prop · GQ03125 · 2003-04-09 00:00:00 — punkt i den svenska föreningstraditionens vilja att förnya och för- bättra, i syfte att skapa en idrottsutveckling byggd på mångfald och alla människors delaktighet - att en uppföljande utvärdering av satsningen på lokal idrottsutveck- Skr. 2002/03:125 ling genomförs . beslutade regeringen att avsätta sammanlagt ur Allmänna arvsfonden för att utveckla och pröva olika former av stöd och boende för personer med psykiska funktionshinder. Avsikten med satsningen var även att bidra till utveck- landet av metoder för samarbete mellan ideella organisationer och kom- muner och landsting. Totalt beviljades 26 projekt medel inom ramen för denna satsning. En utvärdering av satsningen har genomförts av Social- psykiatriskt i tillsammans med Riksför- bundet för social och mental hälsa (RSMH), de kyrkliga organisationerna samt som gjort en dokumentationsstudie av 22 av projekten och djupanalyserat fem av dem. Slutsatserna av utvärderingen är bl.a. att nya kontakter har knutits mellan olika lokala offentliga vård- givare och representanter för den ideella rörelsen och att de ideella före- ningarna med hjälp av nya angreppssätt i flera fall har lyckats nå den grupp av personer i samhället som annars riskerar att hamna utanför. Ut- värderingsrapporten att spridas genom seminarier m.m. Regeringen beslutade att anslå ur Allmänna arvsfonden för att stödja ideella föreningars arbete mot tobak. som ansvarat för fördelningen av projektstöd lämnade en redovisning av den avslutade sats- ningen. Totalt har fördelats till 45 projekt och resterande medel har använts till kostnader för administra- tion, dokumentation och utvärdering. I dokumentationsrapporten tar form, utvecklas och får bärkraft Tobakspreventiva projekt bland unga 19992001 med ekonomiskt stöd från Allmänna arvsfonden redo- görs för de projekt som fått stöd genom satsningen. I en materialkatalog har man sammanställt de broschyrer, metodhandböcker, videofilmer, webbsidor m.m. som tagits fram inom ramen för projekten. Genom de olika projektarbetena har nätverksarbetet mot tobak kunnat breddas och förstärkas genom att nya aktörer tillkommit och nya allianser slutits. , , genomför en utvärdering av den treåriga satsningen och den slutliga rapporten beräk- nas bli klar . Arvsfondsdelegationen gör dessutom enkätuppföljningar av det stöd som beviljats till anläggningar, lokaler och utrustning tidiga- re. Målet för Arvsfondsdelegationens arbete med erfarenhetsspridning är att sprida resultaten från utvecklingsverksamheten till i första hand organi- sationer som bedriver ideell verksamhet och till kommuner för att de ska kunna ta till sig och börja använda nya metoder och modeller som ut- vecklats med stöd ur Allmänna arvsfonden. Även de projekt som inte lyckas uppnå sina mål kan ge viktig kunskap till andra projekt som där- med kan undvika att upprepa samma misstag. Att sprida kunskaper och erfarenheter från projektverksamheten är i första hand en uppgift som skall genomföras inom ramen för varje projekt. I anvisningarna för an- Skr. 2002/03:125 sökan understryks därför att projektet bör innehålla en plan för doku- mentation och erfarenhetsspridning. För att stimulera erfarenhetsspridning mellan organisationer, kommu- ner och myndigheter anordnar Arvsfondsdelegationen projektledarsemi- narier och kunskapsdagar. genomfördes två temainriktade projektledarseminarier och en Arvsfondsdag i . Ett av seminarierna ägnades åt att disku- tera metoder för att förebygga rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Det andra seminariet fokuserade på metoder för att ut- veckla personligt brukarstöd och hur kulturen kan användas som medel för att förbättra bemötandet av personer med funktionshinder. Arvsfondsdagen arrangerades i . Till Arvsfonds- dagen inbjöds projektledare, representanter från ideella organisationer och myndigheter för att utbyta erfarenheter och idéer med varandra. Årets tema var dubbla kulturer och ett urval av de projekt som beviljats stöd ur fonden presenterade sina projekt. Arvsfondsdelegationens projektdatabas används även som källa till in- formation och erfarenhetsspridning. Projektdatabasen som nås från hem- sidan gör det möjligt att söka efter projekt utifrån projektområde, län, målgrupp och fri textsökning. Andelar i KamK:s räntekonsortium Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader 1 128 582 892,36 1 096 221 282,66 EGET KAPITAL OCH SKULDER SUMMA BUNDET EGET KAPITAL SUMMA FRITT EGET KAPITAL Fördelade, ej slutligt beslutade medel Prel skatt och sociala avgifter, godemän Beslutade men ej utbetalda bidrag Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter SUMMA SKULDER OCH EGET KAPITAL 1 128 582 892,36 1 096 221 282,66 Inledande kommentarer och redovisningsprinciper Kammarkollegiet sköter den ekonomiska förvaltningen av ett antal stiftelser och andra fonder. För förvaltningen har kollegiet bildat ett aktiekonsortium och ett räntekonsortium. Tillgångarna i respektive konsortium ägs gemensamt av de stiftel- ser/fonder som har placerat kapital i konsortiet genom köp av andelar. Andelarna är lika stora och medför lika rätt till egendom som ingår i konsortiet. Konsortierna är även i övrigt uppbyggda efter förebild av värdepappersfonder, men de omfattas inte av lagen (1990:1114) om värdepappersfonder. Mot bakgrund av stiftelselagen (1994:1220) pågår diskussioner mellan Kammarkollegiet och om konsortiernas rättsliga ställning. Sedan konsortierna bildades tillämpas följande redovisningsprinciper beträffande andelar i konsortierna. I respektive stiftelse/fonds bokföring behandlas andelar i konsortierna på samma sätt som andelar i värdepappersfonder. Det innebär att andelar i konsortierna tas upp som tillgång i balansräkningen värderade till anskaffningsvärdet. Inlösen av andelar medför realisationsvinst eller realisationsförlust. Utdelning från konsortier- na tas upp som intäkt. Vid utdelning från konsortierna tillämpas principen att utdelningar motsvarar respektive konsortiums direktavkastning. Varken realiserade eller orealiserade värdeökningar delas ut. Anskaffningsvärdet för andelar i aktie- konsortiet är marknadsvärdet vid anskaffningstidpunkten och inlösenvärdet är marknadsvärde vid inlösentillfället. Anskaffnings- och inlösenvärdet för andelar i räntekonsortiet är marknadsvärdet vid anskaffnings- respektive inlösentidpunkten, dock högst ett s.k. nominellt värde som fastställs i taget och som ungefär motsvarar marknadsvärdet efter det att utdelning lämnats. Om mark- nadsvärdet vid anskaffnings- respektive inlösentidpunkten överstiger det nominella värdet, betraktas skillnaden som upplupen ränta. Utdelningen från räntekonsortiet justeras med den upplupna räntan. I det portföljadministrativa systemet beräknas andelsvärdet med 16 decimaler, men i berörda noter nedan är kursen avrundad till två decimaler varvid differens kan uppstå. Restituerade arvsmedel m. m. Avstående av arv, bättre rätt till arv Prel skatt och sociala avgifter, godemän Utbetalning av beviljat stöd Andelar i ränte- och aktiekonsortierna 1 894 941 125,00 Totalavkastning i konsortiet (%) Direktavkastning i konsortiet (%) Kurs/andel (kr) Marknadsvärde (kr) 1 894 941 124,51 2 875 833 241,00 Bokfört värde (kr) Orealiserat övervärde (kr) 1 281 179 097,68 2 262 071 214,17 Totalavkastning i konsortiet (%) Direktavkastning i konsortiet (%) Kurs/andel (kr) Marknadsvärde (kr) Bokfört värde (kr) Orealiserat övervärde (kr) Eget kapital (kr) 1 281 179 097,68 2 262 071 214,17 2 169 397 269,75 3 093 207 501,13 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader Förändringar i eget kapital Belopp vid årets ingång Kapitalisering av influtna arvsmedel* Belopp vid årets utgång * Kapitalisering av influtna arvsmedel Restituerade arvsmedel (enl. not 1) Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Administrativa kostnader Socialdep. Administrativa kostnader 2001, Socialdep. Kostnad utbetalning av beviljat stöd Kv IV Bokslut för Allmänna arvsfonden Sedan Allmänna arvsfondens bokslut fastställdes av Kammarkollegiet har Kammarkollegiet haft samråd med företrädare för utbildnings- och socialdepartementen. Samrådet har gällt behand- lingen av en differens i bokslutet. Beloppet påverkar inte fondens för- mögenhet 2002. I redovisningen finns en differens om . Kammarkollegiet har utrett posten och konstaterat att differensen inte uppkommit . Vidare utredning bakåt i tiden måste göras. Kammarkollegiet har antagit att posten skulle härledas till kontot för medel som är fördelade mellan departementen och som departementen ska fatta beslut om. Posten omfördes därför i bokslutet från kontot Beslutade men ej utbetalda bidrag. Efter samråd med departementen har Kammarkollegiet förstått att bedömningen inte delades av departementen. Kammarkollegiet har därför per återlagt posten till kontot Beslutade men ej utbetalda bidrag. Om hänsyn tas till denna justering skulle beloppen i bokslutet vara Fördelade ej beslutade medel Beslutade men ej utbetalda bidrag Kammarkollegiet kommer skyndsamt utreda tidigare års redovisning för fonden för att ta reda på hur differensen uppkommit. Förteckning över projekt som beviljats stöd under Alternativa stöd- och boendeformer ........................................................ Arbete/sysselsättning ............................................................................... Bemötande med kultur............................................................................. Demokrati och delaktighet....................................................................... Fritid/idrott............................................................................................... Förebyggande av brott/våld/mobbning.................................................... Information/utbildning........................................................................... Invandrare och handikapp...................................................................... Jämställdhet/könsroller.......................................................................... Konsument/ekonomi.............................................................................. Kost och motion..................................................................................... Mot rasism och diskriminering.............................................................. Utrustning och inventarier ..................................................................... Utsatta barn och ungdomar.................................................................... Alternativa stöd- och boendeformer Värtahemmet är inackorderingshem för hemlösa män med psykiska sjukdomar, missbruksproblem och dubbeldiagnoser. Många av de boende har tidigare bott på andra inackorderingshem men på grund av återfall till missbruk blivit utskrivna till gatan/härbergen och därefter fastnat i utökat missbruk, flera sociala problem, brott etc. Först när man gått ner sig kan man i bästa fall få plats på någon av lands- tingets toxikomanikliniker. Värtahemmet skall därför pröva om det är möjligt att hjälpa dem som återfaller att avgiftas och nyktra till genom att inrätta en lättavgiftningsenhet med fem platser. Man beräknar kunna sälja platser till kommunen som är mycket intresserad av en sådan verk- samhet. Kontaktperson: , tel. för år 3 av 3 av ett tre-årigt projekt. I har , , , LP-Väst, Hela och bildat den gemensamma organisationen . Kyrk- nätet har arbetat tillsammans med kommunen med att kartlägga ute- liggarna i genom uppsökande verksamhet och försöka få en bild av varför man kommit i en hemlösesituation, vilken hjälp vill man ha, vilka kontakter har man etc. Utifrån denna kartläggning har man till- sammans med kommunen börjat arbeta fram former av boende med olika grad och art av stöd. Projektet målgrupp är uteliggare med psykiska problem. har tillsammans med kommunen startat en verksamhet i en gammal prästgård där boende och besökare skall utveckla praktiska aktiviteter som viss djurhållning, trädgårds- skötsel, natur- och skogsvård, matlagning och bak etc. samt med gården som bas utveckla boendekollektiv och andra boendeformer. Kontaktperson: , , tel. , för rehabilitering av skallskadade Utveckling av boende och personlig assistans för personkrets 2 enligt LSS för år 2 av 3 av ett treårigt projekt där Hjärnkraft (hjärnskadade) tillsammans med ut- vecklar boende och personlig assistans för personkrets 2 enligt LSS. denna personkrets hör personer med betydande och bestående begåv- ningsmässiga funktionshinder, eller hjärnskada i vuxen ålder föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. Många familjer har det svårt att få sitt vardagsliv att fungera när en i familjen drabbats en grav hjärnskada. Skadan kan ha medfört personlighetsförändringar ibland kombinerat med impulsgenombrott och den skadade kan vara i behov av omfattande assi- stans dygnet runt, vilket gör hemmet till en arbetsplats för många perso- I flera fall stänger yrkesinspektionen arbetsplatsen på grund av risker för de personliga assistenterna och många blir långtidssjukskrivna. projektet skall man utveckla och pröva en alternativ boendeform samt utveckla former för personlig assistans som ger trygghet för samtliga Kontaktperson: , tel. för schizofreni (IFS) i Centrala för år 1 av 3 Föreningen skall flytta till nya lokaler som ger möjligheter att utvidga den nuvarande dagverksamheten för personer med psykiska problem till verksamhet även kvällar och för att söka stötta individerna och Samarbete sker med såväl arbetsförmedling som socialtjänst, psykiatrins mobila team, psykosmottagningen på sjukhus och olika utbildningsanordnare. Tanken är att i anslutningen till lokalen i samråd med berörda myndigheter utveckla korttidsboende. Kontaktperson: , tel. och Psykisk Hälsa (SPH) för år 3 av 3 av ett treårigt projekt. Föreningen arbetar tillsammans med kommunen med människor med psykiska och/eller missbruksproblem som har svårigheter med sitt boende och hur de skall hantera sin dag. Unga människor prioriteras. Genom nätverk för kamratstöd och motiva- tionsarbete vill man hjälpa personerna och ge dem mod att föra sin egen talan och få livskraft. Konkret skall detta ske genom att föreningen dels hyr några lägenheter, dels ger personerna möjlighet till struktur (och därmed också natt) genom en daglig verksamhet som inkluderar måltider och individuellt komponerade program där inslagen är utbild- ning i ekonomi, praktisk samhällskunskap, svenska och matematik, mat- lagning, klädvård, personlig omvårdnad, droginformation, motion, moti- vation (i grupp och enskilt) m.m. Kontaktperson: , tel. för år 1 av 3 Bostället riktar sig till hemlösa män och kvinnor med bl.a. psykiska funktionshinder. Boställets program är ett s.k. trappstegsboende som i första hand innefattar ett akutboende som går vidare i korttidsboende och långtidsboende. S.k. boendekontrakt ingås mellan boende och Bostället med tydligt formulerade rättigheter och skyldigheter. Kontaktperson: , tel. Projektet med stöd ur ett helhetsperspektiv för år 2 och 3 Fontänhuset som vänder sig till personer med psykiska funk- tionshinder har tillsammans med kommun startat ett boende med egna lägenheter och gemensamhetsutrymmen för personer med psy- kiska funktionshinder. Fontänhuset skall ansvara för huset med ekono- miskt stöd från kommunen. Fontänhusets handledare och medlemmar skall tillsammans arbeta med vardagsuppgifter. Tanken är, att man även när man flyttat till annat boende, fortfarande skall få ta del av Fontänhusets stöd och gemenskap. Kontaktperson: , tel. Projektet kraft 2004 för att synliggöra och stimulera unga människor i till engagemang, delaktighet och handling för år 2 av 3 Projektet består av ett antal delprojekt som alla syftar till att synliggöra ungas idéer samt att stötta ung företagsamhet. Det delprojekt som får stöd består av uppbyggnad av lokala mötesplatser för stöd till ungdomar som vill driva egna idéer i företags- eller föreningsform. Mötesplatserna ges formen av fysiska lokaler i kommunerna. Varje mötesplats bemannas med en ung person som skall agera som lokal coach. Coachen får stöd och utbildning för sin verksamhet av föreningen , av nät- verket med de andra coacherna samt en lokal referensgrupp. Coachen och referensgruppen utbildar och stöttar i sin tur ungdomar som vill starta egna företag eller föreningar, söka jobb eller dylikt. Kontaktperson: , tel. Projektet liv för alla för år 2 av 3 Projektet syftar till att bygga upp ungdomsverkstäder som producerar varor och tjänster. Verkstäderna skall bli självbärande kooperativ. Deltagarna i verkstäderna skall under projektet ha tillgång till både ett nätverk av andra verkstäder och professionellt handledarstöd. Erfaren- heterna från projektet kommer att samlas i en resursbank som andra lik- artade verksamheter kan dra nytta av. Kontaktperson: , tel. Projektet är alla unika och lika ABF vill tillsammans med arbetsförmedlingen m.fl. utbilda ungdomar med funktionshinder så att de själva skall kunna informera om olika funktionshinder i skolor m.m. Utbildningen varvas med praktik. ABF skall efter försöksperioden fortsätta denna verksamhet inom ramen för sin reguljära verksamhet. Kontaktperson: , tel. , Ungdomar och Vuxna (FUB) Att mötas i kommunikation för år 2 av 2 Ett projekt som genomförs av Föreningen tillsammans med (särskilda omsorger och särvux). Syftet är att ge vuxna personer med utvecklingsstörning och stora kommunikations- svårigheter bättre möjligheter att kommunicera med sin omgivning och därigenom kunna påverka sina liv. Fyra grupper av vuxna som i sin dagverksamhet är sysselsatta i olika former av verksamhet, t.ex. industri- arbete, skapande verksamhet och trädgårdsarbete, skall i smågrupper få hjälp att utveckla sin kommunikation. Utvecklingsarbetet sker i nära samarbete med anhöriga och boendepersonal. Kontaktperson: , tel. för år 1 av 3 Föreningen () i skall i samarbete med , arbetsförmedlingen samt Svenska Europeiska social- fonden utbilda arbetslösa personer med funktionshinder till s.k. mång- Utbildningen tar bl. a. upp olika former av funktions- hinder och även deltagarnas egna förhållningssätt gentemot olika grupper i samhället och också belysa deltagarnas egna fördomar och attityder. Mångfaldsinformatörerna skall anställas av FIFH. Deras uppgift blir att besöka både offentliga och privata arbetsplatser, fackförbund, skolor m.m. för att öka kunskapen och förändra negativa attityder hos arbets- givare så att fler personer med funktionshinder kan få arbete. Kontaktperson: , tel. Projektet en inkörsport till arbete för år 3 av 3 Ett samverkansprojekt mellan folkhögskolan och . Vid skolan finns en ettårig trafikteoriprofil för körkort. till personer med komplicerad och långsam inlärningstakt och som har stora svårigheter att klara vanlig trafikskola och teoriprov. och skolan ser körkortet som ett verktyg för ett vidare mål, dvs. att få och behålla ett arbete och social personlig utveck- I projektet vill man därför utveckla metoder för utbildning i samar- bete med kommunen, arbetsförmedling, privata aktörer m.fl. samt pröva nya arbetsområden som t.ex. budbilskörning, arbete på biluthyrnings- Kontaktperson: , tel. Projektet , Utbildning, Arbete och Öppen verksam- för år 3 av 3 Det tredje året av ett treårigt projekt. För ungdomar med utvecklings- störning finns få eftergymnasiala studiealternativ. Centrum utvecklar i detta projekt möjligheterna att bedriva konst- närlig utbildning på eftergymnasial nivå, kulturarbetsplatser och öppen verksamhet med kultur- och naturförankring för personer med funk- tionshinder i första hand personer med utvecklingsstörning. genomförs tillsammans FUB i och med kommuner och landsting. Kontaktperson: , tel. Projektet för personer med autism och autismliknande tillstånd för år 3 av 3 Det tredje året av ett treårigt projekt. Det är svårt för personer med au- tism och autismliknande tillstånd att få och framför allt att behålla ett Föreningen arbetar i detta projekt tillsammans med funktions- hindrade och med dem som arbetar nära dem på arbetsplatsen genom att ge kunskap om funktionshindret och genom ett pedagogiskt arbetssätt. Sättet att arbeta och de erfarenheter man får dokumenteras och förs ut till andra som arbetar med denna grupp. Man vill arbeta med några som ar- betar i dagcenter, med en utflyttad grupp med handledare, med några som arbetar längre från handledare och med några som med initial ar- betsträning arbetar ute i samhället. Föreningen samarbetar med lokala arbetsmarknadsmyndigheter, försäkringskassa, delar av och den traditionella omsorgsverksamheten i , , Övriga samarbetsparter är vuxenpsykiatrin och Kontaktperson: , tel. Projektet för unga synskadade för år 2 av 3 genomför tillsammans med Unga Synskadade ett syste- matiskt arbete som möjliggör för yngre synskadade att komma in i SRF- arbete men också ger deltagaren en kvalificerad utbildning som stärker honom eller henne på arbetsmarknaden. Kontaktperson: , tel. Mental Hälsa (RSMH) Vardagsmakt ett projekt för ökat brukarinflytande för år 2 av 3 av ett treårigt projekt. Psykiska funktionshinder påverkar bland annat koncentrationsförmågan, tänkandet och förmågan att kom- municera med omgivningen och att ta till sig information. Funktions- hindret i sig försvårar därför möjligheterna till ett reellt brukarinflytande och minskar möjligheterna till nödvändig och lagstadgad samverkan mellan den enskilde och vården. Förbundet genomför därför ett föränd- ringsarbete med två parallella delprojekt. Brukarinflytande- utredningen handlar om att ta fram riktlinjer och en plan för hur verkligt brukarinflytande skall kunna utvecklas i vård, omsorg och habilitering. Det andra delprojektet, Brukarutbildningen, handlar om grundläggande utbildning för att den enskilde verkligen skall kunna få styrka och kun- skap för att för sin egen eller för en kamrats räkning framföra önskemål om hur vård, omsorg och rehabilitering bör bedrivas. Kontaktperson: , tel. () Norra , Projektet för år 2 av 2 av ett projekt som prövats i till- sammans med lokala RSMH- och IFS-föreningar. Projektet syftar till att skapa förståelse och tolerans för personer med psykiska funktionshinder. En projektledare/författare har tillsammans med representanter för brukarföreningarna genomfört utbildningar om funktionshindrades situa- tion i några gymnasier och vårdgymnasier i . skall man tillsammans med berörda lokalföreningar pröva modellen i och . Kontaktperson: , tel. Projektet skall rita sin egen gubbe Projektet som genomförs tillsammans med FUB i går ut på att personer med utvecklingsstörning skall filma andra utvecklingsstörda som berättar om vad de tycker är viktigt och centralt i livet. Kontaktperson: , tel. Konsten att dö för år 1 av 3 I Förbundet ingår många ungdomar med om- fattande funktionshinder, en del med dödliga sjukdomar. Förbundet kon- staterar att det är vanligt att allmänheten säger att man lider av en död- lig sjukdom. I detta uttryck utgår man från att personen med den dödliga sjukdomen måste lida. Den friske tycker synd om den som är sjuk och tar sig därmed också friheten att värdera hennes liv. Än mer utbredd än rädslan för döden har rädslan för att inte klara sig själv blivit. Leva som ett paket har blivit ett vedertaget begrepp och ofta hör man människor säga hellre dör jag än lever som ett paket. Det verkar som om man an- ser att en person som behöver hjälp med det mesta eller allt i sin dagliga livsföring inte är en fullvärdig människa. Man värderar då inte bara dessa människors liv, man tar också ifrån dem deras människovärde. Att leva nära döden eller med ett omfattande funktionshinder är inte alltid lätt men det behöver inte alls innebära lidande, tvärtom kan man kanske se andra dimensioner och finna andra kvaliteter. En av medlemmarna har en dödlig muskelsjukdom som är progressiv, han behöver hjälp med det mesta, han blir bara sämre. I ett filmprojekt skall man följa honom och hans förhållningssätt till livet och döden och se hur samhället bemöter Konsten att dö är en experimentell dokumentärfilm som vänder sig till allmänheten. De frågor som filmen tar upp männi-