prop · GQ031d16 · 2003-01-01 00:00:00 — Dessa återfinns under politikområdena Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp och Arbetsmarknad, liksom i finansplanen. Utveckling/tillståndet inom området Utvecklingen inom området kan belysas med hjälp av den officiella statistiken. Nedanstående uppgifter är hämtade från SCB:s publikation Arbetsmiljö 2001, liksom från SCB:s Arbetssjukdomar och arbetsolyckor 2000. Tabell 3.2 Anställningsrelation 1991 respektive 2001 Arbetet med 11-punktsprogrammet för hälsa i arbetslivet pågår och ett flertal åtgärder har vidtagits inom ramen för programmet. Arbetet fortsätter och det är inte möjligt att närmare redogöra för resultatet av vidtagna åtgärder. Vissa resultat inom politikområdet redovisas på verksamhetsområdesnivå. En ökning av andelen tidsbegränsade anställningar skedde , både för kvinnor och män. Ökningstakten var högre för männen. Kvinnorna hade dock en högre andel tidsbegränsade anställningar än männen även 2001. Tabell 3.3 Anmälda arbetssjukdomar per 1 000 förvärvsarbetande 1994-2000 Sociala/organisatoriska faktorer Tabell 3.4 Andel arbetstagare som upplever olika tecken på uttröttning vid arbetsdagens slut Inte koppla av tankarna från jobbet Svårt att sova p.g.a. att tankar på jobbet håller en vaken 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Antalet anmälda arbetssjukdomar som berodde på belastningsfaktorer ökade . Ökningstakten var högre för kvinnor än för män. Antalet anmälda arbetssjukdomar som berodde på belastningsfaktorer var högre för kvinnor än för män . Även antalet anmälda arbetssjukdomar som berodde på sociala/organisatoriska faktorer ökade . Ökningstakten var högre för sociala/organisatoriska faktorer än för Tabell 3.5 Andel arbetstagare med ryggsmärtor Antalet anmälda arbetssjukdomar som berodde på sociala/organisatoriska faktorer var betydligt högre för kvinnor än för män . Tabell 3.4 visar att tecken på uttröttning vid arbetsdagens slut ökade , både för kvinnor och för män. En högre andel kvinnor än män upplevde uttröttning vid dagens slut under i stort sett hela perioden. Ont i övre del av rygg Ont i nedre del av rygg 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.5 visar att andelen arbetstagare med ryggsmärtor ökade successivt , både bland kvinnor och män. Trenden har dock stannat upp eller t.o.m. gått tillbaka . Det var vanligare att kvinnor hade ryggsmärtor än män . Sammantaget ger arbetsmiljöundersökningen en bild av att den psykiska pressen i arbetslivet ökade starkt för de flesta , men att en svag men dock märkbar förbättring inträtt . När det gäller ryggont är förbättringen inte lika tydlig vilket kan sammanhänga med att ryggproblem normalt har en viss varaktighet. Vissa frågor i arbetsmiljöundersökningen var nya 2001 varför jämförelse bakåt inte är möjlig. Bl.a. uppger var tionde man och kvinna att de får klart otillräckligt med sömn, och mer än hälften har upprepade gånger arbetat trots att de borde ha sjukskrivit sig. av männen och av kvinnorna bedömer att de av hälsoskäl inte kommer att kunna arbeta fram till ordinarie pensionsålder. Utredningen (S 2002:1) om Analys av Hälsa och Arbete () har i ett delbetänkande som presenterades (SOU 2002:62) redovisat den fortsatta utvecklingen av hälsa och ohälsa i arbetslivet samt ytterligare analyserat denna utveckling med utgångspunkt från tidigare utredningar på området. Långtidssjukskrivningarna ökar snabbast. Den diagnosgrupp som ökade mest var psykiska sjukdomar. Rörelseorganens sjukdomar ökade också . Arbetslivet blev mer pressat och det psykiska välbefinnandet försämrades. Belastningsskadorna fortsätter att utgöra en stor andel av arbetsskadorna. Utredningen lyfter fram två faktorer som kan anses väga tyngst för att förklara sjukfrånvaron. Den ena faktorn är förändringar av ålderssammansättningen av befolkningen som, även vid oförändrade ohälsotal i olika åldersgrupper, skulle gett upphov till en kraftig ökning av antalet ohälsodagar. Administrativa tillkortakommanden och mer restriktiva bedömningar i förtidspensionssystemet har lett till att denna ökning nästan uteslutande hamnat i sjukförsäkringssystemet. Den andra faktorn har angivits vara mer komplex. blev arbetslivet mer pressat och det psykiska välbefinnandet minskade. Det senare berodde, enligt utredningen, sannolikt både på situationen i arbetsli- vet och på andra faktorer i samhället. Utredningen kommer till slutsatsen att något sannolikt har hänt i samspelet mellan individ, arbetsplats och läkare. Utredningen konstaterar vidare att arbetsmiljön utvecklades negativt under 1990- talet och att arbeten med hög anspänning ökade. anges att det finns en del som pekar mot att ökningstakten när det gäller sjukskrivningar avtagit något. Tabell 3.6 Tillgång och kontakt med företagshälsovården När det gäller arbetsmiljöarbetet kan konstateras att hälften av de tillfrågade i arbetsmiljöundersökningen sade att systematiskt arbetsmiljöarbete pågick på arbetsplatsen. Andelen som uppgav att de har tillgång till, liksom kontakt med, företagshälsovård sjönk något , vilket framgår av tabell 3.6. Antalet personer verksamma i företagshälsovården har minskat med ungefär en tredjedel (antal ca 5 100). Utvecklingen av sjukpenning och arbetsskador redovisas ytterligare under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp i denna proposition. Regeringen konstaterar att den negativa utvecklingen av hälsan i arbetslivet fortsätter. Även om denna utveckling inte enbart kan förklaras av förhållandena i arbetslivet anser regeringen att mycket återstår att göra för att villkoren i arbetslivet skall anses vara tillfredsställande. Åtgärderna inom ramen för 11-punktspro- grammet för hälsa i arbetslivet kräver för sitt genomförande ytterligare beslut och uppföljning. Regeringen har inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp i denna proposition redovisat ett mål för hälsan i arbetslivet. Målet innebär att frånvaron i arbetslivet på grund av sjukskrivning skall (i förhållande till 2002) halveras , som antalet personer med aktivitets- och sjukersättning (f.d. förtidspensionärer) inte skall öka, varvid hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen . Regeringen anser att grunden för det fortsatta arbetet på ohälsoområdet är en utveckling på de lokala arbetsplatserna. Det behövs olika åtgärder för att stödja en sådan utveckling. Medvetenhet och attityder behöver förändras. Arbetsmiljöarbetet och hur arbetet organiseras på de lokala arbetsplatserna måste utvecklas. Arbetet måste vidare bättre anpassas till de äldres förutsättningar i arbetslivet. Möjligheterna för äldre att kunna stanna kvar och utvecklas i arbetslivet måste öka. För att åstadkomma detta krävs utvecklings- och forskningsinsatser på bred front. Som närmare utvecklas under verksamhetsområdet och kompetens behövs ökade kunskaper om hur arbetsplatser och arbetsorganisation bäst kan utformas för att underlätta en återgång till arbete efter sjukskrivning, ge bra förutsättning att kombinera föräldraskap och arbete samt behålla fler äldre i arbetslivet. Förbättrad uppföljning och utvärdering av vidtagna åtgärder och insatser behövs också såväl på samhälls- och myndighetsnivå som inom ramen för arbetsmarknadsparternas arbete på området. Regeringen avser att arbeta vidare med dessa frågor efter att lämnat sitt slutbetänkande . tillsyn är väsentlig för att motverka ohälsa i arbetslivet särskilt när det gäller de arbetsplatser som har de största riskerna. Tillsynsåtgärder på arbetsplatserna har bl.a. bidragit till att säkra företagens och förvaltningarnas interna styrning av hälso- och säkerhetsfrågorna. uppgifter utvidgades väsentligt , främst beroende på att tillsynen på det arbetsorganisatoriska området är mycket mer resurskrävande än traditionell tillsyn samt beroende på EU- arbetet. Regeringen avser att låta följa upp och utvärdera försöksverksamheten inom ramen för 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Syftet är att resultaten och erfarenheterna från försöksverksamheten skall kunna spridas för att utveckla metoder och arbetssätt i det förebyggande och rehabiliterande arbetet. Försöksverksamheten skall också ge upphov till ytterligare utvecklings- och forskningsverksamhet. Ett antal åtgärder har aktualiserats inom ramen för trepartssamtalen för att förbättra det förebyggande och rehabiliterande arbetet. Företagshälsovården verkar i huvudsak på en fri marknad. Enligt arbetsmiljölagen finns en skyldighet för arbetsgivaren att se till att den företagshälsovård som arbetsförhållandena kräver finns att tillgå. Det är ett samhällsintresse att skapa förutsättningar för att företagshälsovården skall kunna ge tillräcklig hjälp i det arbetsmiljöarbete som efterfrågas. Regeringen kommer att utreda förutsättningarna för en obligatorisk certifiering av företagshälsovården för att se om det gynnar företagen och samhället i stort. Andra frågor som bör utredas närmare är företagshälsovårdsutbildningens huvudmannaskap och organisation samt hur personalförsörjningen skall kunna ske utan negativa effekter för sjukvården eller annan för samhället viktig verksamhet. Regeringen lägger fram förslag om en ytterligare förstärkning av utbildningen av personal inom företagshälsovården. Risken för skador på grund av isocyanater måste tas på största allvar. Regeringen avser att stödja denna forskning. På den enskilda arbetsplatsen spelar skyddsombuden en viktig roll. En förstärkt utbildning för regionala skyddsombud inom ramen för utvecklingen av arbetsmiljöarbetet genomförs . Regeringen föreslår att denna verksamhet förstärks även , vilket framgår senare i detta avsnitt. I anslutning till att trepartssamtalen avslutas och resultatet av samtalen presenteras bör det genomföras en informationsinsats med medverkan av samtliga parter som har deltagit i samtalen. En proposition som rymmer förslag om obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron kommer att lämnas till i samband med budgetproposition. Frågan om ett utvecklat redovisningssystem kommer att kunna övervägas i samband med uppföljningen av den försöksverksamhet på området som pågår. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen avser att arbeta vidare med Seniorgruppens förslag. Regeringen föreslår följande åtgärder för hälsa i arbetslivet inom politikområde Arbetsliv : Totalt avsätts för en informationssatsning. En förutsättning för denna satsning är att parterna medverkar både i genomförande och finansiering (se avsnitt 9.1), Totalt avsätts som en resursförstärkning till tillsynsverksamhet (se avsnitt 9.1), Totalt satsas för att förstärka den regionala skyddsombudsverksamheten (se avsnitt 9.1), Totalt skjuts till för att förstärka utbildningen av personal inom företagshälsovården (se avsnitt 9.2), Totalt avsätts för att stärka isocyanatforskningen (se avsnitt 9.2). En samlad presentation av den fortsatta strategin för hälsa i arbetslivet görs under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp under avsnitt 2.6.3. Trygghet och delaktighet i arbetslivet En viktig del av arbetet på arbetsrättens område sker inom ramen för det europeiska samarbetet. Det ger en möjlighet att påverka utvecklingen inom EU, men arbetet påverkar även . Det kan konstateras att det inom det arbetsrättsliga området är fortsatt viktigt att arbetsmarknadens parter, både på nationell och på europeisk nivå, är engagerade i och tar sin del av ansvaret för utvecklingen av en modern och väl fungerande arbetsrätt. Tillgången till kollektivavtal som ett alternativt regleringsinstrument ökar möjligheterna till ändamålsenliga lösningar. Regeringen har gett i uppdrag att se över bland annat reglerna för tidsbegränsade anställningar i anställnings- skyddslagen för att begränsa den väsentliga ökningen av andelen tidsbegränsade anställningar. Ett viktigt mål för regeringen är att forma en arbetsrätt som skapar trygghet, flexibilitet och delaktighet i arbetslivet. Regeringen avser att arbeta vidare med frågan när redovisat sitt uppdrag. RRV bedömer att årsredovisningarna för myndigheterna inom politikområdet är i allt väsentligt rättvisande, vilket är samma bedömning som . RRV har dock i en revisionsrapport rekommenderat att bl.a. inför en modernare och säkrare ekonomistyrningsmodell. RRV föreslår också att redovisningsplanen anpassas till regleringsbrevets krav på indelning. RRV anser att tidredovisning bör införas inom hela myndigheten. RRV föreslår i en revisionspromemoria en skärpt intern kontroll inom vissa verksamheter. Vidare har RRV lämnat en revisionspromemoria för 2002. RRV rekommenderar bl.a. att förbättrar sin prognosverksamhet. RRV upprepar rekommendationer kring intern kontroll. Regeringen () och för kontinuerliga diskussioner om ekonomistyrningen vid myndigheten. driver även ett utvecklingsarbete tillsammans med ESV, vilket regeringen () ser positivt på. prövar bl.a. formerna för tidredovisning. Regeringen förutsätter att myndigheten, som utlovat, kommer att införa en objektplan från . Vidare bör myndigheten presentera en fungerande tidredovisning från . Regeringen kommer även fortsättningsvis att noga följa de prognoser som lämnar. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Verksamhetsområdet omfattar insatser för att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet samt för en god arbetsmiljö i övrigt. Häri ingår bl.a. de pågående trepartssamtalen om ohälsan liksom tillsyn och övriga verksamhet. Vidare ingår stöd till den regionala skyddsombudsverksamheten och bl.a. kostnader för tidningen . Målet för verksamhetsområdet är en bra och utvecklande arbetsmiljö. Ett omfattande arbete för att klarlägga ohälsans orsaker pågår. Förutom den diskussion som äger rum inom ramen för de trepartssamtal som förs mellan företrädare för regeringen och arbetsmarknadens parter kan följande utredningar nämnas: En handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (SOU 2002:5), rapporten Långsiktig verksamhetsutveckling ur ett arbetsmiljöperspektiv (Ds 2001:28) och den pågående Utredningen om analysgrupp för frågor rörande hälsa och ohälsa i arbetslivet (, S 2002:1) och delrapporten sjukförsäkringen (SOU 2002:62). Arbetet med att kartlägga ohälsans orsaker måste fortsätta. Det kan dock redan nu konstateras att sambanden är komplexa och att många faktorer inverkar. När det gäller effekten av statliga insatser, omfattande såväl forskning som andra insatser, pågår ett omfattande arbete såväl i som i andra europeiska länder för att klarlägga arbetsmiljötillsynens effektivitet. Häri ingår att etablera en bas för interventionsforskning, dvs. forskning angående effekten av interventioner från samhällets sida, t.ex. tillsyn, straffhot, rådgivning etc. i . På svenskt initiativ har SLIC (), vilket är ett till Europeiska kommissionen knutet organ som representerar arbetsmiljötillsynen i medlemsländerna, tillsatt en arbetsgrupp för att arbeta fram indikatorer som avser Arbetsmiljöinspektionens effektivitet. Gruppen skall redovisa sina resultat . Inom det projekt som satt igång för att förstärka verkets tillsyn på det arbetsorganisatoriska området () ingår en utvärdering av verkets aktiviteter på detta område. Utvärderingen avses ske . För tillsynen kan exempelvis inriktning av olika insatser eller hur många arbetsgivare som börjat tillämpa systematiskt arbetsmiljöarbete användas. En målsättning är att finna möjligheter att mera generellt klarlägga sambandet mellan statens insatser och förändringar i arbetsmiljön. Resultat inom verksamhetsområdet behandlas i avsnitt 3.6.2. Inom ramen för Lissabonstrategin tar EU:s medlemsstater fram resultatindikatorer för att jämföra utvecklingen i de olika länderna och hur väl man arbetar för en högre tillväxt. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 jön är ett sådant område och det går att urskilja fyra indikatorer: Antalet rapporterade arbetsrelaterade olyckor, frekvens av olycksfall, totalt antal frånvarodagar p.g.a. olyckor på arbetet och genomsnittligt antal frånvarodagar p.g.a. olyckor på arbetet. Dessa indikatorer gäller endast olycksfall. För ohälsan som helt dominerat de senaste årens utveckling möter större svårigheter. Sjukskrivningsstatistiken kan inte direkt knytas till orsak. Arbetsskadestatistiken har stora mörkertal just på de områden av ohälsan som ökat. De arbetsmiljöundersökningar som redovisas av SCB uttrycker subjektiva värderingar hos de tillfrågade men ger värdefull information framför allt om trender i utvecklingen. Politikens inriktning på arbetsmiljöområdet är att uppnå ett arbetsliv där människor inte slås ut eller drabbas av skador eller ohälsa till följd av arbetet. Arbetslivet skall möjliggöra att människor orkar arbeta tills de går i ålderspension och även därefter kan leva ett aktivt liv. Målsättningen måste emellertid sättas högre än så. Så långt det är möjligt måste arbetslivet utformas så att arbetet är utvecklande. En sådan inriktning kan förutsättas gynna den långsiktiga effektiviteten i verksamheterna och därigenom samhällsekonomin i stort. Viktigare än statens insatser för arbetsmiljön är det arbetsmiljöarbete som utförs på arbetsplatserna av arbetsgivare, arbetstagare och deras organisationer. För privata och offentliga arbetsgivare som ser personalens kompetens som en viktig investering och som bedriver en långsiktig planering av verksamheten är en god arbetsmiljö ett starkt egenintresse. Målet är att alla verksamheter skall ha ett systematiskt arbetsmiljöarbete (), vilket mot denna bakgrund framgår som ett väsentligt intresse för både näringsliv och samhälle. Trots ökad livslängd är fler människor än långtidssjukskrivna från sina arbeten eller upplever påfrestningar i arbetet som hotar deras hälsa. Grupper som drabbats särskilt hårt är kvinnor oftast äldre inom vård, skola och omsorg. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt dessa grupper. En beskrivning av denna utveckling liksom av de särskilda åtgärder som vidtagits för att möta den har givits i avsnitt 3.6. Det faktum att arbetsmiljön försämrades är en väsentlig förklaring till de ökade sjukskrivningarna. Härutöver är det av grundläggande betydelse att genom tillsyn verka för att arbetsmiljön på landets arbetsplatser når upp till den nivå som samhället kräver, liksom att genom information och andra åtgärder främja en god arbetsmiljö. Tillsynen skall i första hand inriktas på de arbetsplatser där risken för ohälsa och olycksfall är störst. En annan förutsättning för ett gott arbetsmiljöarbete är en lokal samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare om arbetsmiljön. På den enskilda arbetsplatsen spelar skyddsombuden en viktig roll. Inte minst de regionala skyddsombuden har en nyckelroll för arbetsmiljösamarbetet i mindre företag. Staten har genom arbetsmiljölagen skapat stabila spelregler för skyddsombudens verksamhet. I arbetsmiljölagen framgår att arbetsgivare och arbetstagare gemensamt svarar för att skyddsombud får erforderlig utbildning. De regionala skyddsombudens utbildning bekostades ursprungligen genom den särskilda arbetsmiljöavgift som arbetsgivaren betalade. Denna avgift ingår numera i den allmänna arbetsgivaravgiften medan staten finansierar en del av de regionala skyddsombudens utbildningskostnad. Frågor om företagshälsovården behandlas under avsnitt 3.6. De särskilda åtgärder som vidtagits i enlighet med regeringens 11-punktsprogram mot den ökade ohälsan har i stort redovisats i avsnitt 3.5.1. Utöver vad som sägs där kan följande åtgärder inom 11-punktsprogrammet nämnas. har avsatts som en engångssatsning för att stärka metodutvecklingen inom företagshälsovården. Utvecklingsuppdraget utförs av i samverkan med . Vidare har gjorts engångssatsningar om 2001, liksom 2002 för arbetsmiljöutbildning av regionala skyddsombud, utöver det årliga bidraget på till den regionala skyddsombudsverksamheten. förvaltningsanslag ökade med . Anslagsökningen skulle användas till förstärkning av tillsynen främst på de arbetsorganisatoriska området. Detta innebär i första hand rekrytering och utbildning av arbetsmiljöinspektörer. Det ökade anslaget innebär att /03 kommer ca 95 inspektörer att ha anställts utöver tidigare 325 anställda. Stora utbildningssatsningar har ägt rum. Den nya myndighetsstrukturen med ett sammanslaget verk i stället för självständiga distrikt möjliggör nya sätt att arbeta över hela landet. På EU-nivå har aktivt medverkat i direktivarbete som avsett helkropps- och handarmvibrationer, buller, asbest samt maskiner. I samtliga fall är inriktningen en ökad ambition i det europeiska arbetsmiljöarbetet för att uppnå konkurrensneutralitet. har även medverkat i arbetet med en europeisk arbetsmiljöstrategi och en rekommendation angående ensamföretagares arbetsmiljö. Överväganden beträffande företagshälsovårdens framtida ställning och uppgifter pågår. avlämnade Statskontoret rapporten företagshälsovården bättre. Förslag som berör företagshälsovården finns också i utredningen handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (SOU 2002:5). Arbetstidsfrågan behandlas av en parlamentarisk kommitté som tar upp frågor om arbetstidsförkortning, semester, anpassning till EG- direktiv mm. En beskrivning av det ökande ohälsa liksom av de särskilda åtgärder som vidtagits för att möta den har givits ovan i avsnitt 3.6. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 4.1 Statistik om arbetsolyckor 1997 respektive 2000 Totalt antal förlorade arbetsda- gar beroende på arbetsolyckor Antalet rapporterade arbetsolyckor ökade något . Arbetsolyckor var betydligt vanligare bland män än bland kvinnor . Antalet förlorade arbetsdagar beroende på arbetsolyckor ökade med . förvaltningsanslag ökade, som tidigare nämnts, med . Detta innebar i första hand rekrytering och utbildning av arbetsmiljöinspektörer på det arbetsorganisatoriska området. Rekrytering och utbildning har skett kontinuerligt . Eftersom den utbildning som är aktuell till stor del genomförs av verkets egen personal och den nya personalen endast i begränsad utsträckning har börjat fungera operativt har satsningen i ett kort perspektiv belastat tillsynen. Först i ett längre perspektiv kan resultatet av satsningen visa sig. har intensifierat sina insatser framförallt när det gäller belastningsskador, psykologiska och sociala förhållanden, överkänslighet, farliga maskiner och allvarliga olycksfall. Andelen av krav i samband med tillsyn som gällt belastningsergonomiska eller psykosociala problem ökade från . Huvuddelen av de inspektioner som genomförs har till väsentlig del till syfte att få arbetsgivarna att i ökad utsträckning införa interna system för arbetsmiljöarbetet, s.k. systematiskt 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 arbetsmiljöarbete (). Särskild uppmärksamhet har ägnats åt offentlig förvaltning, utbildning, hälso- och sjukvård, förskolor och omsorg. Statistiken visar att det på dessa områden finns en hög andel arbetsskador. Efter att nya föreskrifter trätt i kraft används begreppet SAM-status för att markera hur långt införandet av systematiskt arbetsmiljöarbete framskridit i en verksamhet. Eftersom inspektionsverksamheten prioriteras till de verksamheter som har den sämsta arbetsmiljön ger siffrorna för SAM- status hos inspekterade arbetsgivare ingen rättvisande bild för alla företag inom området. Det kan nämnas att för inspekterade arbetsställen inom de nämnda verksamhetsområdena har arbetsställen med SAM-status 2 (påbörjat systematiskt arbetsmiljöarbete, finns i teorin) ökat från och arbetsställen med SAM-status 3 (inordnat i verksamheten) ökat från . I en enkätundersökning som genomförts av och som avser ett genomsnitt av alla arbetsgivare uppger två av tre arbetsplatser inom offentlig sektor att systematiskt arbetsmiljöarbete införts medan andelen i privat sektor är . Särskilt låg är andelen inom handel och byggbranschen. De allra minsta arbetsställena har generellt lägre siffror. En utvärdering har gjorts av när det gäller tillsynsinsatsernas resultat på arbetsgivarnas systematiska arbetsmiljöarbete . Bland företag med mer än 500 anställda uppnådde ett systematiskt arbetsmiljöarbete som var inordnat i verksamheten. I gruppen med 50 500 anställda hade cirka hälften nått lika långt.