prop · GQ031d6 · 2003-01-01 00:00:00 — 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Utrikes- och säkerhetspolitik .............................................................................. 5:1 Nordiskt samarbete......................................................................... 3.8.25:2 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgarei utlandet m.m. samt diverse kostnader för rättsväsendet............................................. 5:3 Bidrag till vissa internationella organisationer .............................. 5.6 Fredsfrämjande verksamhet............................................................ 5:8 Övrig information om i utlandet....................................... 3.8.95:9 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska 3.8.105:10 Information och studier om säkerhetspolitik och 3.8.115:11 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut 3.8.125:12 Forskning till stöd för nedrustning och internationell 3.8.145:14 Forsknings-, utrednings- och projektverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse.............................................. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 5:16 Europainformation m.m............................................................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet..................................................................... Härledning av ramnivån 20032005, utgiftsområde 5 Internationell samverkan ... Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5................................................................. Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för 5:1 Nordiskt samarbete....................... Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse kostnader för rättsväsendet............. Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för 5.3 Bidrag till vissa internationella Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för 5:4 ................. Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för 5:5 Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OEDC)................................................ 3.13 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för 5:6 Fredsfrämjande verksamhet........ Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för 5:7 ........................ Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för 5:8 Övrig information om i utlandet ............................................................................................ Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för 5:9 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området ................................................... Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för 5:10 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling ................................................. Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för 5:11 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut (................................................... Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för 5:12 Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet.............................................................. Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för 5:13 ........ 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för 5:14 Forsknings-, utrednings- och projektverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse... Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för 5:15 Inspektionen för strategiska Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för 5:16 Europainformation m.m........... Härledning av anslagsnivå 2003-2005, för 5:17 .................. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att , för ramanslaget 5:6 Fredsfrämjande verksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (avsnitt 3.8.6), 2.för anvisar anslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt följande uppställning: Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse Bidrag till vissa internationella organisationer och utveckling () Övrig information om i utlandet Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Utgiftsområdet Internationell samverkan omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 5 1Inklusive , utfallet för utrikesförvaltningens anslag uppgick till 1 855. finansieras utrikesförvaltningen från utgiftsområde 1 anslaget 90:6 m.m. 2Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20032005 utgiftsområde 5 Internationell samverkan Anvisat 2002 i 2002 års Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 3 Utrikes- och säkerhetspolitik Politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik består av 17 anslag fördelade på följande delområden: Internationella organisationer, fredsfrämjande verksamhet, information om i utlandet, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor samt övriga utrikespolitiska frågor. Inom politikområdet verkar tre myndigheter: och samt . Politikområdets verksamhet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Nedan följer en kort beskrivning av den verksamhet som bedrivs inom politikområdet. Internationella organisationer omfattar obligatoriska bidrag till vissa internationella organisationer, i första hand (), , (), den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU (GUSP), och och utveckling (). Fredsfrämjande verksamhet omfattar deltagande i fredsfrämjande insatser, i första hand inom ramen för FN, , samt EU. Information om i utlandet omfattar dels vars verksamhet syftar till att sprida kunskap om i utlandet och svara för utbyte med andra länder inom kultur, utbildning, forskning och samhällsliv, dels anslaget Övrig information om i utlandet som fördelas på de svenska utlandsmyndigheternas press-, informations- och kulturutbytesverksamhet. Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor omfattar anslag vilka finansierar information och forskning om nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor. Syftet är att ta fram och föra ut studier och utredningar som dels kan utgöra den tekniska vetenskapliga sakkunskap som är nödvändig i internationella förhandlingar i det pågående nedrustningsarbetet, dels öka allmänhetens engagemang och förståelse för nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor. Övriga utrikespolitiska frågor omfattar anslagen: med syfte att ansvara för kontroll av krigsmaterial och strategiska produkter, Europainformation m.m. som finansierar EU-information vid UD:s press- och informationsenhet och den parlamentariska kommittén för debatt om Europeiska unionens utveckling och framtid års regeringskonferens, och anslaget . Under politikområdet återfinns även vissa kostnader för deltagande i det nordiska samarbetet och ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet samt diverse kostnader för rättsväsendet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse kostnader för Bidrag till vissa internationella organisationer Övrig information om i utlandet Utredningar och andra insatser på det utrikes- Information och studier om säkerhetspolitik Bidrag till internationella freds- Forskning till stöd för nedrustning och inter- Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och Totalt för utgiftsområde 5 1Exklusive , utfallet för anslag uppgick till 1 855. finansieras utrikesförvaltningen från utgiftsområde 1 anslaget 90:6 m.m. 2Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Målet för politikområdet är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. Villkoren för internationellt samarbete har förändrats. Regeringen lade i samsyn med en majoritet i fram en ny beskrivning av vår säkerhetspolitiska linje. Nyckelmeningen var att är militärt alliansfritt, som vikten av internationell samverkan för att möta hot mot fred och säkerhet framhölls. Samling skedde internationellt kring gemensamma fördömanden och diskussioner om hur terrorism skall bekämpas. Det gångna året påverkades i hög grad av terrorattackerna i och , och den process som följde som reaktion från det internationella samfundet. utveckling och säkerhet är nära förbunden med andra länders. Den snabba globaliseringen av ekonomi och informationsteknologi ökar vårt beroende av omvärlden. Våra medlemskap i unionen (EU) och i olika internationella organisationer ger oss större möjligheter att påverka den internationella utvecklingen. EU är den främsta drivkraften i den europeiska integrationen och samarbetet till förmån för ekonomisk och social utveckling, befästande av demokratin och långsiktig fred och säkerhet. I det senare arbetet spelar också Organisationen för samarbete och säkerhet i Eu- ropa () en viktig roll, liksom () som globalt har en central roll i svensk utrikespolitik. De erfarenheter och kunskaper som det svenska ordförandeskapet i gav oss har varit till stor nytta i vårt arbete för ett fortsatt aktivt EU-medlemskap. skall vara drivande för att ytterligare öka samstämmigheten i unionens yttre förbindelser och samsynen i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) liksom för att stärka den europeiska integrationen i stort. skall gå i täten för utvecklingen på den inre marknaden och för frihandel och öppnare gränser i arbetet inom EU:s gemensamma handelspolitik. Detta är en viktig del av vårt lands strävanden att uppnå hög tillväxt, låg inflation samt att öka sysselsättningsgraden. skall aktivt verka för en gemensam asyl- och migrationspolitik, som lever upp till högt ställda krav på humanitet, solidaritet och rättssäkerhet. Förhandlingarna om har gjort stora framsteg. Målsättningen är att förhandlingarna skall senast slutföras med de kandidatländer som är redo. Utifrån Europeiska kommissionens rekommendationer skall vid sitt möte i besluta med vilka kandidatländer förhandlingarna kan avslutas . Målet är att de första länderna skall kunna delta som medlemmar i valet till 2004. Arbetet med utvidgningsfrågorna kommer fortsatt att ha hög prioritet. Det är angeläget att processen fortskrider i enlighet med tidsplanen från . Förhandlingarnas slutskede kommer att domineras av förhandlingskapitlen Jordbruk, Regionalpolitik samt Finansiella och budgetära bestämmelser. Utvidgningen måste rymmas inom de befintliga ramar som ges av det 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 När anslutningsfördraget undertecknats och de blivande medlemsstaterna blivit observatörer i Europeiska unionens råd ger detta ytterligare anledning för att intensifiera samarbetet med de blivande medlemsstaterna i olika frågor på unionens dagordning. Att nå samsyn med dessa länder på av prioriterade områden blir mycket angeläget i en utvidgad union och kräver målmedvetna ansträngningar. inledde i en reformprocess av ministerrådet. Vid Europeiska rådets möte i fattades beslut om en rad reformer av rådets arbete mot bakgrund av de förslag som ordförandeskapet hade lagt fram. hade bidragit aktivt med förslag på flertalet av punkterna. Beslutet innebär bl.a. att ett långsiktigt och övergripande arbetsprogram för EU införs och att ett årligt program för rådets verksamhet införs. Beslutet innebär vidare att ett nytt råd inrättas för allmänna frågor och yttre förbindelser som skall ha två huvudsakliga verksamhetsområden; ett för bl.a. förberedelse av Europeiska rådets möten, de institutionella och administrativa frågorna, övergripande ärenden som påverkar flera av unionens politikområden, samt ett för GUSP inklusive Europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP), utrikeshandeln, utvecklingssamarbete, migration och asyl samt humanitärt bistånd. Beslutet innebär också att antalet rådssammansättningar minskas från nuvarande sexton till nio. Rådet uppmanade också det tillträdande danska ordförandeskapet att lägga fram en första rapport för om det nuvarande systemet med halvårsvis roterande ordförandeskap och språkanvändningen inför en utvidgad union. Vid Europeiska rådets möte i antogs en förklaring om behovet av en bredare och djupare diskussion om EU:s framtida utveckling med sikte på en ny regeringskonferens som ska sammankallas 2004. Vid Europeiska rådets möte i Laeken antogs en förklaring om att sammankalla ett konvent med företrädare för medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar, de nationella parlamenten, och Europeiska kommissionen. Detta konvent kommer att ha som uppgift att utarbeta alternativ eller rekommendationer som kommer att läggas fram inför regeringskonferensen . På svenskt initiativ innehåller förklaringen även ett krav på att över- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 väga frågan om Europeiska gemenskapen skall ansluta sig till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Konventet höll sin inledande session och skall enligt Laekenförklaringen pågå . har konventet diskuterat unionens uppgifter, kompetensfördelningen mellan EU och medlemsstaterna, instrumenten för att utföra uppgifterna, rätts- och inrikesfrågor samt de nationella parlamentens roll. Konventet har även haft möten med företrädare för det civila samhället. Utvecklingen av den ekonomiska och monetära unionen (EMU) var ett avgörande steg mot ökad integration mellan EU:s medlemsstater. Dess framgång är av största vikt för hela . Ett svenskt deltagande kommer att underställas svenska folket för avgörande. Det krig och tragedier på har ställt EU:s utrikes- och säkerhetspolitiska arbete på prov och ökat medvetenheten om behovet av gemensamma insatser. Risken för ett förödande stormaktskrig i har dock upphört för överskådlig tid och säkerhetspolitiska läge är tryggare än på mycket . Att medverka till krishantering och förebyggande av väpnade konflikter blir en alltmer central uppgift för svensk utrikespolitik i och globalt. I ljuset av att fattigdom ofta finns med som orsak till våld och konflikter, i såväl hem som inom samhällen och länder, spelar det svenska utvecklingssamarbetet en viktig roll i denna uppgift. Regeringen kommer att verka för att EU fortsätter att stärka sin förmåga att på ett effektivt och samstämmigt sätt förebygga väpnade konflikter för att på så vis aktivt bidra till att genomföra det EU-program som antogs i . deltar aktivt i arbetet med att utveckla den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) inom EU, liksom () fredsfrämjande kapacitet. I och med den förklaring som gjordes av i Laeken, att ESFP nu har en förmåga att börja genomföra krishanteringsinsatser, kan arbetet sägas ha gått in i en ny fas. Diskussionerna om arrangemang för samarbetet mellan EU och Nato fortsätter, och det återstår ännu delvis att fastställa hur dessa arrangemang skall utformas. (), är genom sitt breda säkerhetsbegrepp och vida medlemskrets ett viktigt in- strument för att skapa långsiktig säkerhet i Eu- ropa. Genom samarbetet i () och Partnerskap för fred (PFF) bidrar till Natos fredsfrämjande verksamhet. stödjer också arbete med att främja mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Nato förblir den viktigaste militära samarbetsorganisationen i . Vid i kommer beslut att fattas om en stor utvidgning, sannolikt omfattande bl.a. , och . Nato har etablerat en närmare samarbete med genom instiftande av det nya Nato-Rysslands- rådet . Kärnan i alliansen förblir dock de ömsesidiga försvarsgarantierna i Washingtonfördragets art 5. De utlöstes efter terrorattentatet . En förbättrad förmåga att möta terrorism har också blivit en central fråga för Natos utveckling. Ar- betet för att förebygga konflikter som haft en tyngdpunkt på , utvidgas i allt högre grad till att omfatta , och länderna kring . De praktiska instrumenten inom () och Partnerskap för Fred (PFF), där medverkar, är viktiga inslag i detta arbete. Samarbetet med våra grannar i , i Ös- tersjöområdet och i har en särställning i svensk utrikespolitik. Områdets integration i ett brett europeiskt samarbete är av stor ekonomisk och säkerhetspolitisk betydelse för . Att stärka band med europeiska och euroatlantiska samarbetsstrukturer, baserat på gemensamma intressen och värderingar, är ett grundläggande säkerhetspolitiskt intresse för . demokratisering, modernisering och inlemmande i världsekonomin är av särskild vikt. Arbetet med att utveckla ett gemensamt europeiskt ekonomiskt område mellan och bör ges prioritet. Av speciell vikt i detta arbete är lagharmonisering på utvalda områden såsom t.ex. tekniska regler. Ytterligare stärkta relationer mellan EU respektive Nato och , baserat på gemensamma intressen och värderingar, och rysk förankring i ett brett europeiskt säkerhetssamarbete är en förutsättning för framväxten av en långsiktig och stabil europeisk säkerhetsordning. Vårt säkerhetsfrämjande samarbete med , , , och är centralt i vår Östersjöpolitik. Folkrätten intar en central plats i den svenska utrikespolitiken och utgör en grund för vår principiella handlingslinje. Den är också en förutsättning för internationellt utbyte. Genom det ständigt ökande internationella samarbetet, som bedrivs inom folkrättsliga ramar och ofta utmynnar i nya folkrättsliga avtal, är den en nödvändig del av alla politikområden. De mänskliga rättigheterna och individens säkerhet ökar i politisk betydelse. Mänskliga rättigheter angår alla och är en gemensam angelägenhet för världssamfundet. Försvaret av människans värdighet, frihet och trygghet genom stärkt respekt för folkrätten och de mänskliga rättigheterna, främjande av demokrati och rättfärdig ekonomisk och social utveckling är ett viktigt motiv i arbetet för att förebygga kriser och väpnade konflikter. Folkrätten och främjandet av mänskliga rättigheter är ledstjärnor i svensk utrikespolitik och måste genomsyra hela vårt agerande. Som ett led i detta har regeringen inrättat en folkrättsdelegation som skall analysera den humanitära rättens utveckling i syfte att arbeta fram förslag till svenska ställningstaganden och initiativ. En annan del i detta är att ser över sin organisation för att ytterligare stärka arbete med att främja de mänskliga rättigheterna. generalsekreterare lade i sin Nobelföreläsning i samband med mottagandet av fredspriset i fast tre framtidsprioriteringar för FN, som stämmer väl överens med prioriteringarna i den svenska utrikespolitiken. Dessa är att utrota fattigdomen i världen, att förebygga väpnade konflikter samt att verka för en demokratisk utveckling. Den största utmaningen för utvecklingssamarbetet ligger i bättre samarbete och ökad samstämmighet mellan relevanta politikområden i arbetet med att bekämpa fattigdom. Kravet på ökad samstämmighet gäller hos, och mellan, multilaterala och bilaterala aktörer. Den parlamentariska utredningen för en samlad svensk politik för global utveckling (GLOBKOM) överlämnade betänkandet En rättvisare värld utan fattigdom. Utvecklingsfrågor behandlas närmare under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Vid den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering som hölls i i 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 , kom världens stater överens om en strategi för att mobilisera resurser för utveckling. Det var första gången som världssamfundet enades om ett slutdokument som präglas av en utvecklingssyn som inkluderar mobilisering av inhemska resurser, investeringar, handel, bistånd, skulder, globala styrfrågor på det ekonomiska området inklusive den finansiella arkitekturen. Vid mötet deltog aktörer från den privata sektorn, och FN och de multilaterala finansierings- och handelsorganisationerna WTO, och diskuterade tillsammans den kritiska frågan om utvecklingsfinansiering. Vid världstoppmötet för hållbar utveckling i förenades ekonomiska, sociala och miljöfrågorna. Vid detta möte, efter den stora miljökonferensen i , underströks att hållbar utveckling inte kan uppnås utan att dessa tre frågeställningar ses i ett sammanhang. Stor samsyn rådde om att värnandet om miljön utgör en nödvändig förutsättning för fattigdomsbekämpning. Mötet i gav också möjlighet att lyfta fram handelns positiva bidrag till hållbar utveckling, men även hur negativa konsekvenser kan begränsas så att en ökad handel inte undergräver målet om en hållbar utveckling . Den internationella politiska utvecklingen har i många avseenden varit hoppingivande det . Antalet mellanstatliga krig har minskat och viktiga framgångar har nåtts i kampen för kärnvapennedrustning, där , tillsammans med andra likasinnade länder varit pådrivande. Möjligheterna för internationell samverkan har ökat och mänskliga rättigheter och individens säkerhet har kommit i fokus som gemensamma angelägenheter. finns oroande tecken. Hotet från kärnvapen och andra massförstörelsevapen är långt ifrån borta. Risken för spridning består och nya initiativ och system väcker fruktan för en ny rustningsspiral. Inomstatliga konflikter, övergrepp och etnisk rensning har skapat stort humanitärt lidande. FN behöver reformeras och moderniseras för att komma till rätta med de stora problem organisationen brottas med. Att stärka den afrikanska kapaciteten för konflikthantering i samverkan med FN, EU och afrikanska organisationer är ett centralt mål för politik i . Det vidgade säkerhetsbegreppet i internationella sammanhang har satt den latenta konflikten 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 mellan staters suveränitet och krav på internationella ingripanden för att förhindra humanitära katastrofer i förgrunden inom FN. I de svenska övervägandena om formerna för fredsframtvingande militära insatser väger folkrätten och vikten att slå vakt om FN:s säkerhetsråds auktoritet mycket tungt. Det är säkerhetsrådet som enligt har till uppgift att besluta om militär våldsanvändning för andra ändamål än självförsvar. Alla möjligheter till fredlig lösning måste först vara uttömda. Våldsanvändning utan nödvändigt säkerhetsrådsmandat riskerar att försvaga den internationella rättsordningen. Men nödvändiga åtgärder för att förhindra systematiska kränkningar av mänskliga rättigheter får inte heller stoppas av ett veto eller hot om veto. Då undermineras rådets och FN:s ställning. Världssamfundet kan inte stå passivt inför sådana humanitära katastrofer. Frågan om hur man skall agera måste prövas från fall till fall. Långsiktiga och principiella aspekter måste också beaktas och det folkrättsliga regelverket utvecklas. De ständiga medlemmarna har ett särskilt ansvar för FN:s säkerhetsråds förmåga att agera och bör så långt som möjligt avstå från att använda vetot eller hota med detta. Ett första steg vore att begränsa vetorätten till fredsframtvingande insatser. Det ekonomiska och sociala rådet och har också viktiga uppgifter när det gäller att bearbeta underliggande konfliktorsaker samt att verka för långsiktiga och fredliga lösningar i länder och regioner med latenta eller reella väpnade konflikter. som FN-missionerna och de av FN mandaterade fredsbevarande missionerna åter ökar till antal och omfattning brottas verksamheten alltjämt med allvarliga problem. Bristande politisk vilja och knappa resurser försvårar för FN att fullt ut spela den centrala roll som dess medlemsstater ger organisationen i . Terrordåden medförde att den amerikanska kongressen tillät betalning av drygt hälften av skuld till FN vilket medfört att organisationen på länge inte behöver bekymra sig över det dagliga kassaflödet, vilket bör underlätta det fortsatta arbetet med att reformera olika delar av FN:s verksamhet.