prop · GQ0390 · 2003-03-14 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2002/03:90 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Mot bakgrund av pågående ordförandeskap i det nordiska regeringssamarbetet redogörs även för delar av arbetet under innevarande år. och dess närområden............................................... 3 Nordiskt samarbete på sektorsnivå ..................................................... Kultur och medier................................................................. Utbildning och forskning.................................................... Jord- och skogsbruk............................................................ Bygg- och bostadssamarbetet ............................................ Transport och infrastruktur ................................................ Ekonomi och finanspolitik................................................. Arbetsmarknad och arbetsliv.............................................. Socialpolitik och hälsovård................................................ Migrations- och flyktingpolitiska frågor .......................... Säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete...................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....43 Vid session i presenterade statsminister programmet för det svenska ordförandeskapet i det nordiska regeringssamarbetet . Temat för det svenska ordförandeskapet är "Integration ". Ordförandeprogrammet tar upp fyra olika aspekter av begreppet integration. Den första aspekten gäller integration inom de nordiska länderna. Det handlar om invandrares delaktighet och inflytande i det politiska, ekonomiska, sociala och kulturella livet. Det gäller t.ex. invandrarkvinnors delaktighet och deltagande och det är frågan om hur de nordiska samhällena kan motverka segregation i boendet. Den andra aspekten rör integration mellan de nordiska länderna. som vi har erfarenhet av en gemensam nordisk arbetsmarknad och alla nordiska länder omfattas av EU:s inre marknad så reser skillnader i nationella regelverk hinder för människor, företag och organisationer. Arbetet med att avskaffa onödiga gränshinder ska föras framåt. Den tredje aspekten gäller integrationen mellan och närområdet. Det gäller att vidareutveckla samverkan med de baltiska staterna, inte minst i perspektivet av . Det nordiska samarbetet med nordvästra får ökad prioritet inom närområdesprogrammet. Den fjärde aspekten är de nordiska ländernas integration i det europeiska samarbetet. Genom att tre nordiska länder är medlemmar i och och är parter i deltar samtliga nordiska länder i det europeiska samarbetet. kommer att verka för ett vidareutvecklat nordiskt samarbete i Europafrågor. Ett stort antal projekt håller på att startas upp för att genomföra det svenska ordförandeskapets program. Det gäller inte minst på gränshindersområdet där den förre danske statsministern engagerats som den svenska samarbetsministerns särskilde representant för att driva på arbetet. utsågs svensken till ny generalsekreterare i . hade ordförandeskapet i det nordiska regeringssamarbetet. hade rubriken på sitt ordförandeprogram. Tre särskilt prioriterade områden lyftes fram under ordförandeskapet. Det var åtgärder som gäller barn och unga, livsmedelssäkerhet samt uppföljningen av strategin för ett hållbart . har lagt vikt vid att driva samarbetet vidare på bred front och att följa upp tidigare ordförandeskapsinitiativ. Det innebär att den nya strategi som ska vara styrande för det nordiska samarbetet har implementerats, arbetet med att avveckla gränshinder mellan de nordiska länderna har förts vidare och en ny inriktning av närområdessamarbetet har lagts fast. Den särskilde utredare som tillsatte med uppgift att kartlägga vilka rättigheter en nordisk medborgare har vid bosättning, arbete, studier och uppehåll i annat nordiskt land än det egna hemlandet lämnade sin slutrapport . I rapporten pekar utredaren på en rad problem som uppstår för medborgare som rör sig över de nordiska gränserna; det gäller på utbildningsområdet, arbetsmarknadsområdet, skatteområdet och socialförsäkringsområdet. Det framhålls också att det finns brister när det gäller kunskap om och uppföljning av nordiska avtal samt att det behövs bättre information till medborgarna om vilka regler som gäller. Efter en remissbehandling inom lämnades ett ministerrådsförslag till session med förslag till uppföljning av rapporten. Uppföljningsarbetet har konkretiserats i 23 olika punkter och preciserats i en särskild arbetsplan. En avrapportering kommer att göras till session . Samverkan på det nordiska planet om ett ekologiskt hållbart samhälle var en stor fråga även . Den tvärsektoriella strategin för en hållbar utveckling i trädde 2001. Genomförandet av strategin sker i huvudsak nationellt, men berör också många sektorer inom . Det uppföljningsarbete som pågår i kopplas nära till arbetet med den nationella strategin för en hållbar utveckling. gjordes en avrapportering av arbetet med genomförandet av den nordiska strategin. presenterade också strategin i samband med toppmötet om hållbar utveckling i . I slutet tillsattes en förhandlingsgrupp som ska återkomma med förslag till revision av strategin. och regeringar fortsätter arbetet med att främja integrationen i . Inför öppnandet av Öresunds- förbindelsen lade de båda regeringarna fram den gemensamma rapporten . I rapporten redogör man för en rad åtgärder på ett stort antal områden som syftar till att stimulera rörlighet och integration i regionen. har de båda regeringarna gemensamt arbetat för att undanröja hinder så att samarbetet inom regionen ska kunna fungera så friktionsfritt som möjligt. Bland områden som särskilt uppmärksammats kan nämnas skatte-, socialförsäkrings- och arbetsmarknadsfrågor. Den danska och den har fortsatt sina ansträngningar att finna lösningar. När det gäller initiativ till svenska åtgärder för att eliminera gränshinder i arbetar också i ett samnordiskt perspektiv. Det gäller bl.a. möjligheter att göra nya inspel i de diskussioner och förhandlingar som pågår nordiskt. Ett exempel är frågan om de nordiska ländernas regler för bedömning av långvarig arbetsoförmåga. Harmonisering av regler är inte självklart lösningen i en rad viktiga frågor. Det är och kommer därför även fortsättningsvis att vara av grundläggande betydelse att kunna ge lättillgänglig och korrekt De bägge regeringarna samarbetar med regionala och lokala intressenter för att stödja olika informationsinsatser. bildades en marknadsföringsorganisation i drivs den i form av ett aktiebolag enligt svensk lagstiftning av den danska och svenska staten samt och dess danska motsvarighet "Hovedstadens Udviklingsråd" (HUR). har till uppgift att förstärka regionens identitet dels i regionen, dels i ett internationellt perspektiv. En klar och attraktiv profil för ska bidra till t. ex. ökad turism och ökade Arbetet med att identifiera och utveckla samarbetsområden i den sydvästskandinaviska regionen, "Den Skandinaviska Arenan", har fortsatt. Inom Göteborg-Olso-området och med en länk till bör goda förutsättningar finnas för att öka samarbetet och bidra till att regionen även internationellt kan profilera sig som en väl sammanhängande och livskraftig region. Framför allt gäller detta på områden som infrastruktur, bioteknik, turism och kultur. Bilaterala arbetsgrupper har fortsatt arbetet för att främja integrationen mellan och samt mellan och En liknande bilateral grupp mellan och inledde sitt arbete . Olika typer av gränshinder har diskuterats i grupperna och ett antal av dem har också kunnat lösas. , som undersökt de rättsliga förutsättningarna för att svenska kommuner ska kunna samarbeta med finska och andra utländska kommuner i gemensamma offentligrättsliga samarbetsorgan, överlämnade sitt betänkande ("Ett internationellt kommunförbund", SOU 2002:84) . Utredningen är f.n. utsänd Det finska inrikesministeriet har parallellt gjort en Även har inriktningen på frågor som har betydelse för enskilda och företag i vardagen, särskilt arbete med att avlägsna gränshinder, stått högt på dagordningen. Dessa frågor kommer att ha högsta prioritet under det svenska ordförandeskapet . Nordiska ministerrådets informationsverksamheter i , och som upprättades har visat sig fylla ett behov. Verksamheterna drivs under beteckningen "i Fokus". En framtidsinriktad utvärdering gjordes . Slutsatsen i utvärderingsrapporten var att verksamheterna i huvudsak fungerat väl och bör bestå . Genom "i Fokus" har det nordiska samarbetet fått en synlig närvaro i och en informationspunkt som är lätt tillgänglig för allmänheten. 2002 arrangerades ett flertal seminarier, utställningar och kulturaktiviteter på nordiska teman. De nordiska samarbetsministrarna beslutade om en ny har de nya budgetreformerna börjat Erfarenheterna har varit positiva. Nordiska ministerrådets budget för uppgick till 787 miljoner De viktigaste områdena i budgeten var kultur-, utbildnings- och forskningssamarbetet som svarade för närmare hälften Andra stora områden på budgeten var ekonomi- och näringssektorn, medborgarpolitik samt miljö- och Den svenska andelen av budgeten var enligt den nordiska fördelningsnyckeln , en minskning från föregående år. Fördelningsnyckeln beräknas på basis av respektive lands andel av den samlade nordiska bruttonationalinkomsten. Efter behandling i organ fastställde ministerrådet i - i överensstämmelse med önskemål - Den uppgår efter prisomräkning till 811 miljoner Det är en realt sett oförändrad budgetram. görs på forskningssamarbetet och närområdet. budgetreserv för strategiska satsningar. Den svenska andelen av budgeten är oförändrat . med beslut om budgeten har även beslutats om en likviditetsbudget som är bestämmande för ländernas inbetalningar till ministerrådet och ett verktyg för att minska den stora likviditeten. Denna ordning innebär att inbetalningarna från länderna ligger på en lägre nivå än den planerade Samverkan med frivilligorganisationerna, där intar en särskild ställning, är ett viktigt inslag i det nordiska samarbetet. Både från Nordiska ministerrådets sida och på det nationella planet är en viktig samarbetspartner. Det gäller inte minst vid driften av informationsverksamheten vid i Fokus och servicetelefonen Hallå , vilka är viktiga redskap för att göra det nordiska samarbetet känt och nå ut till medborgarna. Över den nordiska budgeten ges stöd till samisk verksamhet som , Nordiskt samiskt institut och samisk kulturverksamhet. är en politiskt obunden paraplyorganisation för samiska organisationer i , , och . institut har till uppgift att samordna och genomföra utredningar och forskning i syfte att förbättra de samiska folkens ställning. har tagit på sig en samordnande roll beträffande årliga ministermöten i samefrågor. Vid dessa möten träffar ministrarna även Sametingspresidenterna för att diskutera gemensamma nordiska politiska frågor. beslutades att tillsätta en expertgrupp med uppgift att utarbeta ett utkast till en nordisk samekonvention. Arbetet ska vara slutfört senast i diskuterade de nordiska samarbetsministrarna en ökad fokusering på Västnorden (, och ). arbetsgrupp utarbetar förslag till strategi som presenteras för utvecklades det nordiska samarbetet i EU-frågor vidare. De nordiska EU-ländernas statsministrar fortsatte sina samrådsmöten inför Europeiska rådets möten. och informeras om diskussionerna. Nordiskt samarbete i EU- och EES-frågor är ett huvudområde för samarbetet inom . Den grundläggande ambitionen är att systematiskt utnyttja nordiska samarbetsstrukturer för avstämning och, när förutsättningar finns, samstämt agerande i aktuella EU- och EES-frågor, liksom i det bredare Europasamarbetet. Genom att tre nordiska länder är medlemmar i och och är parter i har alla nordiska länder en mycket nära anknytning till det europeiska samarbetet. Samarbetet i europafrågor har i första hand karaktär av samråd och informationsutbyte. Samarbetet inom Nordiska ministerrådets ram koncentreras till områden där de nordiska länderna har gemensamma intressen och en önskan att påverka den europeiska dagordningen. årliga rapport om detta samarbete visar på ett ganska omfattande samarbete inom flera olika samarbetssektorer. Det gäller främst konsument-, livsmedels-, forsknings-, miljö- och arbetsmarknadssektorerna. Det informella nordiska samarbetet på inre marknadsområdet har fortsatt. Ett antal olika projekt har genomförts som ett led i det nordiska samarbetet om att förverkliga den inre marknaden. Vid de nordiska utrikeshandelsministrarnas möte var man enig om vikten av fortsatt arbete på detta område. syftar till att uppnå fri rörlighet för personer inom Schengenområdet. Området utgörs av EU med undantag av och . Vidare deltar och i samarbetet, och därmed bibehålls den nordiska passfriheten. Vissa kompensatoriska åtgärder har införts i , såsom förstärkt yttre gränskontroll mot länder utanför Schengenområdet, ökat polissamarbete och anslutning till Schengens informationssystem (SIS). har , och ingått en överenskommelse angående det gränsöverskridande arbetet inom ramen för . Överenskommelsen reglerar de praktiska förutsättningarna för att bedriva den gränsöverskridande verksamheten. SIS används i stor omfattning och är ett mycket användbart verktyg för polisen och andra myndigheter. 2.3Norden och dess närområden Samarbete med närområdet är ett prioriterat område inom det nordiska samarbetet. Samarbetet med närområdet omfattar de tre baltiska länderna och nordvästra . har också ett särskilt program för arktiskt samarbete. Nordiska ministerrådets insatser i närområdet är ett komplement till insatser som görs nationellt och genom andra internationella organ. Insatserna utformas i dialog med berörda samarbetspartner. Avsikten är att insatserna ska koncentreras till områden där det nordiska samarbetet ger ett mervärde och bidrar till en bättre samordning med andra insatser. I ministerrådets budget för uppgick det särskilda närområdesprogrammet till . En stor del av resurserna satsas på projekt med inriktning på demokrati, välfärd, bärkraftigt resursutnyttjande och marknadsutveckling. Olika former av stipendie- och utbytesordningar är också viktiga inslag i programmet. Närområdesprogrammet omfattar dessutom verksamheten vid de nordiska informationskontoren i de baltiska ländernas huvudstäder och i . önskar även etablera en informationspunkt i . Diskussioner med ryska myndigheter om denna fråga har pågått . Besked inväntas fortfarande från rysk sida. Utöver det särskilda närområdesprogrammet görs insatser över ministerrådets budget genom olika samarbetssektorer. De samlade insatserna är därför avsevärt större och bedöms sammantaget uppgå till av Nordiska ministerrådets budget. De nordiska finansieringsinstitutionerna, Nordiska investeringsbanken (NIB), Nordiska miljöfinansieringsbolaget (Nefco) och Nordiska projektexportfonden (Nopef), har verksamhet med inriktning på närområdet. NIB har en särskild ordning för lån på förmånliga villkor för finansiering av miljöprojekt i närområdet. Nefco har en riskkapitalfond för lån till miljöinvesteringar i närområdena och en miljöutvecklingsfond som gör insatser i närområdet. Nopefs finansiering och verksamhet för sågs över . Mot bakgrund härav har Nopef fått en nationell tilläggsfinansiering som innebär att verksamheten kan upprätthållas på tidigare nivå. Nordiska ministerrådets program för arktiskt samarbete syftar till att ge samnordiska insatser ett särskilt mervärde i förhållande till andra aktiviteter med inriktning på . Ett nytt program har lagts fast för . Verksamheten inriktas på ett antal temaområden: välfärdsfrågor inklusive hälsa och jämställdhet, barn och unga, näringslivsutveckling, miljö, hållbar utveckling, utbildning och forskning. För att bättre koordinera ministerrådets insatser på det arktiska området har en rådgivande sakkunnigkommitté upprättats bestående av de nordiska ämbetsmannarepresentanterna i . Mot bakgrund av den snabba utvecklingen i närområdet och behovet av Skr. 2002/03:90 en avstämning med andra nationella och internationella insatser gjorde ministerrådet en översyn av målsättningarna för närområdes- samarbetet. En rapport, "Närmare ", med förslag till reviderad nordisk närområdesstrategi lämnades . I rapporten föreslogs ingen omedelbar förändring av definitionen av närområdet, men efterhand en ökad tonvikt på insatser i det ryska närområdet. Andra förslag gick ut på en koncentration av insatserna till större projekt, ökad mottagarstyrning och en större differentiering av insatserna till de olika mottagarländerna. Rapporten har behandlats i de nordiska samarbetsorganen och omsatts i en ny närområdesstrategi för . Den rådgivande kommittén för närområdessamarbetet med representanter för de nordiska ländernas utrikesdepartement som upprättades har fortsatt sitt arbete. På förslag från Nordiska ministerrådets generalsekreterare beslutade samarbetsministrarna att ministerrådet ska se närmare på möjligheterna att effektivisera och utveckla samarbetet med andra regionala samarbetsorganisationer, främst , och Östersjöstaternas råd. Det gäller också att se på hur ministerrådet kan understödja EU:s arbete med den nordliga dimensionen. 3 Nordiskt samarbete på sektorsnivå stimulerar kultursamarbetet i genom insatser på särskilda områden, genom nätverksbildning samt genom satsningar på projekt med stark nordisk profil. Inom ramen för kultursamarbetet finns två stora fonder: och Nordiska film- och TV-fonden. Kultursamarbetet på regeringsnivå grundas på ett kulturavtal . Satsningen på kultursamarbetet över ministerrådets budget uppgick till ca . Kultursamarbetet är en grundläggande del av det nordiska samarbetet. Tyngdpunkten ligger på samarbete inom och bygger på den geografiska närheten och den värdegemenskap som finns mellan de nordiska länderna manifesterad i den kulturella och språkliga vill under sitt ordförandeskap vidareutveckla den nordiska kultur- och språkgemenskapen och verka för ett framtidsinriktat samarbete med lyhördhet för de förändringar som sker i våra nordiska samhällen och i vår omvärld. Kultursektorn har ett särskilt ansvar för att bekämpa främlingsfientlighet och rasism samt att främja integration av nya nordbor. En målsättning för det svenska ordförandeskapet är att kulturlivet i ska präglas av mångfald och bredd samt avspegla hur dagens nordiska samhälle är sammansatt befolkningsmässigt. I Nordiska ministerrådets budget har särskilda medel avsatts till strategiska kultursatsningar inom viktiga temaområden. Bidragen fördelas genom beslut av kulturministrarna. har temaområdet varit det multikulturella samhället och insatser mot främlingsfientlighet och rasism. av denna budgetpost är öronmärkta för detta ändamål även . Medel har bl.a. anslagits till satsningar som syftar till att engagera invandrade professionella musiker i undervisningen vid musikutbildningar i , kompetensutveckla personal vid kulturinstitutioner i mångkulturella frågor och belysa dessa frågor genom seminarier, utställningar och kurser. Projektet oljud, nordiskt mörker lyfter fram frågan om musiken som ett propagandainstrument och vill öka förutsättningarna för ungdomars förmåga att kritiskt granska rasism, främlingsfientlighet och sin egen inställning. Projektet - Minne - Gestaltning har också fortsatt . En utställning med resultaten av ett seminarium i Terezin (tidigare ) för studerande och lärare vid bildkonstskolorna i samtliga nordiska länder har visats runt om i . Som ett led i arbetet med integration och mångfald planeras en konferens om ungas inflytande i ett mångkulturellt att äga rum . I det norska ordförandeprogrammet lyftes barn och unga fram som en generell prioritering. hölls i en tvärsektoriell ministerkonferens om barn och unga i syfte att stärka det tvärsektoriella samarbetet i på det barn- och ungdomspolitiska området. Det norska ordförandeskapet har också tagit initiativ till att utvärdera behovet av ett samarbete på arkiv-, biblioteks- och museiområdet. Dessutom önskade man arbeta vidare med de initiativ som tagits under det finländska ordförandeskapet angående satsningar på det kulturella informationssamhället och främjandet av digital innehållsproduktion. Målet att de skandinaviska språken även fortsättningsvis ska utgöra en gemensam ram för det nordiska samarbetet är viktigt. Språkförståelsen och kulturkompetensen hos befolkningen i de nordiska länderna ska bestå och utvecklas. Arbetet med den tvärsektoriella handlingsplanen för det nordiska samarbetet på det barn- och ungdomspolitiska området i ett nytt årtusende har fortsatt. har en handlingsplan för kulturområdet, Det unga , antagits. I begreppet barn- och ungdomskultur omfattas både den kultur som skapas av barn och unga och den kultur som skapas av vuxna med barn och unga som målgrupp. Syftet med planen är att ge barn och unga möjlighet att aktivt delta och skapa sina egna kulturuttryck, att skapa platser där barn och unga kan mötas samt att betona barn- och ungdomskulturen i kulturutbudet. En av huvudpunkterna i handlingsplanen är satsningen på mångkultur. Det nordiska samarbetet ska stimulera och främja barns och ungas intresse för andra kulturer och möten mellan barn och unga med olika kulturell bakgrund. Satsningarna på medier är alltjämt viktiga. Nordiska Film- och TV- fonden stöder produktion och distribution av film och TV-program i . Fonden bygger på ett avtal mellan nio nordiska TV-bolag, fem nationella filminstitut och ministerrådet. Satsningar har gjorts på vidareutbildning av yrkesverksamma inom film- och radio/TV- områdena. Projekt inom området som riktar sig till barn och unga har prioriterats. har fonden stött produktionen av drygt 200 filmer och TV-serier. Styrgruppen för Nordiskt Kultur och Mediesamarbete (KM- gruppen) har fortsatt arbetet med public serviceverksamheten i de nordiska länderna, grannlands-TV, digitalisering och konvergens, multi-/interaktiva och nya medier, digital innehållsproduktion, upphovsrättsliga frågor avseende nya medier, produktion och distribution av nordiska audiovisuella verk. Flera av prioriteringarna grundar sig på förslagen till åtgärder som framfördes i rapporten . KM-gruppen har initierat två parallella utredningar som arbetar med att kartlägga möjligheterna att etablera en nordisk fond för främjande av digital innehållsproduktion. En av utredningarna är inriktad på att finna en möjlig investeringsmodell, den andra är inriktad på de kulturpolitiska och innehållsmässiga frågorna. Digital innehållsproduktion kommer också vara ett tema för de strategiska kultursatsningarna . Arbetet med att trygga möjligheten att ta del av de nordiska TV-utsändningarna inför en övergång till digitala sändningar har fortsatt. vill under sitt ordförandeskap verka för konstruktiva lösningar i denna fråga. slöts ett avtal mellan () och upphovsrättsorganisationen som gjorde det möjligt att klarera rättigheterna till SVT:s digitala kanaler i det finska kabelnätet. har som ändamål att främja det kulturella samarbetet mellan de nordiska länderna. Fondens verksamhetsområde omfattar det nordiska kultursamarbetet i hela dess utsträckning. Såväl enskilda personer som föreningar och institutioner kan ansöka om bidrag. Till de två ansökningstillfällena inkom totalt 850 ansökningar varav 239 beviljades: totalt ca . Bland de beviljade projekten kan nämnas en kulturmanifestation i för att uppmärksamma 10-års jubileum, en stor utställning i för att presentera nordisk samtidskonst , ett nordiskt seminarium för ungdomar i åldern 1422 om lokal demokrati samt ett seminarium i om journalistik och media för minoritetsspråk i och . avslutades det treåriga forskningsprojektet under förändring, för vilket fonden har varit huvudfinansiär. förutom huvudrapporten resulterat i fem delrapporter. uppföljning av projektet genomför fonden en serie med sex konferenser runt om i , varav den första hölls i I syfte att skapa en större klarhet när det gäller fondens juridiska status och styrelsens ansvar för fondens förvaltning