prop · GQ03143 · 2003-06-10 00:00:00 — Eftersom säkerhetsrådet gett detta tydliga mandat får användning av våld ske, vilket annars hade stått i strid med det generella våldsförbudet i artikel 2 (4) i . Våldsmandatet går utöver fredsbevarande styrkors rätt till självförsvar, vilket innebär att medgivande behövs för att svensk trupp skall kunna delta i den EU-ledda krishanteringsoperationen. Även MONUC har ett säkerhetsrådsmandat under kapitel VII i (se prop. 2002/03:58). Samtycke föreligger dessutom från samtliga parter i konflikten, dvs. från såväl regeringen i DR och parter i , som och respektive regeringar. Detta utgör ytterligare en folkrättslig grund för att det militära ingripandet sker i enlighet med folkrätten. Ett svenskt deltagande med trupp i den EU-ledda militära insatsen i DR står, mot bakgrund av insatsens mandat, därför i överensstämmelse med folkrätten. I den gemensamma åtgärden som ministerrådet antog slås fast att EU skall leda en militär insats i DR i enlighet med säkerhetsrådets mandat 1484 (artikel 1). Den gemensamma åtgärden, som lägger fast det rättsliga ramverket för den EU-ledda insatsen, upphör att gälla . Rådet kommer, enligt de procedurer och riktlinjer som har utarbetats inom EU vad gäller en snabbinsatsstyrka och i enlighet med den gemensamma åtgärden, att behöva fatta ytterligare beslut innan insatsen kan inledas. Det är här frågan om att fatta beslut om operationsplanen, vilken inbegriper s.k. RoE (rules of engagement) och beslutet om att inleda insatsen. har för avsikt att fatta ett särskilt beslut om att ingå ett Prop. 2002/03:143 s.k. (Status of Forces Agreement) med DR . avtal reglerar rättslig status för den internationella personalen som ingår i den . Vad sedan gäller frågan om den svenska regleringen av ett svenskt militärt deltagande i ett annat land kan följande nämnas. Försvarsmakten har som en möjlig insats angett ett specialstyrkeförband om ca 70 personer, inklusive taktisk ledning och ett antal stabsofficerare. Uppgifter som bedöms bli aktuella för förbandet vid insatsen är fast och rörlig spaning, övervakning, att skydda objekt eller verksamhet, inkluderande stridsinsatser i syfte att lösa uppgiften och samverkan. Det av Försvarsmakten angivna specialstyrkeförbandet utgör en väpnad styrka i regeringsformens mening. Av 10 kap. 9 § regeringsformen framgår att i varje enskilt fall skall medge att en svensk väpnad styrka sänds till annat land om inte regeringen har bemyndigats i lag att fatta beslutet eller har godkänt en internationell överenskommelse av vilken skyldigheten att vidta åtgärden följer. Då bemyndigande saknas för regeringen i detta fall och inte kan anses tidigare ha godkänt en internationell överenskommelse av vilken skyldigheten följer krävs medgivande för att en svensk väpnad styrka skall kunna delta i den EU- ledda insatsen. Regeringens förslag: medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka om högst 100 personer till förfogande för att ingå i en EU-ledd militär multinationell snabbinsatsstyrka i DR i enlighet med FN:s resolution (2003). Skälen för regeringens förslag: Under stridigheterna som bröt ut mellan etniska miliser i staden har allvarliga övergrepp på civilbefolkningen begåtts, vilket har resulterat i en omfattande humanitär kris i området. FN-operationen MONUC:s begränsade närvaro i Bunia har inte kunnat sätta stopp för stridigheterna och en ytterligare förstärkning av MONUC bedöms inte kunna ske förrän . har därför genom resolution auktoriserat att en tidsbegränsad multinationell snabbinsatsstyrka skall skickas till Bunia för att stabilisera situationen i avvaktan på MONUC:s förstärkning senast . Behovet av en snabbinsatsstyrka i Bunia är mycket stort. Det är nödvändigt att omgående försöka få stopp på våldet och hindra att motsättningarna utvecklas till en situation som kan liknas vid etnisk rensning eller folkmord. Krisen i Bunia måste dessutom betraktas som en del av en ansträngd fredsprocess. genomförda truppreträtt spelar en central roll i denna process. En fördjupad kris i Bunia skulle riskera att leda till att och även åter engagerar sig militärt i DR , vilket i sin tur riskerar att omintetgöra betydande delar av framstegen i fredsprocessen. fattade beslut om gemensam åtgärd för en EU-ledd insats i Bunia i DR och förväntas rådet fatta beslut om att påbörja insatsen. En EU-ledd insats som genomförs i enlighet med säkerhetsrådets resolution inom de tidsramar som angivits skulle vara ett effektivt sätt att stödja FN:s fredsansträngningar i DR . Insatsen kräver nära samråd mellan EU och FN och kan komma att få stor betydelse för utvecklingen av ett eftersträvat, breddat och fördjupat samarbete mellan EU och FN på krishanteringens område. Insatsen skulle stärka EU:s trovärdighet vad gäller beredskap och förmåga att genomföra fredsfrämjande insatser till stöd för FN. En EU-ledd insats bidrar, tillsammans med övriga instrument som står till EU:s förfogande, till att ge EU och medlemsstaterna möjligheter att utöva inflytande på parterna till stöd för fredsprocessen i DR . Insatsen sänder en tydlig politisk signal till det kongolesiska folket, grannländerna och FN, liksom till som helhet, om EU:s engagemang för afrikansk konfliktlösning. Att EU är berett att agera snabbt och även med egna truppinsatser understryker i konkret handling den vikt som också EU fäster vid att förebygga afrikanska konflikter och främja afrikansk-ledda fredsprocesser. Den styrka som föreslås skulle också ligga väl i linje med EU:s gemensamma ståndpunkt om konfliktförebyggande i som antogs under det svenska ordförandeskapet. Det är regeringens bedömning att ett svenskt styrkebidrag till den EU- ledda militära krishanteringsinsatsen i Bunia är av stor vikt. Det föreslagna svenska bidraget skulle utgöra ett väsentligt bidrag och en kvalificerad resurs till styrkan. Bidraget skulle avspegla vår vilja att ytterligare utveckla EU:s krishanteringsförmåga. En EU-ledd insats i Bunia innebär ett antal risker av olika slag. De rör såväl själva genomförandet av insatsen som möjligheterna för insatsen att bli ett effektivt bidrag till den övergripande fredsprocessen. Situationen är också oförutsägbar med bl.a. irreguljära förband ofta med tvångsrekryterade barnsoldater. finns stora flyktingströmmar som skapar stora humanitära behov och som påverkar säkerhetssituationen. Det direkta militära hotet mot insatsen bedöms emellertid som begränsat, men sannolikheten är hög att styrkan tvingas använda vapenmakt under svåra omständigheter. Sannolikheten att stridigheter och övergrepp mot mänskliga rättigheter flyttas till andra områden än Bunia är stor. Om sådana händelser inträffar utanför insatsområdet kommer styrkan inte att kunna ingripa. En annan typ av risk är möjligheten att ett säkerhetsvakuum uppstår i samband med att den lämnar Bunia i enlighet med sitt mandat och FN-insatsen MONUC inte har anlänt . Sammantaget anser regeringen att det övergripande målet för EU- insatsen; att stoppa övergrepp på civilbefolkningen, att förbättra den humanitära situationen samt att ge stöd till FN:s ansträngningar och till fredsprocessen i DR , väl motiverar de politiska och militära risker som insatsen medför. Den svenska truppens säkerhet kommer dock i Regeringen avser därför att kontinuerligt utvärdera Prop. 2002/03:143 förändringar i hotbilden och, om så anses nödvändigt, agera i enlighet Detta innebär även möjligheten att eventuellt dra tillbaka styrkan. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , Andnor, Nuder, , Regeringen beslutar proposition 2002/03:143 Svenskt deltagande i en EU-ledd styrka i .