samt kompletteringar och justeringar av tidigare förslag. Vidare har 42 områden anmälts enligt fågeldirektivet. Länsstyrelserna har använt till skötsel av landets 27 nationalparker och 2 287 naturreservat. Den sammanlagda skyddade arealen uppgår till ca . har investerat i de fastigheter som finns i de skyddade områdena och förvaltas av verket. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 fastställde åtgärdsprogram för två groddjur och en fågelart. 3.6.12.2 Analys och slutsatser Delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark innebär att ytterligare skyddsvärd skogsmark skall undantas från skogsproduktion till 2010 jämfört med . har av de som bör avsättas som naturreservat säkerställts. Regeringen bedömer att det finns risk för att målet inte kommer att nås om inte takten i säkerställandearbetet ökar. För att nå målet behöver den årliga avsättningen till naturreservat nästan tredubblas jämfört med . De ökade resurserna för skydd av värdefulla naturmiljöer och biologisk mångfald bör dock ge förutsättningar för att öka takten i säkerställandearbetet. För att uppnå delmålet om ökad förekomst av faktorer som är av betydelse för biologisk mångfald behöver rådgivningsinsatserna till skogsägarna ökas enligt . Arbetet med områdesskyddet har utvecklats och bedrivs effektivare. Flera konsulter för värdering och förhandling har knutits till verksamheten och samverkan mellan har vidareutvecklats. En förvaltningsdatabas, där all information om skyddade områden samordnas, har utvecklats av . Detta underlättar utvärdering och uppföljning av arbetet med områdesskyddet. Eftersom statens eget skogsinnehav har ökat avsevärt finns nu bättre möjligheter att underlätta markägarnas efterfrågan på bytesmark. och utvecklar rutiner och former för att i ökad utsträckning kunna erbjuda markägare bytesmark vid reservatsbildning.