prop · GQ03140 · 2003-06-11 00:00:00 — Från svensk sida förs det jämställdhetspolitiska perspektivet alltid fram i inter- nationella sammanhang där äldrepolitiska frågor behandlas. 19 Socialtjänstpolitik (PO 18) Politikområdet omfattar insatser för att förbättra situationen för de mest utsatta grupperna i samhället t.ex. personer och familjer med behov av ekonomiskt bistånd, barn och familjer i socialt utsatta situationer, hem- lösa, missbrukare, prostituerade och kvinnor som utsätts för hot och våld. Det övergripande målet för politikområdet är att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer samt att stärka skyddet för utsatta barn. Som ett led i det fortsatta arbetet för ökad rättvisa och välfärd slog regeringen fast ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100) att antalet socialbidragsberoende (helårsekvivalenter) skall halveras . Det saknas emellertid specifika jämställdhetsmål inom politikområdet. Ansvaret för att människor i socialt utsatta situationer får det stöd och den hjälp de behöver vilar enligt socialtjänstlagen (2001:453) på kommunen. Statens insatser inom politikområdet består främst av lag- stiftning, tillsyn, uppföljning och utvärdering, vissa stimulansbidrag samt det utvecklingsarbete som bedrivs av myndigheterna. Verksamheterna inom politikområdet är behovsbedömda, vilket inne- bär att alla insatser och bidrag skall utgå från de specifika behov som den enskilde har. Fördelningen av resurser är därför inte nödvändigtvis jämn Anledningen är att en population ofta inte har en jämn Kunskap om utvecklingen av olika former av sociala problem och sociala skillnader är grundläggande för socialtjänstpolitiken. central källa till kunskap när det gäller att förbättra förutsättningar för uppföljning och utvärdering. vilket är avgörande för att urskilja och förstå könsskillnader hos personer i socialt utsatta situationer. Inom pågår ett internt arbete med att utveckla strategier för uppföljning av departementets verksamhets- I det sammanhanget skall bl.a. de särskilda behov som grundar sig på könstillhörighet analyseras. Behovet av insatser från äldreomsorg, ekonomiskt bistånd, insatser för missbruk och sociala problem skiljer sig åt mellan kvinnor och män. Könsspecifika insatser är redovisade i den officiella statistiken över insatser utom på familjerättens område. Man kan också göra mer ingående redovisningar och analyser inom de verksamheter som finns redovisade på individnivå, dvs. barn och unga, missbruk samt insatser för funktionshindrade enligt LSS. De kunskaper om könsskillnader som har tagits fram är kvantitativt ganska omfattande men på en relativt grundläggande analysnivå. gäller effekter av insatser är det känt att det finns ett stort utbud av olika metoder och insatser, men att mycket få av metoderna har vetenskapligt eller ens erfarenhetsmässigt dokumenterad avsedd effekt. De bristande kunskaperna om metoder och insatser är ett grundproblem som har överskuggat jämställdhetsproblematiken. Det saknas en heltäckande systematisk uppföljning av hur väl social- tjänsten tillgodoser kvinnors respektive mäns behov av insatser. Regeringen har därför gett uppdraget att i samverkan med huvudmännen och berörda myndigheter följa upp, analysera och redovisa könsskillnader inom verksamhetsområden. Kvinnors och mäns möjligheter att få adekvat vård, stöd, service och omsorg bör belysas. Vidare skall eventuella skillnader i resursutnyttjande och praxis samt huruvida ekonomiska och andra förutsättningar påverkar hur kvinnor respektive män får del av de insatser som erbjuds belysas. Uppdraget skall slutredovisas . kraftigt, vilket kan ses som en indikation på minskad rättvisa och välfärd. minskade bidragsmottagandet i alla grupper med undantag av de äldsta (). Störst var minskningen i grupper med högt bidragsberoende. För ensamstående kvinnor med barn har minskningen dock varit lägre än för genomsnittet. En uppdelning på kön och födelseland visar att helårsekvivalenterna minskat mest bland utrikes Ensamstående män utan barn är den antalsmässigt största gruppen som Skr. 2002/03:140 får socialbidrag. Därefter följer ensamstående kvinnor utan barn och ensamstående kvinnor med barn som de största grupperna. Som andel av hushållstypen är läget betydligt värre för ensamstående kvinnor med barn där vart fjärde hushåll har behövt socialbidrag . De ekonomiska påfrestningarna är ofta stora för ensamförsörjaren eftersom de stordriftsfördelar som det innebär att vara flera inkomst- tagare i ett hushåll saknas. Därtill kommer ensamförsörjarens svårigheter med att anpassa fördelningen mellan arbete och familjeliv. Svårigheten är ofta stor med att få tiden att räcka till och kunna leva upp till de krav som ställs. Familjer som försörjs av bara en inkomsttagare drabbas också hårt vid utebliven arbetsinkomst, vid exempelvis sjukdom eller arbets- löshet. För kvinnor blir dessa påfrestningar ofta extra kännbara. En bidragande orsak till detta är att kvinnor generellt sett har lägre genom- snittlig inkomst än män. En stor del av inkomsten hos ensamstående kvinnor med barn utgörs av sociala transfereringar. En nackdel med dessa stöd är att det lönar sig dåligt att arbeta eller att öka sin arbetstid, eftersom det ekonomiska stödet delvis trappas av i takt med stigande arbetsinkomst. Ett starkt beroende av sociala transfereringar bidrar också till att risken för att hamna i så kallade fattigdomsfällor ökar, och det blir privat- ekonomiskt olönsamt att börja arbeta eller förlänga sin arbetstid. Regeringens utgångspunkter för arbetet med att halvera socialbidrags- beroendet är att skapa trygghet och rättvisa som fattigdoms- fällor undviks och marginaleffekter minimeras. Marginaleffekterna har successivt minskat , bland annat som en följd av reformer i skatte- och bidragssystemen. Nivån är emellertid fortfarande hög för många hushåll. Införandet av maxtaxa och det tredje steget i kompensationen för egenavgifterna har bidragit till minskningar av de samlade marginaleffekterna. Insatser för att motverka våld mot kvinnor Insatser som syftar till att förebygga och ingripa mot våld och hot mot kvinnor behöver kontinuerligt utvecklas. Samverkan mellan myndigheter samt en helhetssyn på problemet är centralt i det sammanhanget. Upp- följningen av den s.k. Kvinnofridsreformen visar att det tar tid att genom- föra ett förändringsarbete. Gott om tid och en långsiktig strategi är förut- sättningar för att förebygga våld mot kvinnor och för att mer genom- gripande kunna utveckla metoder för att på bästa sätt stödja involverade parter. Som en del av Kvinnofridsreformen fick uppdrag som rör våld mot kvinnor, framför allt i den delen som rör och hälso- och sjukvårdens arbete. Inom ramen för uppdraget har bl.a. utarbetat utbild- ningsmaterial riktade till och hälso- och sjukvården samt initierat och utvecklat en myndighetsövergripande hemsida, riktad till dem som i sitt arbete kommer i kontakt med kvinnor som utsatts för våld och hot. Inom hälso- och sjukvården har ett s.k. screeningprojekt genomförts. 2002/03:140 Kvinnor som besökt mödra- och barnhälsovården samt ungdomsmot- tagningarna i tre län har rutinmässigt tillfrågats om de har utsatts för våld. Inom har två projekt genomförts. Det ena rör social- tjänstens roll och organisation. Det syftade till att identifiera förutsätt- ningar och hinder inom för att kunna bedöma, bemöta och tillgodose misshandlade kvinnors behov. Det andra rör familjerättens arbete med samarbetssamtal i familjer där det förekommit våld. Projektet inriktades på att utveckla metoder för att dels kunna identifiera vålds- utsatta kvinnor inom familjerättens verksamhet, dels utarbeta metoder som på ett säkert sätt kan bidra till överenskommelser som är till barnets bästa. Flera länsstyrelser har initierat arbete för att stödja och hjälpa kvinnor som utsatts för våld samt insatser för att förhindra kvinnovåld. har utarbetat länsövergripande policydokument som utmynnar i lokala Staten stödjer ekonomiskt kvinnojourer och andra organisationer som arbetar för att motverka våld mot kvinnor. Merparten av bidraget går till kvinnojourernas två riksorganisationer och en mindre del till mansjourer och andra organisationer som också arbetar för att motverka våld mot De särskilda behov som flickor och kvinnor med utländsk bak- grund, kvinnor med funktionshinder samt kvinnor med missbruks- problem kan ha, skall särskilt uppmärksammas. Rikskvinnocentrum är ett nationellt resurs- och som utifrån ett kvinnoperspektiv skall skapa former för ett gott omhänder- tagande i vården. Regeringen anser att Rikskvinnocentrum fyller en viktig funktion när det gäller att motverka våld mot kvinnor. bidrar regeringen med till verksamheten. Frågan om att inrätta en nationell jourtelefon har diskuterats de senaste I budgetpropositionen avsatte regeringen för att utveckla en sådan verksamhet. Nationell myndighetssamverkan för kvinnofrid har tagit initiativ till en formaliserad myndighetssam- verkan Nationell myndighetssamverkan för kvinnofrid. , , , Brottsföre- byggande rådet, , , Ung- domsstyrelsen, Riksåklagaren, , , Insatser för att motverka könshandel trädde lagen (1998:408) om förbud mot köp av sexuella tjänster Den nya lagen skall ses som ett komplement till de sociala insatserna som syftar till att motivera de prostituerade att söka hjälp och ge dem det stöd de behöver för att komma bort från prostitutionen. Könshandelns komplexa och dolda karaktär gör att studier och kartläggningar av den inte är lätta att genomföra. Därför är det av stor vikt att det finns bra instrument för ändamålet. I syfte att utveckla ett bra och tillförlitligt instrument för uppföljning av prostitutionens utveckling och omfattning har gjort en kartläggning av prostitutionsgrupper som finns i de större städerna för att diskutera utformning av stödet. Bland annat har metoder för att nå den dolda Flickor som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld uppmärksammades särskilt situationen för utsatta flickor som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld. Med anledning av detta uppdrogs åt att utforma ett stöd för arbete med dessa flickor. Detta stöd, i form av ett omfattande meddelandeblad, har distribuerats till samtliga berörda enheter inom den kommunala har en interdepartemental arbetsgrupp tillsatts för att studera vilka konkreta insatser som kan göras för utsatta flickor med utländsk bakgrund. Överläggningar har skett med experter, före- trädare för kvinnoorganisationer och myndigheter som kommer i kontakt med dessa flickor och unga kvinnor. (SiS) ansvarar för den statligt bedrivna ungdoms- och missbrukarvården som sker utan eget samtycke enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM), vård av unga enligt 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) samt lagen (1998:603) om sluten ungdomsvård (LSU).Verksamheten vid SiS är ständigt utsatt för krav på förändring och Därtill skall den vård som tillhandahålls tillgodose vitt skilda behov och ha en hög kvalitet. SiS klientkartläggningar visar att kvinnor som är LVM-klienter är särskilt utsatta och har, liksom flickor på särskilda ungdomshem, omfattande psykiatrisk problematik. kvinnor har ett stort behov av vård som är differentierad och särskild anpassad efter deras behov. Nästan en tredjedel av LVM-hemmens platser är avsedd för kvinnor med missbruk och psykiska problem. Vården sker vid institutioner som är inrättade enbart för kvinnor. En arbetsgrupp har bildats inom SiS som har utarbetat ett förslag till handlingsprogram för genderfrågor. Konkreta frågor för SiS att ta upp är t.ex. vilka könsroller som förmedlas på institutionerna, vilka behov flickor och pojkar har behandlingsmässigt, att kvinnor och män får tillgång till vård på lika villkor samt vilken betydelse kvinnor respektive män i personalen har för vården och behandlingen inom SiS verksamhet. För att ytterligare kunna höja kvaliteten på den vård som SiS erbjuder och därmed förbättra resultatet av denna vård krävs bl.a. att vårdkedjan både inom och utanför SiS effektiviseras. Att förbättra vården för flickor Skr. 2002/03:140 och unga kvinnor framstår som särskilt angeläget. budgetproposition föreslås därför en satsning för att utveckla och anpassa vården för flickor och unga kvinnor med missbruksproblem. gäller den nya socialtjänstlagen (2001:453). I den nya lagen har bland annat språket moderniserats och gjorts köns- neutral. Vissa förändringar har föreslagits i lagen (1990:12) med sär- skilda bestämmelser om vård av unga från i propositionen Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m. (prop. 2002/03:53). 20 Ersättning vid arbetsoförmåga (PO 19) Politikområde 19 består av två verksamhetsområden: åtgärder mot ohälsa och ersättning vid arbetsoförmåga. Inom politikområdet finansieras () och de allmänna försäkringskassorna. Inom politikområdet har jämställdhet uppmärksammats inom främst arbetsskadeförsäkringen, reformeringen av förtidspensionen och i arbetet för ökad hälsa i arbetslivet. utifrån ett könsperspektiv. Kritikerna anser att regelför- ändringar, som innebar att bevisreglerna skärptes, har medfört att kvinnor inte får sina arbetsskador godkända i samma omfattning som män. Problemet är accentuerat i fråga om belastningsskador, eftersom dessa är mer svårbedömda än t.ex. rena olycksfall. Det har tolkats som att det högre beviskrav som infördes fått till följd att bland annat skador som beror på fysisk belastning i arbetet och som oftare drabbar kvinnor än män kommit att bedömas med stor restriktivitet. skärpningen av bevisreglerna 1993 var bl.a. att arbetsskadeförsäkringen hade kritiserats för att beslut i olika ärenden ofta grundats på ett osäkert Det bedömdes vara angeläget att försäkringen upprätthöll en vetenskapligt väl underbyggd gräns för vad som skall kunna anses som arbetsskada. Frågan om beviskravets effekter för kvinnor respektive män är inte helt lätt att bedöma. En anledning till denna svårighet är att statistiken är statistik bygger på de fall som rapporteras från försäkringskassorna oavsett bedömningen av ersättningsfrågan, men problem med underrapportering har förekommit. RFV, är den myndighet som har information om antalet bifall och avslag i de arbetsskadeärenden där det har varit aktuellt med ekonomisk Det statistiska materialet har dock varit strukturerat på sådant sätt att det har varit svårt att göra analyser av hur försäkringen fungerar för kvinnor respektive män. RFV gavs 2000 i uppdrag av regeringen att Skr. 2002/03:140 analysera arbetsskadeförsäkringen. I samband med den analysen gjordes Statistiken visade på skillnader mellan kvinnor och män avseende godkännandefrekvens. RFV uttalade dock att statistiken var behäftad med kvalitetsbrister och att ytterligare kunskap behövs för att möjliggöra säkra analyser. Parallellt med nämnda uppdrag tillsattes en intern arbetsgrupp inom med uppgift att granska tillämpningen av bevisreglerna i arbetsskadeförsäkringen. Regeringen bedömde utifrån den kunskap som var tillgänglig att en reformering av arbetsskadeförsäkringen var nödvändig. Beviskravet har därför ändrats . Precis som tidigare gäller beviskravet lika för alla försäkrade men kommer, i förening med principen att den försäkrade skall bedömas utifrån sina fysiska och psykiska förutsättningar, att ha särskild betydelse för de mer svår- bedömda skadorna bl.a. belastningsskadorna. RFV förbereder ett system som skall möjliggöra mer detaljerade analyser, bl.a. av försäkringens utfall för kvinnor respektive män. Fram till det att ett sådant system kan tas i bruk kommer RFV, enligt uppdrag i regleringsbrevet, att mäta försäkringens effekter för kvinnor och män i särskild ordning. RFV skall därutöver analysera dels vilka effekter ändringarna av arbetsskade- försäkringen haft för de försäkrade, dels den kostnads- utveckling som kan hänföras till regeländringarna. En detaljerad analys av detta skall lämnas i samband med årsredovisningen för . Arbetet med att reformera förtidspensionssystemet har bedrivits . Uppgiften var att bryta kopplingen till ålderspensions- systemet och i stället göra de nya ersättningarna sjuk- och aktivitets- ersättning till en del av sjukförsäkringen. Förändringen innebar också ändrade beräkningsregler för de nya förmånerna. Dessa beräkningsregler medför bl.a. att gruppen äldre kvinnor gynnas genom att den inkoms- trelaterade ersättningen är oberoende av försäkringstid vilket får till följd att den ersättningen till skillnad från vad som gäller för ATP inte blir andelsberäknad (30-dels beräknad). Vidare bedöms det ändrade och något höjda grundskyddet med en enhetlig garantinivå på 2,40 prisbas- belopp gynna gruppen kvinnor, eftersom denna i högre grad än män berörs av grundskyddet. Sammantaget beräknas de nya reglerna medföra att den relativa skillnaden mellan kvinnors resp. mäns genomsnittliga nettoersättning minskar. Insatser för ökad hälsa Arbetet med att öka hälsan i arbetslivet skall särskilt fokuseras på kvinnors arbetsplatser, arbetsmiljöer och arbetsvillkor. Vidare anges att det är viktigt att målet att halvera sjukfrånvaron på grund av sjuk- skrivning fram följs upp samt att särskild uppmärk- samhet bör riktas mot utvecklingen av kvinnors ohälsa. för till RFV anges att det är särskilt viktigt att Skr. 2002/03:140 indikatorer som fokuserar på kvinnors sjukskrivningar tas fram. I nämnda regleringsbrev anger regeringen generellt att för samtliga mål som berör de politikområden, verksamhetsområden och verksamhets- grenar som RFV omfattas av, skall verket ange de viktigaste åtgärderna som vidtagits samt hur dessa bidragit till måluppfyllelsen. Analysen och informationen skall så långt det är möjligt vara könsuppdelad. Framtida åtgärder inom rehabilitering I budgetpropositionen behandlas bl.a. de osakliga skillnaderna på rehabiliteringsområdet. Regeringen är i propositionen tydlig med att skillnaderna i försäkringskassornas bedömning av kvinnor och män måste upphöra. Till exempel är de utbildningar som köper till kvinnor mindre kostsamma än de som köps till männen. I en rapport från i , Socialförsäkring, kön och agenda Formella och reella beslut vid kvinnors och mäns ohälsa 2000, konstateras att en tydlig struktur i kassans handläggning sannolikt är den mest effektiva metoden för att minimera omotiverade skillnader mellan könen. RFV och AMS fick regeringens uppdrag att genom- föra en förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Av detta uppdrag framgår bl.a. att RFV skall utveckla just strukturen och metodiken i kassornas handläggning av sjukfall och rehabiliterings- ärenden. Det är regeringens uppfattning att de osakliga bedömningarna i kassornas rehabiliteringsverksamhet kan motverkas av att RFV anlägger ett jämställdhetsperspektiv i arbetet med att förnya rehabiliteringsverk- samheten. RFV skall aktivt utvärdera och rapportera till regeringen hur förnyelsearbetet påverkar försäkringskassornas bedömningar av kvinnors och mäns rehabiliteringsbehov. I nämnda rapport från i Stockolms län redovisas även vissa resultat vad gäller sjukskrivningslängd och partiell sjuk- skrivning. Sammanfattningsvis konstateras att de skillnader som fanns i bedömningen mellan kvinnor och män var mycket konsekventa, och att det av allt att döma tycks finnas underliggande strukturer i samhället och socialförsäkringen som medverkar till dessa skillnader. Sådana strukturer förefaller vara vissa av socialförsäkringens beslutsstrukturer, där tidiga individuella beslut i beslutsprocessen av rätt till sjukpenning tenderar att konsolidera åtföljande beslutsmönster. Detta visade sig vara särskilt påtagligt vid partiell sjukskrivning. Även om beslutsstrukturerna inte aktivt medverkar till att kvinnor och män bedöms olika vid partiell sjuk- skrivning, tycks dock dessa medverka till att initiala skillnader i bedömningen konsolideras under hela beslutsprocessen. Frågan om hur avgörande beslutsstrukturerna är för sjukskrivningar och arbetslivs- inriktade rehabiliteringsåtgärder är dock svår att besvara, eftersom det i stor utsträckning saknas studier av den försäkrades möten med läkaren respektive . Ekonomisk äldrepolitik (PO 20) Politikområdet omfattar grundskyddet inom ålderspensionen men där- emot inte den inkomstgrundade delen, som ligger utanför statsbudgeten. Eftersom de båda delarna har samband med varandra så avser beskrivningen här hela ålderspensionssystemet. Det finns inget mål som är direkt jämställdhetspolitiskt i traditionell mening. Däremot finns målet att personer med låg eller ingen inkomst- relaterad pension skall garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Satsningarna inom pensionsområdet har gällt grundskyddets olika delar. Förbättringar har gjorts av pensionstillskottet, bostadstillägget samt det särskilda grundavdraget inom beskattningen. omvandlas folk- pension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag till en garantipension. Denna omvandling har lett till realt höjda nettonivåer för dem med lägst pension. Pensionsreformen har genomförts fullt ut Reformens grundläggande princip om livsinkomsten innehåller i sig ingen omfördelningspolitik pensionen är avgiftsbestämd och pension- ens storlek speglar livets inkomster. Orättvisa löneskillnader under förvärvslivet kompenseras därmed inte i pensionssystemet. En svaghet med ATP-systemet var att kopplingen mellan inkomster och pension var svag vilket, bl.a. innebar att en brant inkomstprofil gynnades framför en flack. Eftersom män i större utsträckning än kvinnor har en brant inkomstprofil så gynnade detta fler män än kvinnor. I detta avseende är det reformerade systemet könsneutralt och förbättrar jämställdheten mellan könen. Pensionssystemet har även fördelningsinslag som mot- verkar skillnader som annars skulle ha uppstått till följd av skilda köns- mönster: -delningstalet är lika för kvinnor och män, vilket innebär att den annars försäkringsmässiga beräkningen inte tar hänsyn till skilda beräkningar av pensionens storlek till följd av olika medellivslängd mellan könen, -barnårsrätten ger en kompensation i pensionshänseende till småbarns- föräldrar för inkomstförlust till följd av föräldraledighet. Huruvida barnårsrätten tillräckligt kompenserar inkomstförlusten beror på hur länge och i vilken utsträckning som föräldern är föräldraledig, vilket i praktiken utjämnar inkomstförlustskillnaderna mellan könen så att den förälder som avstår från förvärvsarbete får viss kompensation, -pensionsrätt för plikttjänst ges som kompensation för inkomstförlust vid grundutbildning under värnpliktstid. Eftersom värnplikt i första hand görs av män så gynnar detta i första hand män, -till skillnad från ATP beräknas inkomstgrundad ålderspension (i det reformerade systemet) på samtliga år. Detta missgynnar dem som utan barnaårsrätt avstår från förvärvsarbete och missgynnar i huvudsak kvinnor. Änkepensionen, som endast kvinnor kan få, är avskaffad och ersatt av den könsneutrala omställningspensionen. Till följd av långtgående över- gångsbestämmelser kommer änkepension dock att kunna nybeviljas Eftersom många kvinnor vid sidan av änkepensionen har ett förvärvsarbete har folkpensionsdelen för kvinnor under inkomstprövats under . och utbetalningen av änkepension till kvinnor ökar därmed. I den bemärkelsen minskar jämställdheten mellan könen något. Kvinnor och mäns villkor inom området Genom satsningarna på grundskyddet har ekonomin för dem med lägre pension prioriterats framför dem med högre pension, vilket verkat något Gruppen med låg eller ingen pension består övervägande av ensamstående äldre kvinnor. Därmed har satsningarna i störst utsträck- ning också gynnat kvinnor och de ekonomiska skillnaderna mellan könen har också minskat något. Den genomsnittliga ATP-nivån är i det närmaste dubbelt så hög för män som för kvinnor. Det beror dels på att kvinnor i genomsnitt har lägre inkomst än män, dels på att det bland pensionärerna finns många äldre kvinnor som varit aktiva då kvinnors respektive mäns förvärvsmönster skiljer sig från dagens förhållanden.