prop · GQ031d18 · 2003-01-01 00:00:00 — att universiteten och högskolorna har disputerade lärare och att alla lärosäten har fasta forskningsresurser, bidrar till att grundutbildningen håller hög kvalitet i hela landet. Studenterna utgör medaktörer i högskolans kvalitetsarbete. Deras intresse av att få en för sitt framtida yrkesval relevant utbildning av hög kvalitet utgör en stark drivkraft för utvecklingen av den högre utbildningen. Därför har regering och riksdag stärkt studenternas och deras organisationers inflytande över universitetens och högskolornas verksamhet (prop. 1999/2000:28, bet. 1999/2000:UbU12, rskr. 1999/2000:180). har på regeringens initiativ infört ett nytt strikt system för kontinuerlig kvalitetsgranskning av all högre utbildning. skall regelbundet utvärdera alla lärosäten, ämnen och program. För universiteten och högskolorna innebär en sådan utvärdering att en utbildning kan bedömas inte leva upp till de krav som ställs. Lärosätet får då tillfälle att rätta till bristerna. Om utbildningen vid en förnyad granskning fortfarande inte uppfyller kvalitetskraven kan examenstillståndet återkallas (prop. 1999/2000:28, bet. 1999/2000:UbU12, rskr. 1999/2000:180). Det nya kvalitetsutvärderingssystemet, som trädde i kraft , anses vara ett av de mest ambitiösa i . Möjligheten att återkalla examenstillstånd spelar en central roll i arbetet med att säkra och utveckla kvaliteten i all högre utbildning. Det gör det möjligt att etablera en tydlig nivå för kvaliteten på utbildningen vid alla svenska lärosäten. ges ett stort antal lärosäten ytterligare sammanlagt i permanent kvalitetsförstärkning för utbildningar inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. Dessutom tillförs högskolans vårdutbildningar i kvalitetsförstärkning. I det ekonomiskt ansträngda läget 2003 har regeringen valt att värna forskningen och den högre utbildningens kvalitet och att därför hantera det generella kravet på utgiftsminskning genom att inte fullt ut genomföra den tidigare aviserade utbyggnaden av högskolan. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Översyn görs av vissa examensfrågor deltar tillsammans med ett trettiotal andra europeiska stater aktivt i arbetet med den s.k. Bolognaprocessen. Denna process syftar till att öka rörligheten inom den högre utbildningen i och öka attraktionskraft gentemot andra världsdelar. Regeringen anser att detta arbete är värdefullt för den högre utbildningens fortsatta utveckling och för att öka rörligheten bland studenter och arbetstagare i . Mot bakgrund av såväl den nationella som internationella utvecklingen under det senaste årtiondet, gör nu en projektgrupp inom en översyn av vissa examensfrågor i högskolan. I uppdraget ingår bl.a. att analysera vilka konsekvenser som Bolognadeklarationens mål avseende antalet utbildningsnivåer bör få för svensk högre utbildning. Lärarutbildningen viktig för utvecklingen i skolan Lärarna fyller en nyckelfunktion i skolans arbete med att möta kunskapssamhällets krav och förverkliga det livslånga lärandet. Skolans kvalitet är avhängig en god tillgång på välutbildade lärare. Det kräver att skolan blir en attraktiv arbetsplats och att klarar det generationsskifte som förestår när delar av lärarkåren går i pension. För att tillgodose behovet av välutbildade lärare har högskolans lärarutbildning en viktig roll. Redan verksamma lärare måste dessutom ges möjlighet till kompetensutveckling. har lärarbristen minskat. Siffror från () visar att lärarbristen i har minskat mellan . Många studenter söker sig också till högskolans lärarutbildningar. Antalet behöriga sökande har ökat med och antalet nybörjare ökade med . Det hindrar inte att det är angeläget att öka intresset för lärarutbildningen inom framför allt de områden där skolan har svårigheter att rekrytera lärare. För att ge lärarna bättre möjligheter att nå framgång i sitt arbete och för att skapa en för alla lärare gemensam bas, inrättades under före- gående mandatperiod en ny och sammanhållen lärarutbildning som ersatte åtta tidigare utbildningar (prop. 1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3, rskr. 2000/01:5). Längden på utbildningen varierar dock beroende på studentens val av inriktning mot skolans tidigare eller senare årskurser. Syftet med reformen var att skapa en modern lärarutbildning som har en bättre koppling till den verklighet som de nyutbildade lärarna möter i skolan. Den nya lärarutbildningen vilar på tre viktiga grundstenar. Dessa är djupa ämneskunskaper, förstärkt forskning kring lärande och att alla lärare ges en gemensam och gedigen utbildningsvetenskaplig grund. För att öka tillgången på kvalificerade lärare, ges 4 000 obehöriga lärare och personer med akademisk utbildning möjlighet att inom ramen för det s.k. (särskild lärarutbildning) komplettera sin utbildning genom att kombinera fortsatt yrkesverksamhet med behörighetsgivande studier. Av stor betydelse är också förmågan att fånga upp och locka nya grupper till läraryrket, som exempelvis de 200 friställda ingenjörer i som ges möjlighet att utbilda sig till lärare. Regeringen bedömer att det finns behov av att utbilda fler lärare i svenska som andraspråk och fler specialpedagoger. behövs fler modersmålslärare med pedagogisk utbildning för att skolundervisningen i det egna modersmålet skall kunna förbättras för de elever som har annat modersmål än svenska. Därför görs särskilda satsningar på dessa lärarkategorier. För att möta en del av utbildningsbehovet inom synrehabilitering föreslår regeringen att i tilldelas medel för utveckling och genomförande av en magisterkurs med inriktning mot synpedagogik. Mot bakgrund av den personalförstärkning om 6 000 personer som regeringen vill göra i förskolan, behöver förskolans fortsatta lärarbehov uppmärksammas och analyseras. Antalet examinerade förskollärare bör öka. Regeringen understryker vikten av att lärosätena vidtar nödvändiga åtgärder så att detta behov kan tillgodoses. Satsning görs på designutbildning Form och design är av betydelse som konkurrensfaktor. Dagens konsumenter ser inte bara till teknisk prestanda utan också till produktens utseende och brukbarhet. Därför är det angeläget att svensk industridesign och designutbildning håller hög klass. Regeringen anser att utbyggnaden av designutbildningen i bör fortsätta. och bör ges möjligheter att skapa spetsutbildningar inom industriell design. Lärosätena avser bl.a. att utveckla magisterutbildningar med inriktning mot fordonsdesign. Regeringen avser dessutom att ge huvuddelen av utbildningarna vid status som högskoleutbildning genom att tilldela bolaget examenstillstånd för konstnärlig högskoleexamen i konst och design. Studiesocial utredning har tillsatts Syftet med studiestödet är att bidra till att ge fler möjlighet att oberoende av ekonomiska tillgångar studera, förbättra sina kunskaper samt skaffa sig ny och för arbetsmarknaden lämplig kompetens. Ett bra studiestöd bidrar till att minska snedrekryteringen och ger fler möjlighet att söka sig till utbildning. har ett internationellt sett generöst studiestödssystem. Den reformering av studiestödet som trädde i kraft innebar bl.a. att bidragsdelen i studiemedlen höjdes med ca , medan lånedelen minskade med lika mycket. Dessutom blev bidragsdelen i studiemedlen pensionsgrundande. Personer som studerar på grundskole- eller gymnasienivå kan under vissa förutsättningar få en bidragsdel som motsvarar av totalbeloppet eller (priser). Förändringen innebar också att det s.k. fribeloppet dvs. den inkomst som den studerande kan ha vid sidan om studierna utan att studiemedlen reduceras höjdes kraftigt, från till (priser). skedde också en viss åtstramning av reglerna för återbetalning av studielån. Studiestöd är tänkt att fungera tillsammans med övriga trygghetssystem. Regeringen har uppdragit till en särskild utredare att göra en samlad analys av de studerandes ekonomiska och sociala situation (dir. 2002:120). Utredaren skall, mot bakgrund av de studerandes skiftande sociala situation, kartlägga 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 samspelet mellan studiestödssystemet och andra för-månssystem som socialförsäkringen, bostadsbidraget samt det ekonomiska biståndet enligt socialtjänstlagen och arbetslöshetsförsäkringen. skall vara en ledande forskningsnation Forskningen lägger grunden för kunskapsutvecklingen i samhället och bidrar med nya vetenskapliga rön att använda inom olika samhällsområden. tillhör de länder i världen som avsätter mest offentliga resurser som andel av BNP till forskning och utvecklingsarbete (FoU), som även har ett FoU- intensivt näringsliv. Totalt avsätter av BNP till FoU, vilket är mer än vad något annat land i världen gör. Målet för regeringens forskningspolitik är att skall vara en ledande forskningsnation där forskningen bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Staten har ett övergripande ansvar för att det svenska samhället utvecklar och tar tillvara ny kunskap. Staten har ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet och att stödja vital grundforskning och forskarutbildning. fördubblades det årliga antalet forskarexaminerade (licentiater och doktorer) i , från ca 1 500 till 3 000 examinerade, och regeringens ambition är att fördubbla examinationen i forskarutbildningen även (regeringsförklaringen ; Den öppna högskolan prop. 2001/02:15). ökar de statliga anslagen till framförallt grundforskning och forskarutbildning med . Svensk forskning måste bli bättre på att prioritera och profilera sig inom angelägna forskningsområden, satsa på unga forskartalanger, fortsätta öka andelen kvinnor på alla nivåer inom forskarvärlden och bygga upp konkurrenskraftiga och dynamiska forskningsmiljöer. För att stärka svensk forskning är det också angeläget att uppmuntra såväl nationell som internationell rörlighet i forskarvärlden. Det internationella forskningssamarbetet måste utvecklas, som de svenska universiteten och högskolorna också måste bli bättre på att samarbeta med varandra. Även lärosätenas samverkan med det omgivande samhället bör utvecklas ytterligare. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För att klara det förestående generationsskiftet inom svensk forskning och den ökande efterfrågan på forskarutbildade, görs satsningar på forskarutbildning men också särskilda satsningar på unga forskare. fortsätter satsningen om sammanlagt (prisnivå) på sexton forskarskolor inom olika ämnesområden. Parallellt fortskrider regeringens satsning på rekryteringsanställningar och bättre arbetsvillkor för unga forskare om sammanlagt (prisnivå) i höjda anslag fram . Regeringen kommer att ge i uppdrag att redovisa hur rådet kan bidra till att skapa och förstärka starka och internationellt konkurrenskraftiga svenska forskningsmiljöer. Det är angeläget att svensk forskning utvecklar spetskompetens inom viktiga forskningsfält. Ytterligare resurser tillförs forskning och forskarskolor inom regeringens åtta prioriterade områden: biovetenskap och bioteknik, informationsteknik och IT-forskning, materialvetenskap och materialteknik, humaniora och samhällsvetenskap, konst, utbildningsvetenskap, vård- och omsorgsforskning samt miljö och hållbar utveckling. Regeringen avser att till lämna en proposition med förslag till lag om etikprövning av forskning som avser människor. Regeringen avser att påbörja en översyn av den nationella organisationen för deltagande i EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling. Som ett led i förberedelserna inför nästa forskningspolitiska proposition, avser regeringen att ta initiativ till att vissa frågor som rör forskarutbildningen och det framtida behovet av lärare vid universitet och högskolor utreds. Såväl huvudmannaskap, finansieringsformer som statliga insatser varierar mellan olika verksamheter inom politikområdet. Insatserna består av: Finansiering och anslag. Totalt uppgår den direkta statliga finansieringen inom politikområdet till av driftskostnaderna vilket medför att detta inte är den dominerande styrformen. Anslagen utgår till studiestöd, statlig verksamhet samt som bidrag till och enskild verksamhet. Anslagen till högskolans grundutbildning är delvis prestationsrelaterade. Anslag utgår inte bara till löpande verksamhet utan används också som kompletterande finansiering för att förändra, utveckla, förnya och komplettera den befintliga verksamheten. Viktiga exempel på detta är inom vuxenutbildningen, IT i skolan (ITiS), kompetensutveckling för lärare, maxtaxa och allmän förskola samt bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem. Reglering och uppställande av mål. För hela politikområdet, utom för folkbildningen, fastställs mål och vissa regler i lagar och andra författningar. För folkbildningen fastställer staten endast syften för statsbidraget medan mål och regler fastställs inom folkbildningsverksamheten. För förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning gäller skollagen (1985:1100), olika skolformsförordningar och läroplaner. För kvalificerad yrkesutbildning gäller lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning och förordningen (2001:1131) om kvalificerad yrkesutbildning. och högskolor gäller högskolelagen (1992:1434), högskoleförordningen (1993:100) och för studiestödsområdet studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655). Dessa lagar/förordningar och läroplaner är också i stor utsträckning giltiga för den enskilda verksamheten på respektive område. På högskoleområdet gäller dock en särskild lag för enskilda utbildningsanordnare (1993:792). De centrala myndigheterna , Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, och har uppföljnings- och statistikansvar på sina respektive områden. svarar för gemensam utbildningsstatistik. Utvärdering, kvalitetssäkring och granskning. De ovannämnda centrala myndigheterna har samtliga ett utvärderingsansvar på sina områden och genomför omfattande utvärderingsprogram. svarar för kontinuerlig utvärdering av folkbildningen och staten tar initiativ till en statlig utvärdering av denna verksamhet. Den senaste utredningen tillsattes (dir. 2001:74). Arbete med kvalitetssäkring, kvalitetsredovisning och kvalitetsutveckling pågår inom kommuner, skolor och högskolor. Skolor och kommuner skall upprätta kvalitetsredovisningar. genomför sedan 1998 årliga kvalitetsgranskningar på områden som fastställs av regeringen. Universitet och högskolor arbetar med kvalitetsutveckling vilket är ett åläggande enligt högskolelagen. Arbetet följs upp av som löpande granskar ämnen och program vid alla universitet och högskolor och kan framföra påpekanden eller dra in examensrätten. genomför även nationella utvärderingar som kan vara inriktade på lärosätenas kvalitetsarbete eller särskilda aspekter. Tillsynen inom politikområdet utövas av de centrala myndigheterna. Kommunerna utövar även tillsyn över sin egen verksamhet, samt enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Det internationella samarbetet på det utbildningspolitiska området är en viktig del av de statliga insatserna. Statliga insatser beskrivs även under respektive avsnitt för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, barn- och ungdomsutbildning, vuxenutbildning, högskoleverksamhet samt studiestöd. Globaliseringen, det ökande ömsesidiga beroendet och utbytet mellan världens länder och folk är en process som påverkar alla. Den ställer krav på ständiga och snabba förändringar som ytterst berör enskilda människors livsvillkor. En välutbildad befolkning, god infrastruktur, breda kunskaper och god kompetens är viktiga förut- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 sättningar för att människor och länder skall utvecklas och berikas av det internationella utbytet. I internationell jämförelse skall vara en ledande kunskapsnation. Ett övergripande mål för EU är att regionen till 2010 skall bli den mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsekonomin i världen, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och med en högre grad av social sammanhållning. Därför måste utbildning, forskning och nytänkande främjas. Fortsatt internationalisering är en viktig faktor i det nationella arbetet för att höja kvaliteten i utbildningssystemet. Kunskap och kompetens är också grunden för att klara en hårdnande konkurrens. kvalitetsjämförelser mellan olika länder visar att hävdar sig väl i konkurrensen men också att det krävs kraftfulla insatser inom strategiska områden. Regeringens skrivelse 2001/02:188 till med en utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning lyfter fram några sådana strategiska områden. är och skall förbli en kraftfull aktör för globalisering på rättvisa villkor. har också ett ansvar för att bidra till att de mål om utbildning för alla som antogs vid världskonferensen i kan förverkligas. Under ordförandeskap i enades utbildningsministrarna om gemensamma framtidsmål för utbildningssystemen och antog ministerrådet ett arbetsprogram för uppföljningen. Syftet är att bidra till att EU:s övergripande, strategiska mål uppnås. Vikten av detta bidrag har , bl.a. vid , betonats av . har uppmanat till ytterligare åtgärder inom ramen för den mellanstatliga s.k. Bolognaprocessen för samarbete inom den högre utbildningen och förordat motsvarande åtgärder avseende yrkesutbildningen. Ett arbete har inletts både i ministerrådet och i arbetsgrupper under kommissionen med att utforma villkoren för ett förstärkt samarbete på yrkesutbildningsområdet som skall syfta till att främja rörlighet och ömsesidigt erkännande av kvalifikationer. Programmen för allmän utbildning och för yrkesutbildning genomförs i sin andra etapp under 20002006. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 En första indikation på den andra programetappens effekter och resultat kommer att ges i samband med den rapport som Europeiska kommissionen lämnar . Kommissionens rapport baseras på nationella rapporter från medlemsländerna. Kommissionen lämnade en första delrapport om genomförandet av . har i sitt underlag till rapporten framhållit såväl de positiva effekter som har uppnåtts genom att olika uppgifter överförts från kommissionen till de nationella programkontoren som behovet av ytterligare förenklingar i administrationen och ansökningsprocedurerna. fattade regeringen beslut om att inrätta en arbetsgrupp med uppgift att analysera behovet av nationella prioriteringar för i syfte att främja nyttan av programmet i . Arbetsgruppen lämnade sin rapport . spelar en betydande roll för fördjupade diskussioner om utbildningspolitiken i medlemsländerna. Den verksamhet som kanske har rönt störst uppmärksamhet är omfattande arbete med jämförande indikatorer på utbildningsområdet. Indikatorerna ger intressanta möjligheter att sätta in svensk utbildning i ett internationellt sammanhang och att föra policydiskussioner om det svenska utbildningssystemet. I de flesta fall står sig väl i de internationella jämförelserna. Pågående projekt gäller t.ex. åtgärder för att öka attraktionskraften i läraryrket, nya mekanismer för att finansiera det livslånga lärandet, förskolans utformning och morgondagens skola. Organisationens arbete med utveckling och analyser utgör ett betydande komplement till EU- arbetet på utbildningsområdet. Det är viktigt att arbetet mellan och EU koordineras så att dubbelarbete undviks. Det övergripande målet för det nordiska samarbetet är att göra till en föregångsregion för utveckling av mänskliga resurser. Detta skall ske genom erfarenhetsutbyte och utvecklingssamarbete samt genom att samarbetet koncentreras till områden där det stärker nationella utvecklingsprocesser och är nyttigt ur ett resursperspektiv. Samarbetet skall utvecklas genom sektoriella handlingsplaner, nordiska av- tal, mobilitetsprogram och tidsbegränsade projekt. Det nordiska samarbetet skall även tjäna som bas för samråd och erfarenhetsutbyte inför ländernas deltagande i annat internationellt samarbete. har förberedelserna av det svenska ordförandeskapet i 2003 inletts. Inom utbildnings- och forskningsområdet kommer att fästa stor vikt vid uppföljningen av det arbete som påbörjats (översynen av rådgivningsstrukturen, nya mobilitets- och stödprogram, upprättande av handlingsplan för samarbete med närområdet samt utbyggnaden av ett nordiskt forskningsrum). Erfarenhetsutbyte och nätverkstänkande kommer att vara ledord , liksom integration inom och mellan de nordiska länderna samt med närområdet och EU. Ordförandeprogrammet presenteras i sin helhet . Vid i fastställdes målet Education for all (EFA). Varje nation åtog sig därvid att stödja denna internationella process och även att utarbeta nationella handlingsplaner. Den svenska planen kommer särskilt att lyfta fram frågor om tillgång till utbildning och kvalitet i utbildningen i . Svenska unescorådet medverkar också i arbetet med att bygga upp ett samarbete runt för att stärka den s.k. EFA-processen. kom utbildningsministrarna i länderna i överens om en för utbildning för hållbar utveckling, Baltic 21E (Education), som syftar till att stödja arbetet för hållbar utveckling genom utbildningsinsatser på alla nivåer. I arbetet med att förverkliga målen i Baltic 21E skall fortsätta att ha en ledande roll. och har kartlagt utbildningen för hållbar utveckling inom högskolan, skolan och vuxenutbildningen. redovisar många positiva erfarenheter men tar också upp svårigheter med att arbeta över ämnesgränserna inom enskilda lärosäten och konstaterar att de ekonomiska, sociala och ekologiska aspekterna av hållbar utveckling i allmänhet inte integrerats i utbildningen på landets universitet och högskolor. Av kartläggning framgår att en av de stora frågorna är behovet av dels didaktisk forsk- ning, dels kompetensutveckling på området av lärarna, dels en utveckling av stödet till skolorna inom området hållbar utveckling. har representerat i Baltic 21-utbild- ning, arbetsgruppen för vuxenutbildning och folkbildning. Rådet har medverkat i arbetet med att ta fram en nationell sektorsrapport för icke formell utbildning och folkbildning för hållbar utveckling samt förslag till handlingsplan. Regeringen anser att den fortsatta utvecklingen av utbildning för hållbar utveckling är en central fråga dels för att understödja det breda arbetet för att skall vara en ledande nation i strävan efter hållbar utveckling, dels för att leva upp till våra internationella åtaganden inom dessa områden. Politikområdet Utbildningspolitik har ett nära samband med andra politikområden. Den största delen av verksamheterna inom politikområdet Utbildningspolitik bedrivs av kommunerna. Det gäller förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Verksamheten finansieras främst med kommunala skatteintäkter och med generella statsbidrag från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. Verksamheten inom universitet och högskolor finansieras inte bara från detta politikområde utan också med anslag från politikområdet Forskningspolitik och från andra forskningsfinansiärer. Sambandet mellan grundutbildning och forskning blir allt viktigare och grundutbildningens kvalitet är beroende av den forskning som bedrivs vid universitet och högskolor i och utomlands. Det är därför betydelsefullt att en stor del av lärarkåren är forskarutbildad, så att nya forskningsresultat snabbt ges utrymme i grundutbildningen. Lärande pågår inte bara inom ramen för politikområdet Utbildningspolitik utan också i arbetslivet i form av personalutbildning eller kompetensutveckling, som arbetsmarknadsutbildning inom politikområdet Arbetsmarknad och i andra sammanhang. Studiestödssystemet är på olika sätt kopplat till övriga trygghetssystem inom andra politikområden som Ekonomisk familjepolitik. En särskild utredare har fått i uppdrag (dir. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2002:120) att kartlägga samspelet mellan de olika systemen. Folkbildningen spelar en viktig roll när det gäller att förverkliga kulturpolitiken. 3.6Resultatbedömning för politikområdet Utbildning Målet för utbildningspolitiken är att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa.