prop · GQ03140 · 2003-06-11 00:00:00 — I arbetsmiljölagens (1977:1160) mening är skolan, vuxenutbildningen och högskolan arbetsplatser. Arbetsmiljölagen omfattar även elever från och med årskurs 1. Detta innebär att elever och studenter har rätt till god arbetsmiljö och inte skall utsättas för kränkande behandling. Dock omfattas inte förskolan och fritidshemmen. Många av de brister som uppmärksammats i skolans arbetsmiljöarbete har visat sig bero på okunnighet om bestämmelserna i arbetsmiljölagen och på hur dessa skall tillämpas. Ingen skall behöva utsättas för kränkande behandling. Alla former av kränkande behandling strider mot gällande lag och mot de grundläggande värdena. En trygg miljö för alla är en viktig förutsättning för att barn, unga och vuxna skall trivas och tillgodogöra sig kunskaper och utvecklas till jämställda kvinnor och män. Kränkande behandling äger rum överallt i skolan. För yngre elever är det utomhus som kränkningarna vanligen äger rum, för de äldre eleverna är det främst inomhus. Flickor känner sig mer utsatta än pojkar för i stort sett alla former av kränkningar på grund- Sexuella och etniska trakasserier är vanligast före- kommande i undervisningsgrupper där andelen pojkar dominerar. Det är Skr. 2002/03:140 också i dessa grupper flickor känner sig mest utsatta. Alltför många elever i grund- och gymnasieskolan anger att de blivit utsatta för könsord och homofobiskt språkbruk. Elever i känner sig något mer utsatta än elever i gymnasieskolan. Några direkta skillnader mellan flickor och pojkar i känslan av utsatthet framkommer inte, förutom när det gäller mobbning. Pojkar framstår i Statens skol- verks undersökning av olika former av kränkande behandling (2002) som mer aktiva än flickor i att behandla andra illa. De flesta kränkningarna utförs av elever mot andra elever. Men elever blir också kränkta av lärare och annan personal på skolan. Nedsättande omdömen om kvinnor, etniskt kränkande ord och anspelningar på elevernas intellektuella oförmåga är vanligast. Inga former av kränkande behandling skall accepteras. Det bryter mot skolans uppdrag och handlar om maktmissbruk som måste åtgärdas. Regeringen ser mycket allvarligt på detta. Myndigheten för skolutveckling har i uppdrag av regeringen att lyfta fram exempel på handlingsprogram och arbetssätt mot kränkande behandling som gett positiva resultat och visat sig minska mobbning för att kunna ge mer handfasta råd och hjälp till skolorna. Myndigheten skall också ta fram en forskningsöversikt om kränkande behandling och mobbning. Regeringen vill framhålla att myndighetens uppdrag omfattar alla former av kränkande behandling, inklusive trakasserier på grund av kön och av sexuell natur. Utsatta flickor och pojkar Regeringen vill peka på vikten av att kunskapen om utsatta flickors och pojkars livsvillkor tillsammans med lärande exempel får en god och effektiv spridning. Det är enligt regeringen viktigt att insatserna och utvecklingen inom området noga följs upp. Barns och ungas rättigheter får inte inskränkas med hänvisning till kultur, tradition, religion eller på grund av kön. Utbildningsväsendet skall genomsyras av en demokratisk syn på människors lika värde för att främja jämställdhet och för att motverka ojämställdhet och segregering. Regeringen gav 2001 i uppdrag att, i samråd med berörda myndigheter och organisationer, kartlägga förekomsten av rasism, etnisk diskriminering, sexuella trakasserier, homofobi och könsrelaterad mobbning. Uppdraget redovisades tillsammans med förslag på åtgärder. Bland annat visade undersökningen att flickor och pojkar med utländsk bakgrund är mycket utsatta. Den visade även på förekomsten av homofobi i och gymnasie- skolan. Regeringen ser det som mycket angeläget att och Myndigheten för skolutveckling fortsätter att uppmärksamma dessa frågor och noga följa utvecklingen. En viktig nyckel för att förbättra utsatta barns och ungas livsvillkor är kunskap och kompetens. Regeringen gav i uppdrag att ta fram ett referensmaterial tillsammans med en kunskapsöversikt om situationen för flickor och pojkar i miljöer starkt präglade av patriarkala värderingar. Myndigheten för skolutveckling, Skr. 2002/03:140 som tagit över uppdraget, redovisade den första delen av detta Stödmaterialet, som vänder sig till skolans personal, behandlar skolans roll och möjligheter att förebygga konflikter mellan individ och familj där orsaken kan vara patriarkalt förtryck och generationsmot- sättningar. Materialet innehåller texter om begreppet heder, om genus- strukturer och om makt och etnicitet. Det innehåller också handfasta råd bl.a. om hur skolor kan agera vid akuta konflikter. Andra delen av uppdraget skall redovisas . Utredning om lag mot diskriminering och sexuella trakasserier i förskolan, skolan och vuxenutbildningen Regeringen avser att tillsätta en särskild utredare som skall ta fram ett förslag till lagstiftning om ett förbud mot diskriminering inom skolväsendet. Regeringen anser att det är angeläget att ha en lagstiftning för hela utbildningsväsendet som ett effektivt redskap i arbetet att motverka diskriminering. Studier visar att uppmärksammandet av frågor som rör jämställdhet och brott mot grundläggande demokratiska värden handlar om den enskilde eller skolledarens engagemang. Att dessa frågor inte uppmärksammas handlar också i alltför många fall om bristande kunskap om den rättsliga regleringen inom området. En annan brist är att jämställdhetslagen enbart gäller vuxna i arbetslivet. Sammantaget bidrar allt detta till att det är svårt att omsätta skollagens och läroplanens skrivningar och föresatser till praktisk handling. Ingen varken barn eller vuxen skall utsättas för diskriminering på grund av kön, etnicitet, religion eller annan trosupp- fattning, sexuell läggning eller funktionshinder. Regeringen avser att tillsätta en särskild utredare för att skyndsamt ta fram ett förslag till lagstiftning om förbud mot diskriminering som skall gälla för förskolan och skolväsendet. Lagen om likabehandling av studenter i högskolan Regeringen avser att noga följa det arbete som sker på universitet och högskolor i syfte att uppfylla målsättningarna med lagen om likabe- handling av studenter i högskolan. När studenter eller doktorander utsätts för trakasserier på grund av kön eller av sexuell natur av lärare eller handledare befinner de sig ofta i en mycket utsatt position, inte minst på grund av den beroendeställning mot överordnade som föreligger. Ett starkt stöd från lärosätets sida är nödvändigt. Lagen (2001: 1286) om likabehandling av studenter i högskolan trädde i kraft . Enligt lagen skall universitet och högskolor arbeta aktivt för att förebygga och förhindra diskriminering och trakasserier på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning och funktions- Skydd mot sexuella trakasserier har tidigare givits genom Skr. 2002/03:140 högskolelagen, men har skyddet stärkts och omfattar också fler diskrimineringsgrunder. Långsiktighet och förebyggande arbete är viktiga aspekter i arbetet med att skapa en miljö fri från diskriminering och trakasserier. Regeringen följer därför med intresse det arbete som sker på universitet och högskolor. Studiemedelssystemet är generellt till sin karaktär, trots variationerna i studerandesammansättningen i fråga om bl.a. ålder, kön och utbildnings- bakgrund. Alla som omfattas av systemet har i princip rätt till lika stort studiestöd . Regeringen har uppdragit åt den studiesociala utredningen (S 2002:13) att analysera förutsättningarna för att införa ett barntillägg till studerande med barn. Regeringen har genom ett tilläggsdirektiv uppdragit åt den studiesociala utredningen att även analysera förutsätt- ningarna för att införa ett barntillägg till studerande (dir. 2003:13). Syftet med analysen skall vara att undersöka vilka möjligheter det finns att på ett effektivt sätt underlätta den ekonomiska situationen för studerande med barn. Enligt direktiven (dir. 2002:120) skall utredningen göra en samlad analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika utbildningsnivåer under den samlade studietiden. Utgångs- punkten för uppdraget skall vara att underlätta livslångt lärande och att studiestödssystemet och övriga förmånssystem skall fungera väl till- sammans. Det är även viktigt att systemen bidrar till jämställdhet mellan kvinnor och män samt främjar barnafödandet. Regeringen anser att uppföljningen och utvärderingen av kvaliteten måste förstärkas i hela utbildningssystemet från förskolan till hög- skolan. Jämställdhet är en kvalitetsfråga av betydelse i det kontinuer- liga kvalitetsarbetet för att nå utbildningarnas mål. Regeringen menar att kommunerna bör beakta jämställdhet i arbetet med kvalitets- redovisning inom skolväsendet. När krav på kvalitetsredovisningen in- förs för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen bör jämställd- het beaktas även i detta arbete. Förskolan, skolan och vuxenutbildningen måste ta ansvaret för sitt eget kvalitetsarbete. Det finns ett stort behov av egna strategier för det kommunala och lokala jämställdhetsarbetet i förskolan, skolan och För att öka drivkraften i kvalitetsutvecklingen är det nödvändigt att Skr. 2002/03:140 göra en självvärdering av de egna resultaten i förhållande till de Kvalitetsredovisningen skall vara det centrala dokumentet för att utvärdera och rapportera respektive skolas resultat. Kvalitetsredovisningarna skall få tydligare regler och vidareutvecklas, så att de på ett lättillgängligt och jämförbart sätt visar hur skolan lyckas med att nå de nationella målen och vilka åtgärder som behöver vidtas för att komma tillrätta med eventuella brister. Det är också viktigt att kvalitetsredovisningarna utformas i samverkan med personal, elever och deltagare i vuxenutbildning samt att föräldrar och barn engageras. gav regeringen i uppdrag att utreda och utveckla systemet med resultatinformation för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, skola och vuxenutbildningen. Uppdraget avser kvalitetsindikatorer, men även det nationella systemet för nationella prov och de internationella kunskapsmätningarna. Även kommunerna är skyldiga att upprätta en kvalitetsredo- visning. Den skall vara en samlad bedömning baserad på skolornas redovisningar. Kvalitetsredovisningens bedömning av resultat och måluppfyllelse skall utgå från skolans hela uppdrag som det beskrivs i läroplaner och kursplaner. Jämställdhet ingår i skolans uppdrag. Därför bör kommunerna i sina kvalitetsredovisningar beakta jämställdhet. Regeringen förbereder även en ändring av reglerna så att alla kommuner skall bli skyldiga att göra kvalitetsredovisningar även för förskoleverk- samheten och skolbarnsomsorgen. Det är enligt regeringens mening viktigt att varje kommun och skola själva utvecklar effektiva och medvetna strategier för hur jämställdheten i förskolan och skolan skall främjas och utvecklas, följas upp och kvalitetsredovisas utifrån en helhetssyn på uppdraget. Även inom högskolan är det viktigt att jämställdhet genomsyrar det kvalitetsarbete som pågår. ser till jämställdhetsarbetet vid sina kvalitetsarbetsgranskningar. Regeringen vill även här betona behovet av medvetna strategier på universitet och högskolor i syfte att befästa arbetet för jämställdhet. Behovet av statistik och kvalitetsindikatorer Regeringen har gett i uppdrag att bl.a. utveckla enhetliga kvalitetsindikatorer för kvalitetsredovisning för förskolan, skolan och vuxenutbildningen. Indikatorerna bör utvecklas med hän- syn till de olika verksamhetsformernas särart. För samtliga verksam- hetsformer bör det finnas indikatorer som avser aspekter som t.ex. demokratiska värden, jämställdhet, kränkande behandling, mobbning samt elev- och föräldrainflytande. Ansvaret för att alla barn, ungdomar och vuxna får en likvärdig utbildning är gemensamt och måste förvaltas väl i varje skola och kommun. I ett mål- och resultatorienterat utbildningssystem krävs kontinuerlig kunskap om effekterna av investeringar och den resultat- mässiga utvecklingen i relation till verksamhetens mål. perspektivet skall finnas med i hela den processen. utbildningsområdet skall, där det är relevant, länkas till de övergripande Skr. 2002/03:140 jämställdhetsmålen. Det finns redan omfattande statistik, men den behöver struktureras och bearbetas för att ge en allsidig bild av jämställdheten i skolan och vuxen- utbildningen. Enhetliga resultatmått för förskolan, skolan och vuxen- utbildningen skall utvecklas. Dessa skall ingå i varje kvalitetsredovisning och stödja kvalitetsarbetet i både skolan och kommunen. Ambitionen är att kvalitetsindikatorerna skall spegla verksamheternas hela uppdrag. Behovet av kunskap och kompetens Personalens kunskap och kompetens i jämställdhet är av stor betydelse för utbildningarnas kvalitet och utveckling. Lärarna har en nyckel- funktion i arbetet med att möta samhällets krav och att förverkliga det livslånga lärandet. Utbildningens innehåll och uppläggning är viktig för jämställdheten i hela utbildningssystemet. Det har visat sig att kvinnors livssituationer och erfarenheter inte belyses på samma sätt som mäns i undervisningen. Kvinnor synliggörs sällan som individer i undervisning och kurslitteratur och saknas också ofta som författare till kurslitteratur eller föreläsare. Undervisningsmiljön är inte jämställd. Undersökningar visar att kvinnor och män inom utbildningsväsendet värderas olika. Forskningen visar att detta tar sig uttryck genom allt från nyansskillnader i bemötande till direkta sexuella trakasserier. För att uppnå en jämställd pedagogik och pedagogisk verksamhet måste all personal bli medveten om sina egna föreställningar om kön och reflektera över hur det påverkar lärandet och lärmiljön för elever och studenter av respektive kön. Dessutom är den pedagogiska personalens kunskap om könsskillnader och skilda förväntningar på kvinnor och män utanför skolan och högskolan viktig, både för att de skall kunna se och bekräfta det eleven eller studenten verkligen kan och för att ge eleverna möjlighet att träna färdigheter som inte är könstypiska. I arbetet med att utveckla förskolan och skolan är pedagoger och lärare tillsammans med ledningarna avgörande för arbetet med jämställdhet. De behöver därför teoretisk kunskap och fördjupad kompetens avseende verksamheternas uppdrag. Inom skolväsendet måste både lärare och elever analysera de krav som läroplanerna och andra styrdokument ställer på arbete med jämställdhets- och demokratifrågorna. Regeringen menar att även andra personalkategorier och föräldrar behöver engageras i arbetet med att utveckla jämställdhetsarbetet i förskolan och skolan. Regeringen avser att återkomma med förslag i syfte att stimulera och stödja förskolans jämställdhetsarbete för ökad måluppfyllelse. Förskolan och skolan skall sätta flickors och pojkars kreativitet och Skr. 2002/03:140 nyfikenhet i centrum. Deras perspektiv skall tillvaratas i en lärande- process med det livslånga lärandet som utgångspunkt. Regeringen menar att det är av stor vikt att det livslånga lärandet ses ur ett genusperspektiv i förskolans arbete, så att förlegade och stereotypa könsroller och mönster kan brytas. Förskolan är ett första och viktigt steg i denna process. Statens skolverks projekt och läroplanen nationell utvärdering av förskolan är den första nationella utvärderingen efter förskolereformen 1998. Förskolan fick då en läroplan och blev en del av utbildningssystemet. Syftet med projektet är att belysa reformens betydelse för kvalitetsutvecklingen i förskolan. Resultaten från projekten visar en systematisk olikartad behandling av pojkar och flickor från personalens sida. Flickor och pojkar som uppvisade i stort sett samma beteende tillskrevs olika egenskaper. Detta benämns som förskolans dolda läroplan. Vidare är jämställdhet en lågt prioriterad fråga i kommuner och förskolor och uppmärksammas inte i lika hög grad som andra delar av värdegrunden, såsom demokrati och allas lika värde. Regeringen avser därför att återkomma med förslag i syfte att stimulera och stödja förskolans jämställdhetsarbete för ökad måluppfyllelse. Regeringen anser att mål och riktlinjer för statens befattnings- utbildning för rektorer inte är tydliga när det gäller jämställdhet. Mål och riktlinjer för statens befattningsutbildning för rektorer behöver därför förtydligas i detta avseende av Myndigheten för skolutveckling. Det är vidare enligt regeringens mening viktigt att även huvudmännen visar att det för ett demokratiskt, lärande och kommunikativt ledar- skap krävs kunskap i och om jämställdhet. Rektorerna har ansvar och uppgifter som utgår från såväl nationella som lokala styrdokument. Rektorerna har en nyckelroll när det gäller att förverkliga en nationellt likvärdig skola av hög kvalitet. Läroplanernas värdegrund och det demokratiska uppdraget utgör grunden för ledar- skapet. Lagstiftaren har beslutat att alla som är verksamma i skolan alltid skall hävda de grundläggande värdena och klart ta avstånd från det som strider mot dem. Detta ställer speciella krav på rektorerna. Det är rektorerna som måste ta initiativ och ansvar till att man i skolan ständigt arbetar med dessa frågor. Staten tar ansvar för en statlig rektorsutbildning som anordnar på uppdrag av regeringen. är det Myndigheten för skolutveckling som ansvarar för utbild- ningen. Det är både stat och kommun som har ett ansvar för att planering och genomförande av utbildning och kompetensutveckling präglas av långssiktighet och helhetssyn. Tillgängligheten till den statliga befatt- ningsutbildningen för rektorer har ökat. 2002/03:140 bedrivs utbildningen vid sammanlagt åtta universitet och högskolor. Det är enligt regeringens mening av stor vikt att kommunerna vidtar åtgärder för att höja utbildningskvaliteten inom skolledarprogrammet genom ökad kunskap och kompetensutveckling i jämställdhet. Utbildning av pedagogiska resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap Regeringen har avsatt medel för utbildning av pedagogiska resurs- personer i jämställdhet och genuskunskap. Syftet med utbildningen är att bredda och fördjupa kompetensen och höja kvaliteten i förskolans och skolans verksamhet när det gäller jämställdhet. Regeringens ambition är att det 2004 skall finnas minst en resursperson i varje kommun. Statens skolverks nationella granskning 1999 av grund- och gymnasie- skolornas sex- och samlevnadsundervisning visade att endast ett fåtal skolor hade nedskrivna mål för undervisningen och att undervisningen karaktäriserades av stor variation mellan skolorna. Den visade också att undervisningen måste präglas av ett tydligt jämställdhetsperspektiv samt att skolan måste arbeta främjande med att stödja båda könen. En tydlig markering gjordes därför i den reviderade kursplanen för i de samhällsorienterande ämnena av sex- och samlevnadsundervisningens koppling till värdegrundsfrågorna. Granskningen visade vidare att bristande kvalitet hängde samman med avsaknaden av styrning. tog därför bl.a. fram ett material direkt riktat till rektorerna. genomför en studie av tre grund- och tre gymnasieskolors arbete med bl.a. jämställdhet och sex och sam- levnad. Syftet är att få kunskap om hur skolpersonalen förverkligar läro- planens intention och om rektors ansvar för de ämnesövergripande kunskapsområdena. Som ett led i skolpersonalens kompetensutveckling genomförde en konferens om sex och samlevnad i samverkan med . Regeringens satsning på utbildning av pedagogiska resurspersoner i jämställdhet och genusvetenskap är en av flera åtgärder som syftar till ökad jämställdhet. Regeringen har avsatt medel i budgetpropositionen (prop. 2001/2002:1) för att utbilda resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap som skall arbeta praktiskt med förändringsarbete i den egna kommunen. Syftet är att stärka kompetensen och höja kvaliteten i det lokala jämställdhetsarbetet. Målet är att det skall finnas åtminstone en kvalificerad genuspedagog i varje kommun. Utbildningen riktar sig till pedagoger och lärare i förskolan, och gymnasieskolan. Den bedrivs på uppdrag av Myndigheten för skolutveckling av de nationella värdegrundscentrumen vid och . Det är kommunerna som utser deltagare till utbildningen och står för eventuella vikariekostnader och resor, och staten som bekostar För de kommuner som anmält intresse att delta i utbild- ningen har det funnits särskilda projektmedel till och med att Skr. 2002/03:140 söka för elevinriktade insatser som i vid mening syftar till att främja Genus- och jämställdhetskunskap i högskolan Regeringen vill betona vikten av genus- och jämställdhetskunskap i högskolans utbildningar och överväger att återkomma med förslag i syfte att stimulera undervisning som inkluderar genus- och jämställd- hetsfrågor. Grundläggande kunskaper om de förhållanden som råder för kvinnor och män är betydelsefulla i såväl arbetslivet som samhället i stort. Genom att inkludera genusperspektiv i utbildningen ges studenter bättre möjligheter att analysera och angripa ojämställda förhållanden i samhället. Sakta blir det också vanligare med genusperspektiv på kurser, främst inom samhällsvetenskap och humaniora. I propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) uppdras åt varje högskola med lärarutbildning att anlägga ett köns- perspektiv på utbildningen. Utbildningen till lärare har stor betydelse för hur jämställdhetsaspekten hanteras i skolorna . För att vidga kunskapen om jämställdhet i lärandet har fått i uppdrag att vidareutveckla lärarutbildningen i dessa avseenden. En rapport om vidtagna åtgärder skall lämnas till regeringen i samband med års- redovisningen . Regeringen förbereder ett uppdrag åt angående uppföljningen av inslagen i olika utbildningar av frågor om kvinnofrid och om våld mot kvinnor Prestationer, val och genus Flertalet jämställdhetsinsatser inom utbildningsväsendet är riktade främst till flickor och kvinnor. Regeringens mening är att fler insatser och åtgärder inom utbildningsväsendet behöver fokusera pojkar och män för att bryta traditionella könsmönster och könsroller, som t.ex. leder till pojkars sämre studieresultat och könsbundna studieval. Brister i jämställdhet begränsar båda könens möjligheter att utvecklas till sin fulla potential som människa utifrån egna förutsättningar. Skolan skall ge alla elever goda grundläggande kunskaper och färdig- heter som att räkna, läsa och skriva. Så länge det finns ungdomar som lämnar skolan utan tillräckliga basfärdigheter och baskunskaper fullgör inte skolan sitt uppdrag. Ett växande problem är pojkars sämre läsför- tillhör den tredjedel av de 27 deltagande som har de största prestationsskillnaderna mellan flickor och pojkar enligt den internationella som mätte 15-åringars kunskaps- Svenska betygsdata visar att flickor genomgående har bättre resultat än Deras genomsnittliga betygsvärde är högre, andelen behöriga för gymnasiestudier är högre och andelen som hoppar av utan Skr. 2002/03:140 betyg är lägre. Påfallande är också de stora skillnaderna mellan flickor och pojkar i mindre tätorter och landsbygd/glesbygd. Här behövs mer forskning för att utreda och belysa mekanismerna bättre. Ett problem är de könsbundna val som eleverna gör till gymnasie- skolan. Pojkar är underrepresenterade på de studieförberedande pro- grammen. Elevernas resultat i ungdomsskolan och val av gymnasie- utbildning har återverkningar på övergången till högskolan. Andelen kvinnor bland dem som examineras i högskolan är . av kvinnorna påbörjar högskolestudier , jämfört av männen. Brister i jämställdhet begränsar människors möjligheter att utvecklas till sin fulla potential som människa utifrån egna förutsättningar. Det är flickor och kvinnor som jämställdhetsinsatser av olika slag främst riktats till. Syftet har varit och är att bryta det traditionella könsmönstret och få fler kvinnor att välja tekniska och naturvetenskapliga ämnen och utbildningar. Regeringen anser att det är viktigt att få fler pojkar och män att söka till flick- och kvinnodominerade utbildningar.