prop · GQ031d18 · 2003-01-01 00:00:00 — Med utgångspunkt i dessa förutsättningar bedömer regeringen därför att ÖKS bör klara sådana förändrade krav inom nuvarande resursramar. Mot bakgrund av det som redovisats beräknas kostnaden för budgetåren 2003 och 2004 enligt nedan. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:78 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 9.1.7925:79 Internationella programkontoret för utbildningsområdet Tabell 9.25:79 Anslagsutveckling för Internationella programkontoret för utbildningsområdet 1 Motsvarar 40 795 tkr prisnivå. Internationella programkontoret för utbildningsområdet (programkontoret) ansvarar för; , EU:s program för utbildning, , EU:s program för yrkesutbildning, Tempus, EU:s samarbetsprogram inom högre utbildning med NIS-länderna, och de icke-associerade länderna i samt , , utbytesprogram för samarbete mellan utvecklingsländer och svenska universitet och högskolor, (MFS), stipendieprogram för svenska studenter att bedriva fältstudier i utvecklingsländer, Internship, resestipendieprogram för universitet och högskolor för samarbete med utvecklingsländer, 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Interpraktik, stipendier för praktik i utlandet för arbetslösa ungdomar, IAESTE, internationell praktikplatsförmedling för blivande civilingenjörer och naturvetare, EU:s utbytesprogram inom högre utbildning med (Alfa), (EU/och EU/), (EU/) och (EU/), Asem-dou, samarbetsprogram med där programkontoret är kontaktpunkt, i //, utbytesprogram för gymnasiestuderande, Euroguidance , tidigare, Resurscentrum för vägledning, Cedefop, studiebesök inom yrkesutbildning i EU, Nordplus-Junior, Nordiska ministerrådets utbytesprogram på gymnasienivå, samt för internationella stipendier och bidrag för internationalisering av den svenska En jämförelse mellan budget och utfall visar ett underskott på . Underskottet beror huvudsakligen på en indragning på som gjordes i samband med tilläggsbudget . Programkontoret ansvarar för genomförandet av ett stort antal internationella program. Även om verksamheten i huvudsak har fungerat väl så finns enligt regeringens bedömning utrymme för ytterligare kvalitetsförbättringar inom de av regeringen angivna verksamheterna. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Anslaget beräknas till . Tabell 9.25:79 Härledning av nivån 20032004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 9.25:80 Anslagsutveckling för Myndigheten för 1 Motsvarar 35 029 tkr prisnivå. I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) och budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) har regeringen behandlat frågan om att inrätta en ny myndighet för att stödja utvecklingen av ett svenskt nätuniversitet och för att i övrigt ha främjande uppgifter vad gäller dess utvecklingen. Regeringen beslutade om direktiv (dir. 2001:91) till en särskild utredare som fick i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av Myndigheten för . Regeringen fattade beslut om förordning (2002:26) med instruktion för Myndigheten för . Myndigheten påbörjade sin verksamhet . Regeringen har vidare utfärdat regleringsbrev för myndigheten för . Därutöver har utredaren presenterat en slutrapport om bildandet av myndigheten. Anslaget finansierar myndighetens verksamhet, en presentation av universitet och högskolors utbud av IT-stödd distansutbildning i en IT-stödd portal samt utgifter för att identifiera och stödja områden som saknar IT- stödd distansutbildning. Med anledning av att myndigheten inrättades in på budgetåret, , har av anslaget dragits in. I samband med att Myndigheten för inrättades beslutades att (Distum) skulle upphöra. Den del av Distums verksamhet som var inriktad mot folkbildningen fördes samman med verksamhet vid Statens skolor för vuxna till ett nationellt centrum för flexibelt lärande fr.o.m. . Andra delar av verksamheten fördes över till Myndigheten för . För att genomföra avvecklingen av Distum tillkallades en särskild utredare som började förbereda avvecklingen fr.o.m. . Verksamheten vid Myndigheten för har varit koncentrerad på att upprätta en provisorisk webbplats (IT-stödd portal) med grundläggande information och söktjänster. Detta har skett i samverkan med i nära anslutning till verkets webbplats studera.nu. Efter en förstudie bedömer myndigheten att kravspecifikation och upphandling av en permanent portal kan ske . Myndigheten har vidare upprättat ett register över den IT-stödda distansutbildning som universitet och högskolor anmält till myndigheten. Att en kurs är registrerad hos myndigheten är en förutsättning för att berört lärosäte skall kunna få del av de som regeringen särskilt avsatt . Därtill förbereder myndigheten insatser avseende kompetens- och organisationsutveckling kring IT-stödd distansutbildning. Myndighetens första halvår har präglats av främst arbetet med webbplatsen samt successiv uppbyggnad av verksamhetens olika delar. 2003 kommer att bli med full verksamhet . En höjning av anslaget med har beräknats för informationsverksamhet, samordning av högskolornas utbud av IT-stödd 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 distansutbildning och samverkan med olika intressenter. Tabell 9.25:80 Härledning av nivån 20032004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 9.1.8125:81 Kostnader för medlemskap i m.m. Tabell 9.25:81 Anslagsutveckling för Kostnader för medlemskap i m.m. Den största delen av anslaget avser medlemsavgift till , vilken utbetalas i euro och i USD. Avgiften har kunnat reduceras om inbetalning skett tidigt . Anslaget finansierar även medlemsavgifter till konventionen om världens natur- och kulturarv och det Internationella centret för bevarande och restaurering av kulturföremål i (ICCROM). Vidare täcker även anslaget kostnader för Svenska unescorådet. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett överskott på . Av anslagssparandet har dragits in enligt regeringsbeslut . beräknas anslaget till . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är utvecklingen av organisationens 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 budget, andel av budgeten samt valutaförändringar. En översyn av Svenska unescorådet, dess verksamhet och arbetsformer pågår och regeringen avser att besluta om en ny instruktion för rådet. Tabell 9.25:81 Härledning av nivån 20032004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 9.1.8225:82 Utvecklingsarbete inom område m.m. Tabell 9.25:82 Anslagsutveckling för Utvecklingsarbete inom område m.m. 1 Motsvarar 18 100 tkr prisnivå. De utgifter som belastar anslaget avser utveckling av system som skall leda till effektiviseringar och kostnadsminskningar i myndigheternas verksamhet eller av system som ger ökad tillgång till information nationellt och internationellt samt till viss övergripande statistik inom utbildningsområdet. Anslaget kan även tas i anspråk för vissa andra övergripande verksamheter av tillfällig art. I nu gällande ansvarsfördelning för officiell statistik inom Ut- bildningsdepartementets område finansieras den officiella skolstatistiken via anslag till och högskolestatistiken via anslag till . ansvarar för officiell statistik som avser studiestöd. som gäller utbildningsväsendet som helhet finansieras via anslag till (). Från detta anslag finansieras särskilda överblickspublikationer och gemensam utbildningsstatistik samt annan internationell jämförande statistik. delfinansieras SCB:s verksamhet med långsiktiga prognoser och analyser vad gäller utbildning och arbetsmarknad från detta anslag. Under har bland annat avsatts för amortering och räntor för lån för vidareutveckling av antagningssystemet som Verket för högskoleservice ansvarar för. Vidare har medel avsatts för ett gemensamt nordiskt projekt (Nordunet 2) som gäller fortsatt utveckling av olika tjänster inom det nordiska universitetsdatanätet. Vidare har medel avsatts för det europeiska språkåret. Huvuddelen av anslaget används för verksamheter av tillfällig art och där behoven uppstår löpande . Det innebär att anslagsbelastningen varierar mellan budgetåren. Av anslagssparandet har dragits in enligt regeringsbeslut . har medel avsatts utöver statistik inom utbildningsområdet för delfinansiering av Baltic 21-sekretariatet och för uppdrag till () om kunskapsöversikter över forskningssystem. Vidare planeras avsättas medel under innevarande år för bl.a. utvecklingskostnaderna av antagningssystemet vid Verket för högskoleservice samt för ett OECD-projekt rörande läraryrket. beräknas oförändrade resurser för den utbildningsstatistik som SCB disponerar under anslaget. Drygt hälften av övriga anslagsmedel kommer att tas i anspråk för projekt m.m. av tillfällig art. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.84 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Politikområdet omfattar anslag till nationell och internationell forskning, till nationella forskningsbibliotek och arkiv samt till nationell kontaktverksamhet i förhållande till EU:s forskningssamarbete. Inom området finns forskningsråden , för Tabell 10.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet arbetsliv och socialvetenskap samt för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Även Verket för innovationssystem hör till politikområdet. Andra myndigheter inom området är , Kungl. , , Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU, samt Statens ljud- och bildarkiv. Anslag inom UO 16 26:1 : Forskning och 26:7 Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete 26:9 Särskilda utgifter för forskningsändamål Totalt för utgiftsområde 16 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Anslag inom andra utgiftsområden 26:1 för arbetsliv och 26:2 för arbetsliv och 26.1 Statens ljud- och bildarkiv 26:1 för miljö, areella näringar och 26:2 för miljö, areella näringar och 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad 26:2 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 26:1 Verket för innovationssystem: 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och Totalt för politikområde 26 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) som mål för forskningspolitiken att skall vara en ledande forskningsnation, där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Målet har godkänts av (bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99 och bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Re- geringen föreslår ingen ändring av detta mål. skall vara en ledande forskningsnation Tillgången till nya kunskaper, liksom förmågan att tillämpa dem, spelar en allt större roll för den ekonomiska, kulturella och sociala utvecklingen i samhället. Forskningen lägger grunden för kunskapsutvecklingen i samhället och bidrar med nya vetenskapliga rön att använda inom olika samhällsområden bl.a. för att förbättra livskvaliteten och skapa hållbar tillväxt. Regeringens politik syftar till att förnya och bryta väg för kunskapssamhället. Det innebär bl.a. att betydande satsningar görs på forskning. tillhör de länder i världen som avsätter mest offentliga resurser som andel av BNP till forskning och utvecklingsarbete (FoU), som även har ett FoU-inten- sivt näringsliv. Totalt avsätter av BNP till FoU, vilket är mer än vad något annat land i världen gör. Svensk forskning håller hög kvalitet och är världsledande inom flera viktiga områden. Ef- tersom ny kunskap är grunden för en god och hållbar samhällsutveckling och en av främsta konkurrensfördelar, måste strävan vara att upprätthålla och förstärka ställning som framstående kunskaps- och forskningsnation och ytterligare utveckla förutsättningarna för ett gott innovationsklimat. De grundläggande principerna för den svenska forskningspolitiken slogs fast av i ok- tober 1999 i samband med behandlingen av propositionen Vissa forskningsfrågor (prop. 1998/99:94) och utvecklades vid behandlingen av den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3). Målet för regeringens forskningspolitik är att skall vara en ledande forskningsnation där forskningen bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Staten har särskilt ansvar för grundforskning och forskarutbildning Staten har ett övergripande ansvar för att det svenska samhället utvecklar och tar tillvara ny kunskap. Svensk forskning skall kännetecknas av såväl vetenskaplig bredd som spetskompetens inom för kunskapsutvecklingen strategiska områden. Staten har ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet och att stödja vital grundforskning och forskarutbildning. Genom att grundforskning och forskarutbildning är grunden för annan kunskapsutveckling och kunskapsförmedling, är de av största betydelse för samhällets, inklusive näringslivets, behov av kunskap och kompetens. Eftersom nyttan av långsiktig forskning ofta inte kan bedömas i förväg, kan grundforskning inte bedrivas i rimlig omfattning utan offentlig finansiering. Forskarutbildningen har blivit en strategiskt viktig utbildning i kunskapssamhället eftersom behovet av forskarutbildade ökar både inom högskolan och i det övriga samhället. En ökning av antalet forskarutbildade främjar spridningen av kunskaper och forskningsresultat i hela samhället. fördubblades det årliga antalet forskarexaminerade (licentiater och doktorer) i , från ca 1 500 till 3 000 examinerade, och regeringens ambition är att fördubbla examinationen i forskarutbildningen även (regeringsförklaringen ; Den öppna högskolan, prop. 2001/ 02:15). ökar de statliga anslagen till framförallt grundforskning och forskarutbildning med . Satsning på forskarskolor och unga forskare Svensk forskning måste bli bättre på att prioritera och profilera sig inom angelägna forsk- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ningsområden, satsa på unga forskartalanger, fortsätta öka andelen kvinnor på alla nivåer inom forskarvärlden och bygga upp konkurrenskraftiga och dynamiska forskningsmiljöer. För att stärka svensk forskning är det också angeläget att uppmuntra såväl nationell som internationell rörlighet i forskarvärlden. Det internationella forskningssamarbetet måste utvecklas, som de svenska universiteten och högskolorna också måste bli bättre på att samarbeta med varandra. Även lärosätenas samverkan med det omgivande samhället bör utvecklas ytterligare. För att klara det förestående generationsskiftet inom svensk forskning och den ökande efterfrågan på forskarutbildade, görs satsningar på forskarutbildning men också särskilda satsningar på unga forskare. Som aviserades i den forskningspolitiska propositionen tas nya steg i en satsning om sammanlagt (prisnivå) på sexton forskarskolor inom olika ämnesområden (prop. 2000/ 01:3). Parallellt fortskrider regeringens satsning på rekryteringsanställningar och bättre arbetsvillkor för unga talangfulla forskare om sammanlagt (prisnivå) i höjda anslag fram . Som ett led i förberedelserna inför nästa forskningspolitiska proposition, avser regeringen att ta initiativ till att vissa frågor som rör forskarutbildningen och det framtida behovet av lärare vid universitet och högskolor utreds. Stärkt forskarstyre bra för forskningens kvalitet För att säkerställa att den statligt finansierade forskningen håller hög kvalitet, fördelas en stor del av de offentliga forskningsresurserna efter vetenskaplig prövning via de nationella forskningsfinansiärerna. Den vetenskapliga bedömning som görs av de forskarstyrda forskningsråden är av stor betydelse för att upprätthålla och höja kvaliteten i svensk forskning. Svensk forskning står inför ett stort generationsskifte vilket ger lärosätena och forskningsråden osedvanligt stora möjligheter att ompröva användningen av de befintliga forskningsresurserna. För att ytterligare främja kraftsamling och ökat gränsöverskridande mellan olika vetenskapliga discipliner, inrättades en ny myndighetsorganisation för 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Omorganisationen innebar bl. a. att tre nya forskningsråd inrättades där forskare är i majoritet i styrelsen. spelar en central roll i den nya organisationen och har till uppgift att stödja grundläggande forskning av hög kvalitet inom alla vetenskapsområden. Dessutom inrättades för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) samt Verket för innovationssystem (). uppgift är att initiera och finansiera behovsmotiverad FoU som stödjer innovationssystemet och en hållbar tillväxt. Regeringen kommer att ge i uppdrag att redovisa hur rådet kan bidra till att skapa och förstärka verkligt starka och internationellt konkurrenskraftiga svenska forskningsmiljöer. Satsning på forskning inom prioriterade områden Det är angeläget att svensk forskning utvecklar spetskompetens inom viktiga forskningsfält. Som regeringen föreslog i den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3), tillförs ytterligare resurser till forskning och forskarskolor inom åtta prioriterade områden: biovetenskap och bioteknik, informationsteknik och IT-forskning, materialvetenskap och materialteknik, humaniora och samhällsvetenskap, konst, utbildningsvetenskap, vård- och omsorgsforskning samt miljö och hållbar utveckling. För att främja en ekologiskt hållbar utveckling krävs tillgång till goda kunskaper om arters förekomst, deras naturliga egenskaper och livsbetingelser. Därför görs dessutom, som aviserades ekonomiska vårproposition, en satsning om ytterligare sammanlagt i ökade anslag till forskning om biologisk mångfald och ekologiskt hållbar utveckling. Till detta kommer att Formas i denna proposition tillförs 2003 för marin miljöforskning. Forskningen vid universitet och högskolor stärks I enlighet med vad som aviserades i den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) fortsätter satsningen på att stärka forskningen och forskarutbildningen vid , och samt vid , , och som tilldelats vetenskapsområde. Anslagen till forskning och forskarutbildning vid ovanstående lärosäten föreslås, inklusive nya satsningar som inte aviserades i den forskningspolitiska propositionen, bli höjt med sammanlagt ca 2003. och högskolor får sina statliga anslag till forskning höjda med sammanlagt ca 2003. Samverkan mellan högskolan och det övriga samhället utvecklas Samverkan mellan högskolan och det övriga samhället behöver utvecklas ytterligare. Detta kan öka allmänhetens kunskaper om de senaste vetenskapliga rönen och främja en ökad kommersialisering av forskningsresultat, men även öka forskarsamhällets insikter om vilka frågeställningar av vetenskaplig karaktär som finns i det omgivande samhället. Den näringslivsinriktade forskningen bedrivs framför allt inom företagen, medan den statligt finansierade forskningen huvudsakligen bedrivs vid landets universitet och högskolor. Som en länk mellan högskolan och företagen finns industriinriktade forskningsinstitut. Dessa spelar en viktig roll som stöd för företagens kunskapsutveckling. Som framhölls i propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2) vill regeringen genom holdingbolaget , som sköter statens aktieägande i sexton industriforskningsinstitut, och verka för en fortsatt omstrukturering av denna institutssektor. Målet är att skapa en effektiv och flexibel struktur där institutens verksamheter kan samordnas för att öka den internationella konkurrenskraften och näringslivets engagemang i instituten. tillförs i enlighet med förslag i ovan nämnda proposition 2003 för att långsiktigt stärka systemet med industriforskningsinstitut. Som ett led i förberedelserna inför nästa forskningspolitiska proposition, har regeringen beslutat att tillkalla en särskild utredare som skall göra en översyn av de innovativa verksamheter som bedrivs inom kommuner och landsting (dir. 2002:66). Genom att stärka utvecklingen av innovationssystem kan forskningen, som regeringen framhöll i propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/ 02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118), bidra till regional utveckling i alla delar av landet och genom de regionala tillväxtprogrammen medverka till att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås. Regeringen har också givit i uppdrag att se över möjligheterna att stärka kommersialiseringen av forskningsresultat. Myndigheten ges också engångsvis resurser för att främja högteknologiskt nyföretagande genom att starta ett s.k. inkubatorprogram. En roll i arbetet med att omsätta forskningsresultat i industriella tillämpningar, spelar de holdingbolag som finns vid några universitet och högskolor. Flera av dessa holdingbolag har bildat dotterbolag som bl.a. hanterar patentfrågor och kontakter med näringslivet vid kommersialisering av forskningsresultat. Regeringen har uttalat att alla universitet och högskolor skall ges möjlighet att efter regeringens medgivande bilda sådana bolag (prop. 2001/02:2, FoU och samverkan i innovationssystemet). Mot bakgrund av nuvarande finansiella situation anser regeringen att det stöd som holdingbolagen kan ge till kommersialisering av forskningsresultat måste utvecklas genom ökad samverkan mellan befintliga holdingbolag, dess huvudmän och lärosäten utan holdingbolag. Genom vidareutvecklad samverkan kan även de befintliga holdingbolagen stärkas och professionaliseras. I det uppdrag som regeringen har givit VIN- NOVA att se över möjligheterna att stärka kommersialiseringen av forskningsresultat, ingår att se över holdingbolagens roll och analysera hur samverkan mellan holdingbolagen kan utvecklas. Lagförslag om etikprövning av forskning De forskningsetiska frågorna blir allt viktigare inom alla vetenskapliga områden. Forskarna skall ha stor frihet i sitt forskningsarbete, inte minst vad gäller valet av vetenskapliga frågeställningar. Men som den snabba kunskapsutvecklingen inom t.ex. biovetenskapen och biotekniken kan ge möjligheter att behandla nya patientgrupper och förbättra livet för många människor, uppstår ibland etiska problem som måste hanteras och som bör diskuteras även utanför forskarvärlden. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det är angeläget att forskning som avser människor och biologiskt material från människor etikprövas av sakkunniga organ och debatteras offentligt. Regeringen lämnade ett förslag till lag om etikprövning av forskning som avser människor till Lagrådet för synpunkter. Regeringen avser att till lämna en proposition i denna fråga. För att stärka dialogen och öka förståelsen mellan forskarsamhället och allmänheten, har regeringen beslutat att engångsvis ge inom för en bred folkbildningsinsats som stärker kunskaperna och stimulerar debatten om den moderna biologin. Föreningen och Allmänhet har efter regeringsbeslut engångsvis givits för att främja dialog, öppenhet och förtroende mellan allmänhet och forskare.