prop · GQ0353d2 · 2003-02-21 00:00:00 — reglerar verksamheten inom hälso- och sjukvårdens område, dvs. och sjukvårdslagen (1982:763), tandvårdslagen (1985:125) och lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, När åtgärder rör barn skall särskilt beaktas vad hänsynen till barnets bästa kräver. Barnets bästa skall alltid utrönas men behöver inte Även om de olika verksamheterna inom hälso- och sjukvården möter barnmisshandel på vitt skilda sätt har de en sak gemensam, nämligen svårigheten att uppmärksamma de barn som far illa och att anmäla till socialnämnden att barn kan antas behöva nämndens Ett lagfäst barnperspektiv är ett sätt att öka uppmärksamheten på barn och barns behov och förhållanden. Därmed ökar möjligheten att upptäcka de barn som far illa. Vi föreslår vidare att LYHS kompletteras med en bestämmelse som ger barn rätt att komma till tals. En sådan bestämmelse kan ses som ett led i arbetet med att komma fram till vad som är bäst för barnet. Vi föreslår att frågan om en vårdnadshavares möjlighet att ensam besluta om vård och behandling av barn skall behandlas i den av regeringen aviserade översynen av vårdnadsreform. barnmisshandel är ofta någon av barnets föräldrar. Vi har gjorts upp- märksamma på att lagstiftningen om gemensam vårdnad fört med sig konsekvenser för barns möjligheter att få psykiatrisk vård och behand- Om en av vårdnadshavarna motsätter sig att barnet ges vård eller behandling är det inte ovanligt att barnet avvisas. Vi föreslår att det i examensordningens målbeskrivningar avseende utbildning till barnmorska, läkare, psykolog, sjuksköterska och tand- läkare tas in särskilda skrivningar om barn och om utsatta barns situation. En gott bemötande av barn som misshandlas förutsätter att hälso- och sjukvårdspersonalen har kunskaper om barn och om barns normala Endast de som har sådana kunskaper kan förväntas reagera på sådant som avviker från det normala. Vi föreslår att förhandlingar inleds med sjukvårdshuvud- männen om utarbetande av rutiner inom hälso- och sjukvården. väsentligt att sjukvårdshuvudmännen tar fram sådana rutiner och utbildar personalen kring dessa. Barnmisshandelsärenden förekommer inte så ofta inom hälso- och sjukvården. Personalen har därför inte möjlighet att för- värva särskild erfarenhet av att hantera dem. är det av största vikt att rätt åtgärder vidtas och att handläggningen är snabb. hantering förutsätter därför att det på arbetsplatsen finns rutiner där den anställde ges tydliga direktiv om vilka åtgärder som bör vidtas och i vilken ordning kring barnmisshandel. Kap. 10 Psykiska reaktioner och behandling vid barnmisshandel Tillgången till tidiga och kvalificerade stöd- och behandlingsinsatser kan vara avgörande för utsatta barns framtida livskvalitet. barnet fått kan läkas till ett ärr, istället för att alltid vara ett öppet sår. Stöd- och behandlingsinsatser för barn som utsatts för misshandel är viktiga för att kunna ge möjlighet till läkande processer, samt stöd och hjälp i barnets fortsatta utveckling. Ett barn som utsatts för fysisk miss- handel får inte bara synliga kroppsliga skador, utan också inre, psykiska Misshandel är en traumatisk upplevelse som kan påverka hela personligheten, lek och inlärning, förmåga till relationer, och kan även ge upphov till beteendestörningar. Även att bevittna våld eller bli utsatt för psykisk misshandel är en traumatisk upplevelse som kan ge konsekvenser för barnets fortsatta Kap. 11 Att förebygga barnmisshandel kan man säga att alla, oavsett verksamhetsområde, är överens om att förebyggande arbete är viktigt sett ur ett både mänskligt och ekono- Vi menar att sådana insatser borde få en större bety- delse i det vardagliga arbetet. De studier som utförts av oss och av andra visar på vilken komplex bakgrund som föreligger vid misshandel, försummelse eller andra över- grepp mot barn. Den komplexa bakgrundsbilden betyder att arbetet med att förebygga misshandel av barn kräver en bred ansats. inledning resoneras därför om värdet av generella insatser. sägs att gruppen barn, som är i riskzon är föränderlig och att om man begränsar insatserna till att gälla färre barn så missar man majoriteten av utsatta barn även om arbetet är effektivt. resonemang om värdet av socialpolitiska insatser, lagstiftning som också har en pedagogisk funktion, betydelsen av att påverka samhällets normer och värderingar samt vikten av att fortsätta genomförandearbetet av FN: s konvention om barnets rättigheter. Vi föreslår att möjligheten att inrätta ett Nationellt riskbarncentrum I ett land med höga ambitioner att förbättra barns och familjers villkor är det rimligt att man har ett nationellt forskningscentrum vid en akademisk institution med kvalificerad tvärfacklig kompetens kring Ett Nationellt riskbarncentrum bör knytas till en aktiv klinisk verksamhet på regional nivå i vilken det finns hög kompetens kring barn som far illa eller riskerar att fara. Detta ger möjlighet till en aktiv dialog mellan forskning och klinisk verksamhet. Ett sådant centrum bör också ha ett nära samarbete med universitet och högskolor samt beakta pågående forskning inom området utsatta barn. Ett Nationellt riskbarncentrum kan ansvara för epidemiologisk forskning, arbeta med kvalificerade utvärderingar av insatsbehov och kort- och långsiktiga behandlingsinsatser samt samla fall av särskilt komplexa och ovanliga fall av misshandel och andra övergrepp. Det yttersta syftet är att stödja och hjälpa utsatta barn. Ett nationellt centrum höjer frågornas forskningsmässiga värde och kommer att samla de bästa forskarna inom ämnesområdet. Ett sådant centrum har också lättare att föra upp viktiga frågor på både en nationell och europeisk dagordning. Vi föreslår att regeringen beslutar att utreda möjligheten att inrätta föräldrastödsmottagningar. Vi konstaterar att bl.a. barnhälsovården och skolan på många sätt kan stödja och hjälpa föräldrar utifrån sina respektive kunskaper, men vi anser att det saknas en officiell instans med bred kompetens för föräldrar med problem kring barn och ungdomar att vända sig till. Vi diskuterar former för förebyggande arbete med tidiga insatser och stöd till barn och unga samt till familjer med barn. Vi anser att förskolan, skolan och fritidshemmet kan spela en viktig roll i detta arbete precis som och hälso- och sjukvården kan göra. När det gäller hälso- och sjukvården har vi speciellt lyft fram mödra- och barnhälsovården. Vi menar att dessa verksamheter har ett speciellt ansvar för att följa anknytningsprocessen mellan föräldrar och barnet, men också för att mobilisera föräldrarnas resurser när så behövs. Vi vill gärna lyfta fram de öppna förskolornas och familjecentralernas värdefulla roll i det förebyggande arbetet liksom frivilligorganisationerna insatser. Även goda stöd- och behandlingsinsatser för barn utsatta för misshandel och andra övergrepp samt rehabilitering av förövare är på olika sätt viktiga delar av det förebyggande arbetet. Vi föreslår att () ges i uppdrag att kartlägga skolelevers erfarenheter av våld i hemmet, i skolan och . Vi menar att barns och ungdomars egna erfarenheter och upplevelser av misshandel och andra övergrepp bör tas till vara i både det förebyggande och åtgärdande arbetet. I rapporten och misshandel (SOU 2001:18) konstateras att det föreligger ett stort behov av såväl kontinuerlig epidemiologisk bevakning av barns utsatthet för våld som att de särskilda förhållanden som vissa barn lever under bör specialstuderas. Vi föreslår att SCB ges i uppdrag att kartlägga föräldrars erfarenheter och attityder till våld mot egna barn. Vår studie, Föräldraundersökning 2000, bygger till stor del på den s.k. . Däremellan har inte någon liknande studie gjorts. Vi menar att sådana studier behöver göras oftare för att man på ett bra sätt skall kunna följa utvecklingen. Vi föreslår att ges i uppdrag att tillsammans med sammanställningen av utredningar vid barns död redovisa avsiktligt våld mot barn. Sådant våld mot barn bör med jämna mellanrum specialstuderas i skade- och dödsorsaksregistret. Genom kunskap från registerstudier samt från utredningar vid barns död kan lärdom erhållas för exempelvis förebyggande insatser och ett bättre omhändertagande. Kap. 12 Vårt utåtriktade arbete Enligt direktiven skall kommittén arbeta aktivt och utåtriktat. Vi beslutade att genomföra detta uppdrag i tre steg och med tre helt olika informationsaktiviteter. Målgrupper har varit föräldrar och andra vårdnadshavare, barn och unga samt yrkesgrupper som arbetar med barn. Till föräldrar och andra vårdnadshavare gjordes , upplaga 500 000, som huvudsakligen delades ut via apotek, barnavårdscentraler och postkontor. Många beställningar har kommit från skolor och socialtjänst som kan använda i föräldrasamtal eller föräldrautbildning. har översatts till åtta språk (arabiska, engelska, kurdmanji, persiska, somaliska, sourani, spanska och turkiska) samt finns också på lätt svenska. För att sprida information om boken producerades en videofilm samt diverse annat material. Den andra aktiviteten hette Fatta förstå och vände sig till skolbarn 47, ca 453 000 elever. Syftet var att stärka barn och ungdomars självkänsla samt informera om samhällets hjälpmöjligheter för barn som far illa eller riskerar att fara illa. Rapartisterna har skrivit en text, Fatta förstå, om barns och ungas rättigheter. Raplåten spelades in på en CD-skiva och förpackades i ett konvolut i vilket det också fanns information om vart man kan vända sig om man behöver samhällets stöd och hjälp. Vid utskicket till skolorna kompletterades CD-skivan med ett brev till ansvarig lärare med tips på hur skivan kunde användas i undervisningen. Skivan tilldelades ett Guldägg av för bästa radioreklam . Raplåten har också spelats in på en musikvideo och har bl.a. visats på SF-biografer runt om i landet. Aktiviteten genomfördes i nära samarbete med , , UngSIOS och Unga Örnar. Den tredje och sista aktiviteten Att misstänka barnmisshandel vände sig till yrkesgrupper som arbetar med barn . Syftet var att informera om tecken på barnmisshandel samt medvetandegöra dem om sin anmälningsskyldighet enligt 71 § socialtjänstlagen (1980:620, fr.o.m. : 14 kap. 1 §). Informationsaktiviteten består av en CD-skiva med dramatiseringar av situationer som kan inträffa i en förskola eller skola, ett material Tecken på barnmisshandel och försummelse samt ett häfte kallat Vad gör vi när vi upptäcker att barn far illa?. Lärare , skolhälsovård, förskola, barnhabilitering och BVC har erhållit materialet. Totalt har ca 70 000 paket av materialet skickats ut. Även arbetsplatsernas fackliga ombud har informerats om materialet. Aktiviteten genomfördes i nära samarbete med LO, och . Kap. 13 Barnmisshandel i straffrätten Vår bedömning är att det inte finns skäl för att utöka kriminaliseringen av barnmisshandel eller för att göra annan ändring i straffbestämmelser. Vi föreslår i stället att en särskild straffskärpningsgrund införs i 29 kap. 2 § för sådana fall där brottet inneburit att ett barn kränkts av en närstående eller tidigare närstående person. bestämmelser skall det beaktas som försvårande vid bedömningen av brottets straffvärde, att brottet riktar sig mot barn. I vissa fall måste omständigheterna vid brott mot barn emellertid bedömas som dubbelt Vi syftar här först och främst på de fall där brottet förövats mot ett barn som är närstående till den tilltalade. dessa fall anses försvårande inte bara på grund av att brottet förövats mot ett barn i skyddslös ställning utan dessutom på grund av att barnet berövas sin trygghet. Som särskilt försvårande bör även anses att brott förövats i närvaro av ett närstående barn. En vanlig situation är att barnet bevittnar hur pappa misshandlar mamma. Även i dessa fall gör sig trygg- Vi föreslår vidare att åtalsbestämmelserna i 3 kap. 12 § och 5 kap. ändras i fråga om brott som riktar sig mot barn som är närstående till gärningsmannen. I dessa fall skall brott få åtalas av åklagare om åtal är påkallat ur allmän synpunkt. skyldiga att väcka åtal för de flesta brott. Det finns emellertid ett fåtal brott som är av intresse som får åtalas endast efter angivelse från målsäganden eller som får åtalas endast av målsäganden själv. sådana brott riktar sig mot ett barn skall barnets vårdnadshavare ange brottet eller väcka åtal. Ofta är det just barnets vårdnadshavare eller någon som står vårdnadshavaren nära som förövat brott mot barn. Vårdnadshavaren kan därför sakna anledning att medverka till att åtal I sådana fall bör åklagare ges en möjlighet att väcka åtal. Vi föreslår också för att ändringen av åtalsbestämmelsen i 5 kap. skall framstå som meningsfull att bestämmelsen i 14 kap. 2 § femte stycket sekretesslagen (1980:100) ändras så att det blir möjligt att lämna uppgift till åklagarmyndighet eller polismyndighet om miss- tanke om brott enligt 5 kap. mot någon som inte har fyllt Kap. 14 Utredningar vid barns död Vi föreslår att ett system med dödsfallsutredningar prövas under en period av med som huvudman. tillsätta en expertgrupp för detta uppdrag. Vi anser att det finns flera skäl till att samhället bör ta ett särskilt ansvar i de fall där barn dött på grund av yttre våld. Det rör sig om synnerligen allvarliga brott. allmänhet föräldrar och offren små barn. Ingen kan ge dem livet tillbaka, men samhället kan i efterhand söka klarlägga vad som hänt. kan sedan användas i förebyggande och åtgärdande arbete. Målgruppen avgränsas till barn som dött på grund av mord, dråp eller misshandel, vilket i genomsnitt innebär ca 1012 utred- I målgruppen inkluderas därmed inte bara den klassiska barnmisshandeln, dvs. att en förälder misshandlar ett barn, utan också våldet mellan ungdomar. Det är vår uppfattning att det är viktigt att utreda allt dödligt våld mot barn , oavsett vem som varit Om det finns särskilda skäl skall även dödsfall som inte lett till fällande dom kunna bli föremål för en dödsfallsutredning. Kap. 15 Kriminalvårdens rehabilitering av förövare kommer merparten av kriminalvårdens anstalter att kunna erbjuda de intagna att delta i studiecirkeln Stöd i föräldraskapet. Denna verksamhet vänder sig till alla klienter som är föräldrar. arbetar Kriminalvården med tillskapandet av Nationella Program som riktar sig mot de dömdas problematik. Ett av dessa program är Våld i nära relation. Som det ser ut ingår inget moment om barns behov och utveckling eller de kort- och långsiktiga konsekvenserna för barn som varit utsatta för våld eller bevittnat våld i sin nära relation. Vi föreslår att ges i uppdrag att utarbeta ett behandlingsprogram om barns behov och utveckling samt konsekvenser av utsatthet exempelvis inom ramen för utvecklingen av Nationella Program. Vi föreslår att skall ansvara för nödvändig kompetensutveckling för personalen beträffande barnmisshandel för att behandlingsprogrammet om barn skall få genomslag och bli rätt hanterat. Vi föreslår att bör se över möjligheten att utnyttja befintlig platsplanerarorganisation för placering av dömda för våld mot barn i existerande program för sex- och relationsvåld. Kap. 16 Kostnads- och andra effekter Övergripande kan sägas att många av förslagen är inriktade på förebyggande insatser . Det är svårt att bedöma de ekonomiska konsekvenserna av sådana förslag. Med en ökad kompetens inom de olika verksamheterna samt ett lagstadgat ansvar att samarbeta kring barn som far illa torde förslagen på lång sikt innebära mänskliga, samhälleliga och ekonomiska vinster. Ett genomgående förslag inom de olika verksamheterna är kompetensutveckling. Det är dock vår uppfattning att sådana åtgärder kan medföra initiala kostnader, men att de också bör kunna rymmas inom de berörda myndigheternas befintliga budgetramar och att det huvudsakligen handlar om en uttalad inriktning på nuvarande fort- och vidareutbildning. Det är vår övertygelse att förebyggande arbete, metodutveckling och kompetensutveckling ger ekonomiska vinster. Resonemangen om de olika förslagens ekonomiska konsekvenser redovisas under respektive kapitelrubrik. Det är svårt att förutse eller bedöma vad utredning och genomförande av en strategi för samverkan, bestående av ett lagstadgat ansvar och riktlinjer för samverkan på nationell och lokalnivå, skulle innebära för kostnader. Det kan vara en fråga om ambitionsnivå. Ett alternativ kan vara att berörda myndigheter ges uppdraget att inom sin reguljära verksamhet prioritera utveckling av samverkansarbete. De förslag som lämnas kan inte beräknas medföra större kostnader för verksamheterna än att dessa får täckas med ordinarie medel. Eftersom ges huvudansvaret för att samverkan med polis, skola och hälso- och sjukvård skall komma till stånd, föreslår vi att även möjligheter skall ges att söka utvecklingsmedel för detta samverkansarbete. Vi beräknar den statliga insatsen till . Berörda verksamheter bör bidra med minst lika mycket som den statliga insatsen uppgår till. Vi anser att sådana projekt bör ha en knytning till någon FoU-enhet eller akademisk arbete. Förskolan, skolan och fritidshemmet Vi föreslår kunskapsutveckling inom förskolan, skolan och fritidshemmet för att dessa verksamheter bättre skall kunna uppmärksamma och stödja barn som utsatts för eller misstänkts vara utsatta för misshandel. Kostnaderna för ett sådant utvecklingsarbete menar vi borde kunna inrymmas i anslag för utvecklingsarbete inom förskola och skola. Vi har också förslag om att uppdra åt att utfärda ett allmänt råd om anmälningsskyldigheten, granskning från , uppföljning internt i kommunen, komplettering av målbeskrivningarna i examensordningen för lärarutbildningen. Att utarbeta rutiner kring barnmisshandel samt att utbilda kring dessa medför kostnader för hälso- och sjukvårdshuvudmännen. Extra medel bör utgå. Frågan om beloppets storlek får behandlas vid överläggningar mellan regeringen och hälso- och sjukvårdshuvudmännen. Övriga förslag kan inte anses medföra några kostnader som bör täckas med särskilda anslag. Kostnader för att förebygga barnmisshandel ryms oftast inom respektive huvudmans befintliga budget. Det finns dock två förslag, Nationellt Riskbarncentrum och föräldrastödsmottagningar, som först måste utredas, men som kommer att behöva medel för uppbyggnad och etablering. Det är omöjligt att på detta stadium göra några uttalanden om det närmare behovet av medel. I kapitlet föreslås att SCB skall genomföra studier riktade till barn respektive föräldrar. Motsvarande studier kostade ca . Utredningar vid barns död Vårt förslag om inrättandet av s.k. dödsfallsutredningar med som huvudman kräver ett årligt tillskott av medel för utveckling och årliga rapportering. Vi föreslår att Social-styrelsen får medel motsvarande en tjänst med omkostnader. Våra förslag bedöms inte leda till annat än för berörda verksamheter helt normala kostnader. Kriminalvårdens rehabilitering av förövare Vi föreslår att får i uppdrag att utarbeta ett behandlingsprogram för förövare av barnmisshandel. Införandet av ett sådant program bör följas av kompetensutveckling för berörd personal. Vi föreslår att erhåller medel för att täcka kostnader för utveckling av programmet. Kostnaden kan uppskattas till . Författningsförslag i betänkandet Barnmisshandel Att förebygga och åtgärda (SOU 2001:72) Förslag till ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (2001:453)1 dels att 6 kap.6, 8 och 9 §§, 11 kap. 4 §, 16 kap. 1 och 4 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 kap. 1 a § av följande lydelse. som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs. aktivt verka för att samverkan kommer till stånd. Var och en som får kännedom Var och en som får kännedom om något som kan innebära att om något som kan innebära att socialnämnden behöver ingripa till socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd bör anmäla detta ett barns skydd eller stöd bör anmäla detta till nämnden. berör barn och ungdom samt andra berör barn och ungdom samt andra myndigheter inom hälso- och sjuk- myndigheter inom hälso- och sjuk- vården och är skyl- vården, och krimi- diga att genast anmäla till nalvården är skyldiga att genast socialnämnden om de i sin verk- anmäla till socialnämnden om de i samhet får kännedom om något sin verksamhet får kännedom om som kan innebära att social- något som kan innebära att nämnden behöver ingripa till ett socialnämnden behöver ingripa till Detta gäller även dem ett barns skydd eller stöd. som är anställda hos sådana gäller även dem som är anställda skyldighet gäller också dem som är dem som är verksamma inom bedriven enskild verksamhet inom hälso- och sjukvården eller på verksamhet inom hälso- och 1Lagen träder i kraft 020101 då socialtjänstlagen (1980:620) upphör att gälla. 2Senaste lydelse enligt äldre socialtjänstlag (71 §) 1997:313. vad som sägs i tredje stycket. gäller i stället vad som sägs i tredje De som är verksamma inom familjerådgivning är skyldiga att genast anmäla till socialnämnden om de i sin verksamhet får kännedom om att ett barn utnyttjas sexuellt eller misshandlas i hemmet. och yrkesverksamma som anges i och yrkesverksamma som anges i andra stycket är skyldiga att lämna andra stycket är skyldiga att lämna socialnämnden alla uppgifter som kan vara av betydelse för utredning kan vara av betydelse för utredning av ett barns behov av skydd. av ett barns behov av skydd eller Om anmälan från gäller bestämmelserna i 7 § lagen (1993:335) om . Förslag till lag om ändring i hälso och sjukvårdslagen Härigenom föreskrivs i fråga om hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)3 dels att 2 och 2 b §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny bestämmelse, 2 f § av följande Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården skall ges med respekt för Vården skall ges med respekt för alla människors lika värde och för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. den enskilda människans värdighet. När åtgärder rör barn skall särskilt beaktas vad hänsynen till barnens bästa kräver. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård skall ges företräde till vården. hälsotillstånd och om de metoder hälsotillstånd och om de metoder för undersökning, vård och be- för undersökning, vård och be- handling som finns. handling som finns. mationen inte kan lämnas till mationen inte kan lämnas till patienten skall den i stället lämnas patienten skall den i stället lämnas till en närstående till patienten. till en närstående till patienten. Informationen får dock inte lämnas Informationen får dock inte lämnas till patienten eller någon närstående till patienten eller någon närstående 7 kap. 3 eller 6 § sekretesslagen 7 kap. 3 eller 6 § sekretesslagen (1980:100) eller i 2 kap. 8 § andra (1980:100) eller i 2 kap. 8 § andra stycket eller 9 § första stycket stycket eller 9 § första stycket lagen (1998:531) om yrkesverk- lagen (1998:531) om yrkesverk- samhet på hälso- och sjukvårdens samhet på hälso- och sjukvårdens het att anmäla till socialnämnden att ett barn kan behöva nämndens skydd eller stöd finns i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). Hälso- och sjukvården skall i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa samverka 3Lagen omtryckt 1992:567. 4Senaste lydelse 1997:142. 5 Införd genom 1998:1660. med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs. Förslag till ändring i tandvårdslagen (1985:125) Härigenom föreskrivs att 2 och 3 §§ tandvårdslagen (1985:125) skall ha Målet för tandvården är en god tandhälsa och en tandvård på lika villkor för hela befolkningen. När åtgärder rör barn skall särskilt beaktas vad hänsynen till barnets bästa kräver. Tandvården skall bedrivas så att den uppfyller kravet på en god tandvård. Detta innebär att den skall 1.vara av god kvalitet och lägga särskild vikt vid förebyggande åtgärder, 2.tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen, 3.vara lätt tillgänglig,