prop · GQ031d7 · 2003-01-01 00:00:00 — Regeringen kommer att ge i uppdrag att inleda förhandlingar om ersättning till kommunerna för planering av verksamhet för höjd beredskap och för uppgifter med anledning av planering för svåra påfrestningar på samhället i fred. Regeringen har beslutat om att en särskild utredare tillkallas, som skall utreda frågan om samordning av informationsförsörjning mellan olika aktörer som är verksamma inom det civila försvaret och krishantering i fred enligt förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap (dir. 2002:103). Analysen skall avse behovet inom ramen för den samordning och samverkan som erfordras mellan statliga, landstingskommunala, kommunala och enskilda aktörer för det civila försvaret eller som är verksamma vid krishantering i fred. Utredaren skall, utifrån de olika verksamheternas behov av samverkan och samordning, upprätta en kravspecifikation på nödvändig teknik för att knyta samman systemen för informationshantering. Utredaren skall även föreslå åtgärder som leder till att berörda aktörers olika tekniksystem kan fungera tillsammans i en krissituation. Utredaren skall lämna en slutredovisning . skall, enligt regeringens beslut , inleda testverksamhet av ledningsstödssystemet , version R3, i ett kärnkraftslän i samverkan med ytterligare något län. Erfarenheterna från testverksamheten (bl.a. användbarhet, kostnader, teknisk lösning, säkerhetsbedömningar och genomförbarhet i bred skala) skall ingå i utredarens underlag för förslag om hur informationshanteringen skall kunna samordnas. Utbyggandet av ledningsplatser har fortskridit och 2001 har 17 länsstyrelser tillgång till goda telekommunikationer och därmed också tekniska förutsättningar att uppnå en god ledningsförmåga. Förmågan att signalskydda och använda datakommunikation är dock inte godtagbar. har samordnat PFF-samarbetet som bedrivits hos de funktionsansvariga myndigheterna. Överstyrelsen har också inom ramen för PFF-samarbetet bl.a. bidragit till utvecklandet av det säkerhetsskapande samarbetet i . Sårbarheten i den kommunaltekniska försörjningen har ytterligare minskat genom att bl.a. reservanordningar för el- och vattenförsörjning har införskaffats. Totalt sett har 230 kommuner erhållit sådana bidrag . De projekt och utbildningar som riktats mot kommunen innebär att kommunerna har större möjlighet att få fram kompetenta stödresurser. Överstyrelsen bedömde funktionen Civil lednings grundförmåga vid utgången av 2001 som icke godtagbar. Överstyrelsen menade bl.a. att de oklarheter som inledningsvis gällde kring resursfördelningen ledde till beslut om besparingar och omprioriteringar i verksamheten. Arbetet med att färdigställa ledningsplatser har försenats och etableringen av enheten i har inte kunnat fullföljas enligt plan. Detta har medfört en så stor avvikelse i förhållande till ursprungliga planer att årets verksamhetsmål inte har kunnat uppnås inom funktionen. Förmågan inom funktionen Civil ledning är beroende av att det hos centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner finns utbildad och övad personal samt tillgång till tekniskt ledningsstöd. Regeringen bedömer att den verksamhet som har bedrivits inom funktionen har genomförts på ett godtagbart sätt. Vissa mål, fastställda i regleringsbrevet , har dock inte uppfyllts. Det gäller t.ex. att signalskyddad datakommunikation skall kunna ske mellan aktörer inom totalförsvaret. Enligt regeringens bedömning beror detta på att tillräckligt hög grad av säkerhet inte finns inom tillgängliga system för IT- och telekommunikation. Regeringen bedömer funktionens förmåga vid utgången av 2001 som godtagbar efter en period av anpassning. Funktionen Försörjning med industrivaror Utförsäljningen av beredskapslager har uppgått till . Försäljningen har gett ett nettoöverskott om ca . Beloppet har redovisats mot inkomsttitel Utförsäljning av beredskapslager. Utförsäljningen är nu helt genomförd och Överstyrelsen för civil 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 beredskap har fått in totalt ca vid utförsäljningen av dessa lager. När det gäller uppdragsverksamhet 2001 har arbetet bedrivits enligt plan. För räkning har köp- och försäljningsverksamhet genomförts. Ansvaret för beredskapslagring inom ansvarsområde har i sin helhet överlämnats till liksom befintliga avtal och övriga handlingar. Överstyrelsen bedömer att funktionen Försörjning med industrivarors grundförmåga vid utgången av 2001 var godtagbar. Förmågan inom funktionen bygger på tillgång till industriell kapacitet, kompetens och materiel som t.ex. elektronikkomponenter för service och underhåll för vissa prioriterade system. Regeringen bedömer funktionen Försörjning med industrivarors förmåga vid utgången av 2001 som godtagbar. Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst har inom funktionen bl.a. genomförts utbildning av räddningsmän och frivilliga, övningar och materielanskaffning. Fem räddningscentraler har färdigställts. 294 skyddsrum har avvecklats och 38 har färdigställts. har ca 3 800 skyddsrum kontrollerats och 620 av dessa åtgärdats. Regeringens arbetsgrupp för NBC-frågor lämnade sin första rapport . Med anledning av rapporten har en nationell expertfunktion börjat byggas upp för att stärka samhällets beredskap vid insatser av kemiska stridsmedel. De sammantagna effekterna av åtgärderna är enligt bl.a. en förbättrad förmåga. Materielläget har förbättrats. Avvecklingen av överskottsmateriel från civilförsvarsorganisationer planeras vara slutförd . Det internationella samarbetet ger information, erfarenheter och kontakter, vilket utnyttjas för att utveckla och effektivisera den framtida förmågan. har på regeringens uppdrag 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 planerat och genomfört övningen Barents Rescue i PFF:s anda. bedömer grundförmågan vid utgången av 2001 som icke godtagbar inom räddningstjänsten, främst på grund av att uppbyggnaden materiellt och personellt av C- beredskapen ännu inte nått en godtagbar nivå. Regeringen bedömer att funktionens samlade förmåga vid utgången av 2001 var godtagbar. Regeringen bedömde funktionens förmåga som godtagbar redan vid utgången av 2000 mot bakgrund av att det visat sig att anpassningsinriktningen inte hade slagit igenom fullt ut och mot bakgrund av de analyser som och genomfört avseende behovet av skyddsrum. Den forsknings- och studieverksamhet som Styrelsen för psykologiskt försvar har bedrivit bedöms ha fördjupat och breddat kunskaperna inom funktionen Psykologiskt försvar samt bidragit till en långsiktig kunskapsuppbyggnad. De forskningsobjekt som väljs ansluter till aktuella och relevanta händelser och problemområden. Förvärvade kunskaper inom funktionen skall även kunna användas vid svenska internationella insatser. En gränssättande faktor beträffande Informationsberedskapen är att viktigt meddelande till allmänheten och myndighetsmeddelanden inte kan sändas genom kommersiella radiokanaler. slutfördes installationer för i princip samtliga kommersiella radioföretag. Den första testsändningen kommer att genomföras . Projektet övertas av . Styrelsen deltar i skolprojektet, ungdomsprojektet och respektive Lumpensajten. Syftet med projekten är att inför mönstring och inryckning förbättra ungdomarnas kunskaper om svensk säkerhetspolitik och svenskt totalförsvar. avslutades och har ersatts av som bygger på samma grundidé i den meningen att informationskontakten med ungdomarna skall upprepas över tiden under . sändes en grundläggande broschyr om plikttjänstgöring till drygt etthundratusen 17-åringar. Styrelsen för psykologiskt försvar har haft i uppdrag att vara statens organ för kontakter med anhöriga till offer för förlisning och överlevande. Uppdraget utökades till att även omfatta upprättandet av en informationsbank som skall innehålla uppgifter med anknytning till haveriet. Styrelsen bedömde att funktionen Psykologiskt försvar vid utgången av 2001 hade en godtagbar grundförmåga. Förmågan inom funktionen Psykologiskt försvar är beroende av beredskapen hos centrala myndigheter, länsstyrelser, landsting och kommuner, bl.a. när det gäller förekomst av befattning som informationsansvarig, upprättande av planer för informationsberedskap och övningsverksamhet. Regeringen bedömer att funktionen Psykologiskt försvar vid utgången av 2001 hade en godtagbar förmåga. Funktionen Ordning och säkerhet Inom funktionen har bl.a. civilpliktiga utbildats, arbete kring NBC-frågor bedrivits och tekniska skyddsåtgärder vidtagits. Polistaktisk utbildning och inventering av försvarsvapen har genomförts. Effekterna av åtgärderna är, enligt , en hög kvalitet och användbarhet av den särskilda beredskapspolisen, fortsatt hög kompetens, en ökad förmåga och robusthet inom funktionen. utbildades 136 civilpliktiga inom den särskilda beredskapspolisorganisationen. Vid utgången av året hade totalt 319 poliser och 1 535 civilpliktiga utbildats. Målet om 1 500 utbildade civilpliktiga till utgången av 2001 har därmed nåtts. Den första grundutbildningsomgången kan också betraktas som slutförd. verksamhet inom området går över i en förvaltningsfas som går ut på att upprätthålla kompetensen och bibehålla numerären för de civilpliktiga och poliser som ingår i styrkan. Kompletterande grundutbildning och repetitionsutbildning kommer att ges med inriktning på att beredskapspolisen skall kunna användas vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Repetitionsutbildningen har startats enligt plan. Vid utgången av 2001 hade sex särskilda beredskapspolisavdelningar repetitionsutbildats. Utbildningarna har, liksom grundutbildningar, genomförts med stöd från Försvarsmakten. Inför planeras fortsatt kompletterande grundutbildning och repetitionsutbildning. deltog en beredskapspolisavdelning i en Nordic Peaceövning. har en avdelning med förstärkt stab deltagit. har begärt hos regeringen att få lägga samman den allmänna beredskapspolisen och den särskilda beredskapspolisen till en enda beredskapspolisorganisation. Ärendet bereds inom . har arbetat med att förbättra polisens förmåga i NBC-miljö. Målsättningen är att arbetet skall leda till praktiska åtgärder beträffande utbildning och utrustning som kan höja polisens kompetens och förmåga på NBC-området. Målet är att alla poliser på fältet skall ha genomgått en särskild NBC-utbildning (inriktad särskilt mot B- och C-miljö). har tagit fram förslag till en grundutbildning. finns brister vad gäller NBC- förmåga och utbildningsläget avseende NBC-utbildning och övningsverksamhet. Brister finns också vad gäller skyddade ledningsplatser. Vid utgången av 2001 bedömde att funktionen hade en godtagbar grundförmåga. Förmågan inom funktionen Ordning och säkerhet är beroende av att såväl den ordinarie polisen som beredskapspolisen är välutbildad och försedd med en ändamålsenlig utrustning samt att verksamheten kan ledas från platser med ett fullgott skydd. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen gör bedömningen att förmågan inom funktionen vid utgången av 2001 var godtagbar. Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. har olika åtgärder vidtagits som förbättrat förmågan inom funktionen. Genom investeringar i olika typer av läkemedel har en förbättrad beredskap mot B- och C-händelser skapats. Personskyddet för hälso- och sjukvårdspersonal vid sanering har förbättrats bl.a. genom modifiering av skyddsdräkter. Tillgången till medicinsk expertis har säkerställts och har kunnat anlitas vid bl.a. N- och B-händelser. Forskning och utbildning och omvärldsbevakning inom NBC-området har också förbättrats. Ledningsfunktionen för sjukvårdsledning vid särskild händelse har utvecklats och förutsättningarna för ett IT- baserat nationellt ledningssystem för akuta sjukvårdsinsatser har skapats. Genom detta har ledningsförmågan och möjligheten till samverkan inom och mellan berörda landsting och regioner ökat. har beredskapslagren reducerats och delvis anpassats till den nya hotbilden. Genomförda satsningar på funktionssäkerheten vid sjukhusen har bidragit till att öka denna och saneringsberedskapen har förbättrats. Genom utbildningsinsatser har ny kunskap tillförts. Möjligheterna för döva att få psykiskt och socialt stöd vid inträffade stora olyckor och katastrofer har förbättrats. Utöver detta har en rad åtgärder vidtagits 2001, där effekterna på grund av långsiktigheten i åtgärderna kan förväntas först . Dit hör exempelvis åtgärder inom hälsoskydds- och socialtjänstområdena. har en central fältepidemiologisk grupp inrättats som kan användas nationellt eller internationellt vid allvarlig smitta. Ett nordiskt hälsoberedskapsavtal har ingåtts som underlättar samverkan och samordning av planeringsarbetet och genomförande av insatser. bedömer att funktionen vid utgången av 2001 hade en grundförmåga som var godtagbar. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Förmågan inom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. bygger i huvudsak på landstingens och kommunernas resurser samt på att det finns ett väl utvecklat ledningssystem och kompetent personal. Regeringen bedömer att funktionen vid utgången av 2001 hade en godtagbar förmåga. Inom ramen för sitt ansvar för den civila hälso- och sjukvården vidtar en rad åtgärder som också är till nytta vid svåra påfrestningar på samhället i fred, t.ex. genom bidrag till landstingen för att höja den tekniska funktionssäkerheten vid sjukhusen vad avser el, värme och vatten. Vidare pågår en anpassning av beredskapslagren av läkemedel och sjukvårdsmateriel för att alltmer kunna möta den förändrade hotbilden. Dit hör också åtgärder för att begränsa spridningen av allvarlig smitta och att förbättra omhändertagandet av kemikalieskadade personer. Omvärldsfaktorer har en stor påverkan på utvecklingen inom hälso- och sjukvården. De förändringar som hälso- och sjukvården genomgått har dock inneburit att sjukvårdsstrukturen blivit alltmer heterogen genom att hälso- och sjukvård nu allt oftare bedrivs i former av kooperativ, aktiebolag eller i annan privat regi. Vidare har man genom rationaliseringar och andra åtgärder minskat utrymmet inom akutsjukvården. Dessa förändringar har påverkat förutsättningarna för att sjukvården skall kunna klara en ökad belastning vid en svår fredstida påfrestning eller i krig. Kommunernas och landstingens ekonomi är av avgörande betydelse för vårdens utveckling och kvalitet, eftersom vården till allra största del också finansieras av dem. har fortsatt planeringen för en säker elförsörjning till telefunktionen. En funktionsövning med fokus på beroendeförhållanden mellan el och tele har genomförts. ingår tillsammans med i ett samarbetsprojekt med syfte att uppnå en helhetssyn på sårbarhetsaspekter hos de sinsemellan starkt beroende el- och telesystemen. Enligt Post- och bedömning är elförsörjningen särskilt central för funktionen Telekommunikationer. Denna bedömning delas av teleoperatörerna. Det är därför angeläget att genomföra gemensamma analyser och åtgärder inom tele- och elområdena för att höja säkerheten. Ett konkret resultat av samarbetet mellan och elsektorn är att det kommer att påbörjas ett arbete med att identifiera områden där telekommunikationerna bedöms vara särskilt sårbara för avbrott i elförsörjningen, och att elbolagen inom dessa områden ersätts för att tidigarelägga upprustning eller förstärkning av näten. Efter att tillsammans med ha genomfört en utredning av beroendeförhållandena mellan elförsörjning och telekommunikationer har kommit fram till flera åtgärder som behöver vidtas för att minska sårbarheten i det ömsesidiga beroendet mellan dessa två system. Ett närmare samarbete med myndigheter inom området har föreslagits i utredningen och omfattande insatser behöver genomföras. inleddes försöken med abonnentprioritering vid störning av telekommunikationerna. har cirka 12 000 samtal från 820 registrerade användare kopplats med prioritetsfunktionen. Den preliminära bedömningen är att systemet fungerar väl. Försöken avslutades och en mer systematisk utvärdering har påbörjats. Utvärderingen beräknas vara klar . Därefter kan det bli aktuellt att införa systemet bl.a. genom investeringar hos operatörerna. har arbetet med en fullträffskyddad teleanläggning i berg slutförts. har inlett arbetet med att öka säkerheten i ny teleinfrastruktur. har varit delaktig i förstärkning av infrastruktur med bl.a. redundant markförlagd förbindelse (dvs. förbindelse som är säkrad genom reservförbindelser med olika framdragningsvägar) mellan alla fyra bergrum i . lämnade en utredning till regeringen avseende säkerheten i telenäten vid svåra påfrestningar på samhället i fred. föreslår i utredningen att ändringar införs i telelagen (1993:597) som syftar till att öka kraven på en grundläggande säkerhet i teleinfrastrukturen och att säkerställa att telekommunikationer kan fungera i krissituationer. Myndigheten föreslår även att det införs en ny bestämmelse som syftar till att vid kapacitetsbrist säkerställa behovet av telekommunikationer för räddningsinsatser. Post- och förslag har remitterats och kommer att beredas inom tillsammans med delbetänkandet Lag om elektronisk kommunikation (SOU 2002:60). Regeringen avser att återkomma med förslag till . På regeringens uppdrag genomför en risk- och sårbarhetsanalys för svåra påfrestningar på samhället i fred respektive höjd beredskap och krig. Analysen innefattar vilka hot som kan finnas mot telekommunikationerna, vilken teknisk sårbarhet som kommunikationssystemen har samt vilka konsekvenser för samhällsfunktioner som bortfall av kommunikationsförmåga kan få. Uppdraget ska redovisas till regeringen med en delrapport och en slutrapport . Utifrån denna analys skall det planeras en strategi för arbetet inom området. Effekterna av de genomförda åtgärderna 2001 är, enligt , ökad kunskap, förbättrat underlag för nya åtgärder avseende det ömsesidiga beroendet mellan el- och teleområdena samt ökade möjligheter att klara viktiga ledningsfunktioner i under störda förhållanden. bedömer att grundförmågan vid utgången av 2001 inte var godtagbar. Förmågan efter bedöms däremot vara godtagbar. Samhällsutvecklingen skapar ett allt större beroende av fungerande telekommunikationer. har olika infrastruktursystem som elkraftsförsörjning och telekommunikationer blivit allt mer beroende av varandra. Samhället har därmed blivit mer 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 sårbart för störningar i den tekniska infrastrukturen. Mot bakgrund av detta och som en grund för det framtida arbetet genomför den tidigare nämnda risk- och sårbarhetsanalysen. Teknikutvecklingen inom telekommunikationsområdet går mycket snabbt. Nya tjänster kan medföra nya sårbarheter som är svåra att förutse. Det blir allt viktigare att kunna skydda infrastrukturen inte bara mot fysiska angrepp och bortfall i elförsörjningen utan även mot elektroniska angrepp mot vitala IT-system. Samhällets ökade beroende av väl fungerande telekommunikationer minskar toleransen för avbrott och störningar. Detta innebär att behovet av insatser för att förebygga funktionsbortfall ökar. Regeringen bedömer att grundförmågan vid utgången av 2001 inte var godtagbar. Förmågan efter bedöms vara godtagbar. har verksamheten inom funktionen Telekommunikationer till stor del handlat om att genomföra nödvändiga förbättringar i det fysiska skyddet för viktiga televäxlar och transmissioner i det svenska telenätet. I och med de investeringar som görs bedömer regeringen att det fysiska skyddet för dessa funktioner i telenäten nu har ett sådant skydd att arbetet med att skapa säkra telekommunikationer kan övergå i en ny fas. Försvarsmakten har tagit över ansvaret för post i fält. Nuvarande fältpostorganisation har därför avvecklats och ett nytt system för post- och penningförsörjning i fält, som bygger på samhällets ordinarie post- och betalningsväsende, kommer att utvecklas inom Försvarsmakten. Med anledning av förändringar inom Försvarsmakten har fältpostpersonal sagts upp och avregistrerats. Vid ett flertal tillfällen har några av Posten AB:s postsorteringsterminaler tillfälligtvis stängts då hittat pulver i anslutning till sorteringsterminalerna och därför undersökt 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 misstänkt spridning av mjältbrandssmitta. Detta har fått till följd att försändelser inte kunnat befordras över natt, vilket medfört att fördröjningar uppstått. bedömer att funktionen hade en godtagbar förmåga vid utgången av 2001. Regeringen bedömer att funktionen hade en godtagbar förmåga vid utgången av 2001. Verksamheten inom delfunktioner avser områdena Transportsamordning, Banhållning och Järnvägstransporter, Väghållning, Landsvägstransporter, Flygtransporter samt Sjötransporter. överfördes ansvaret för delfunktionen Landsvägstransporter från till . En genomgång har skett av vad ansvaret innebär, bl.a. har inventering gjorts av lager med NBC-skydd och en studie har inletts avseende ansvaret för batteridrivna oljepumpar. Beträffande delfunktionen Väghållning har ett flytande reservfärjeläge byggts och upprättats och en reservbrostudie slutförts. Anskaffning har skett av tre reservbroar och nytt reservelverk till huvudkontoret. En kriswebb har utvecklats och driftsatts och utveckling har skett av datakommunikation i radionät. Ur kris- och krigsorganisation har 140 personer genomfört avseende hantering av kriser, arbetsledning, byggande av reservbroar samt NBC. När det gäller delfunktionen Banhållning och Järnvägstransporter har fem regionala och ett centralt beredskapsråd med personal från hela järnvägssektorn upprättats och utbildats. Övningar har genomförts med kommun och räddningstjänst och regional samverkan med länsstyrelser, landsting, funktionsansvariga myndigheter m.fl. Fem centrala kurser har genomförts inom områdena krishantering, NBC och ledarskap och två kurser avseende hantering av järnvägsbroar m.m. har genom stöd medverkat till forskning för att utveckla möjligheter att utvärdera robusthet i infrastruktur i Förstärkning av tillträdesskyddet vid viktiga anläggningar har utförts, utbyte av reservelverk och förstärkning av kraftsförsörjning har gjorts. Byggnationer av lastplatser för Försvarsmaktens behov och investeringar i nya tekniska lösningar för telesambandet har genomförts. Förstudie för att säkra trafikstyrningen har påbörjats liksom iordningsställandet av en skyddad fredsarbetsplats. Inom delfunktionen Flygtransporter har ledningscentralövningar genomförts och deltagande skett i tre större övningar: Snöstorm, Nordic Peace 2001 och Barents Rescue. har tillsammans med SAS även deltagit i Flygtaktiska kommandots stabsövningar. Nyckelpersonal har utbildats i totalförsvarskunskap och 431 civilpliktiga flygplatsbrandmän har utbildats för flygplatsernas behov. Utvecklingen av transportflygsystemet fortsätter enligt plan. Ett projekt pågår även med att driftsätta ett för området och Försvarsmakten gemensamt system. En studie om mobil ledningslösning pågår. Ett mobilt reservkraftaggregat har anskaffats och delfinansiering har skett för att förbättra uthålligheten avseende kraftförsörjning till . Projektet ambulansflyget har startats av i samråd med och . Beträffande delfunktionen Sjötransporter har driftvärnets kompetensorganisation utbildats . har genomfört viss NBC-utbildning, deltagit i signalskyddsutbildning och arrangerat en konferens för trafikverken där bl.a. jordskredrisker belysts. Anskaffning har gjorts av ett mobilt reservkraftaggregat till en central ledningsfunktion. anser att funktionens sammanvägda grundförmåga vid utgången av 2001 inte kan bedömas. Det kan förklaras med transportsektorns alltmer ökade beroende av tekniskt avancerade system och sårbarheterna inom dessa. Funktionens delmål har enligt Överstyrelsen med några undantag uppnåtts. Grundförmågan för delfunktionen Banhållning och Järnvägstransporter bedöms som icke godtagbar. Flygtransporter bedöms också som icke godtagbar, främst beroende på att det planerade nya flygtrafikledningssystemet ej har genomförts. Regeringen bedömer att funktionen vid utgången av 2001 hade en godtagbar förmåga såvitt avser höjd beredskap. I sammanhanget kan nämnas att nya behov av åtgärder har genererats genom bl.a. teknisk utveckling och organisationsförändringar.