prop · GR0349 · 2003-12-18 00:00:00 — Övergången till storstadspolitikens andra fas innebär således ytterligare fokusering på en långsiktig lär- och förbättringsprocess. En fortsatt metodutveckling av underifrånperspektivet är avgörande för möjligheterna till bestående effekter av det lokala utvecklingsarbetet. Underifrånperspektivet har varit en av de fyra centrala metoder som har tillämpats inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen. En positiv effekt som har redovisat i sin årsrapport är att val- deltagandet under riksdagsvalet har ökat markant i 10 av de stads- delar som omfattas av de lokala utvecklingsavtalen medan den nationella trenden är att valdeltagandet minskar. En bidragande orsak till denna positiva trend synes vara bl.a. de områdesråd och boenderåd som i olika former utvecklats i dessa stadsdelar. Därför är det av vikt att vidareut- veckla former för storstadsarbetets underifrånperspektiv samt medbor- gardeltagande. kommer en del av regeringens föreslagna demokratisatsning inför EU-parlamentsvalet genomföras i stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal. Av intresse i detta sammanhang är att har för avsikt att under sitt kommande EU- ordförandeskap driva frågan om medborgardeltagande som en del i deras urban- och storstadspolitik. som de lokala utvecklingsavtalen löper vidare kommer storstadspolitikens tillväxtarbete att utvecklas kommande år. avser regeringen att bland annat anordna regionala tillväxt- konferenser där tillfälle ges att diskutera frågan om hur kopplingen mel- lan lokala utvecklingsavtal och regionala tillväxtprogram kan vidareut- vecklas. I flera av stadsdelarna som omfattas av lokala utvecklingsavtal har goda erfarenheter gjorts av hur stadsdelens potential kan nyttjas i tillväxthänseende. Att förena stadsdelsförnyelse med ett regionalt till- växtperspektiv är ett viktigt bidrag till hur hela storstadsregionerna kan inkluderas i tillväxtarbetet. Denna dimension har före de lokala utveck- lingsavtalens tillkomst varit otillräckligt utvecklad. Motsvarande gäller för storstadsregionernas position i ett internationellt sammanhang. Reger- ingen har initierat en kartläggning av storstadsregionernas internationella arbete kopplad, i ett första steg, till de lokala utvecklings- avtalen. Omvandla erfarenheter till kunskap Regeringens bedömning: Det är nödvändigt att omvandla storstadsarbetets erfarenhe- ter till kunskap. Därför har en särskild utredare tillkallats för att utvärdera de rapporter m.m. som tagits fram inom ramen för arbetet med de lokala utvecklingsavtalen. Kun- skapen skall inte minst göras tillgänglig för kommuner och stadsdelar som inte omfattas av lokala utvecklingsavtal. Det storstadspolitiska arbetet har genererat många erfaren- heter. Från och med att det första lokala utvecklingsavtalet tecknades 1999 har närmare 1000 insatser kommit igång, vissa har avslutats, vissa har vidareutvecklats och pågår fortfarande. genomfördes en avstämning av det storstadspolitiska arbe- tet. Under avstämningen, som gick under namnet Storstad och Framtid, redovisades drygt 150 rapporter, utvärderingar och studier av olika slag som tagits fram inom ramen för arbetet med de lokala utvecklingsavta- len. Under avstämningsarbetet fördes en dialog med berörda kommuner, statliga myndigheter, samverkande parter och forskare knutna till utveck- lingsavtalen om behovet av att systematisera gjorda erfarenheter. Reger- ingen har initierat arbetet med att utveckla erfarenhets- spridning och kunskapsöverföring nationellt och internationellt. Hud- dinge kommun har av regeringen beviljats särskilda medel för att leda en arbetsgrupp som har till uppgift att utveckla metoder och instrument för nationellt erfarenhetsutbyte inom ramen för lokala utvecklingsavtal. För att samordna en kartläggning av motsvarande internationellt erfarenhets- utbyte har regeringen även beviljat särskilda medel. Arbetet med att omvandla erfarenheter till kunskap kommer i stor- stadspolitikens andra fas att vidareutvecklas i syfte att få ett strukturellt system för återkoppling av gjorda erfarenheter och genererad kunskap avseende lokalt utvecklingsarbete i storstäderna. Dessutom bör den gene- rerade kunskapen vara tillgänglig för andra kommuner och stadsdelar i som inte omfattas av lokala utvecklingsavtal och för storstäder i andra länder. I sammanhanget kan nämnas att det i ut- vecklats ett internationellt Dutch ter som baseras på erfarenheter av den nederländska storstadspolitiken. Vidare har en särskild utredare tillkallats för att ut- värdera de rapporter m.m. som tagits fram inom ramen för arbetet med lokala utvecklingsavtal. Utvärderaren skall inventera, sammanställa och analysera rapporterna i syfte att omvandla gjorda erfarenheter till kun- skap. Uppdraget skall redovisas senast , men ett delbetänkan- de beträffande förslag på ett långsiktigt nationellt utvärderingsprogram för de lokala utvecklingsavtalen kommer att lämnas . Regeringens bedömning: Det finns goda förutsättningar att vidareutveckla de lokala utvecklingsavtalen. Bland annat kan detta ske genom fler och mer konkreta samver- kansöverenskommelser mellan statliga myndigheter, kommuner och lokala aktörer. Individers och stadsdelars behov och potential är även fortsättningsvis utgångspunkter för det tvärsektoriella utvecklingsarbetet i kommuners och statliga myndigheters ordinarie arbete. Den grund som lagts genom de lokala utvecklingsavtalen innebär åtskilliga möjligheter för att vidare- utveckla (anpassade) styrformer i arbetet med att bryta den negativa seg- regationen, bl.a. genom att stärka det s.k. partnerskapsarbetet dvs. invol- vera fler aktörer offentliga och privata. De särskilda samverkansöverenskommelser som tagits fram ge- nom avtalen avses få ett än mer preciserat innehåll och mer konkreta åta- ganden i kommande revideringar av de lokala utvecklingsavtalen. Inte minst samverkan mellan kommun, arbetsförmedling och försäkringskas- sa har visat sig verkningsfullt på lokal nivå. Bl.a. i har en gemen- sam läges- och framtidsanalys genomförts i samverkan mellan länsar- betsnämnden i , , och kommun och till viss del även . Avsikten är att analy- sen skall utgöra grund för fortsatt analysarbete och utredningar, för kommande beslut och förslag till överenskommelser på lokal, regional och nationell nivå. Samsyn underlättar väsentligt framtida diskussioner om gemensamma åtaganden mellan viktiga aktörer. Kommunerna har arbetat för att ta tillvara framgångsrika erfarenheter och föra in dem i ordinarie strukturer kommunens eller andra lokala aktörers. Statens styrning skall på motsvarande sätt utformas så att framgångsrika metoder och arbetssätt tas tillvara och finner former i ordinarie strukturer och permanentas. Genom storstadspolitikens breda angreppssätt och tvärsek- toriella samordning finns förutsättningar för att effektivare styra statlig verksamhet. Myndigheten för skolutveckling är ett exempel på en statlig verksamhet där erfarenheter från samverkansarbete i kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal tagits till vara i den ordinarie verksam- heten. 5.4 Behovet av indikatorer Regeringen avser att framöver följa och utvärdera resultaten av det stor- stadspolitiska arbetet med hjälp av ett antal indikatorer. ket har haft regeringens uppdrag att föreslå indikatorer och nyckeltal för att följa utvecklingen på stadsdelsnivå. och indikatorer, 2001:06, presenteras verkets förslag på vissa indikato- rer för storstadspolitiken. ket, , , , Statens folk- hälsoinstitut och har därtill fått regeringens uppdrag att analysera och kommentera förslag till indikatorer. 2003/04:49 har fått i uppdrag att bistå sektorsmyndigheterna i de- Myndigheternas analyser redovisas till respektive departement och kommer att ligga till grund för ett fortsatt utvecklings- arbete som även inkluderar det delbetänkande avseende långsiktigt na- tionellt utvärderingsprogram som lämnas av utredningen om utvärdering av de lokala utvecklingsavtalen . Av betydelse är också Folk- hälsoinstitutets pågående arbete med att utveckla indikatorer inom folk- hälsoområdet samt arbete med indikatorer, den s.k. , som möjliggör jämförelser mellan svenska storstäder och ett 50-tal europeiska storstäder. Regeringen beslöt att bevilja medel för att ta fram en modell för framtidsscenarier i arbetet med lokala utvecklingsavtal. En arbetsgrupp med representanter för de sju kommunerna och presenterade en modell för att ta fram lokala framtidsscenarier . Samtliga stadsdelar har i arbetet med utvecklingen av storstadspoliti- ken och innehållet i de lokala åtgärdsplanerna beskrivit respektive stads- dels historik och nuläge. Utifrån denna beskrivning har sedan en analys gjorts för att vidareutveckla lokala strategier, handlingsprogram och en- skilda åtgärder. Ett naturligt steg i detta arbete är att genom en fördjupad omvärldsanalys diskutera möjliga framtida scenarier för utvecklingen i stadsdelen och i kommunen. Syftet är att utifrån dessa scenarier lägga en grund för det vidare genomförandet av stadsdelens verksamheter i stort, men som också visar vilken betydelse det lokala utvecklingsavtalet med sina åtgärdsplaner har i sammanhanget. har framtidsscenarier genomförts i varierande former i ett tiotal stadsdelar. Under storstadspolitikens andra fas kommer arbetet med framtidssce- narier i stadsdelar vidareutvecklas. Det som kännetecknar det strategiska arbetet med framtidsscenarier är att flera samhällsgrupper och institutio- ner finns representerade i arbetet; från boende till statliga myndigheter. Därmed finns det förutsättningar för ett mer långsiktigt lokalt utveck- lingsarbete som baseras på framtidsscenarier, ett starkt underifrånpers- pektiv, samverkanslösningar och en väl utvecklad målstyrning. Detta till gagn för individer och stadsdelar. Det lokala utvecklingsavtalet mellan och staten gäller . utsåg regeringen till nationellt utvecklingsområde. har arbetat för social stabilitet och fler arbetstillfällen . Detta framgår av målen i avtalet som också stämmer väl överens med storstadspropositionens målområ- den. Utvärdering görs av Mångkulturellt Centrum (MKC) som tidigare utvär- derat utvecklingsarbetet i . MKC har också fått i uppdrag av reger- ingen att särskilt studera för att följa ett lokalsamhälles utveckling. MKC organiserar även ett kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Samverkans- avtal finns mellan kommunen, arbetsförmedlingen, och . Det övergripande syftet är försörjning för fler individer och bättre folkhälsa. Kommunikation med invånarna sker med informationsblad och lokala webbsidor för varje stadsdel. De stads- delar som omfattas av avtalet är , /och . Det moderna växte fram . Området består framför allt av hyreshus i större kvarter kring . Totalt finns det ungefär 2 150 lägenheter. I ytterdelarna av stadsdelen ligger gruppbyggda småhus. Det finns också en centrumanläggning, skolor, barnstugor och idrottsplats. bor det ungefär 7 300 människor i stadsdelen. är utrikes födda och är barn till utrikes födda. Befolkningen i är ung jämfört med genomsnittet för hela och . av invånarna är . Området präglas av stor mångfald de boende kommer från 52 länder och talar 47 språk. Detta är både en rikedom och en svårighet. stämpel som problemområde påverkar invånarnas syn på området. Även om de trivs flyttar flera invånare när de får ökade resurser, utbildning, fler kontakter osv. När startades bjöds invånarna in till stormöten. Där identifierades problem och lades förslag till åtgärder. Diskussionerna ledde till fyra kärnområden för utveckling: arbete, trygghet, demokrati och språk. För att genomföra insatser inom de olika områdena bildades arbetsgrupper med boende och tjänstemän. Utvecklingsarbetet har utgått från de boendes idéer och resurser. Det fokuserar på barn och ungdomar, dialog med Fittjaborna och föreningslivet, trygghet, skola, utbildning och ökad sysselsättning. Dialogen om målen har utvecklats genom att den s.k. Områdesgruppen i tagit ledningsansvar, reviderat målen och fungerat som ett nätverk som täcker alla aktiviteter i området. Det finns arbetsutskott inom strategiska områden. Inom dessa områden pågår bland annat insatser som , språkomsorg, den öppna skolan, föreningsrådet och upprustning av den fysiska miljön. Stadsdelen består egentligen av fyra områden , , och Slagsta. Här bor ungefär 17 800 personer. Den modernare bebyggelsen är . Här finns hyresrätter, bostadsrätter, småhus, kedjehus, radhus och villor. Det finns tre centrumanläggningar i området och en del småbutiker. Här finns också skolor, förskolor, Kom- vux, , arbetsförmedling, försäkringskassa och andra of- fentliga serviceinrättningar. Goda förutsättningar trots problem Bland invånarna i /finns ett högt ohälsotal. Andra problem är kriminalitet och att många boende känner sig otrygga. Ande- len försörjningsstödstagare och arbetslösa varierar mycket mellan bo- stadsområdena. Den är högst i där av befolkningen är försörjningsstödstagare. Mediebilden av området är negativ och det påverkar invånarnas syn på stadsdelen. Det stora geografiska området och mängden människor gör det svårt att driva och ena invånarna kring vissa frågor. /Norsborgområdets styrka är bland annat ett stort antal kommunala och statliga verksamheter, bostadsbolag, näringsidkare, föreningar och boende. Om dessa samarbetar på ett bra sätt kan de till- sammans åstadkomma positiva förändringar. Det starka föreningslivet är också en positiv kraft. Tjänstemän och boende samarbetar Det lokala utvecklingsarbetet fokuserar på arbete/sysselsättning, demo- krati och delaktighet, folkhälsa, trygghet och utbildning. Dessa områden har valts efter stormöten med boende. Målen inom varje område revide- ras kontinuerligt. Tjänstemän, bostadsbolag, myndigheter och boende samarbetar i arbetsgrupper. Det görs åtgärder för att fördjupa samarbetet och andelen boende i grupperna har ökat. Insatser görs där de största be- hoven finns. Exempel på insatser är vuxenutbildning, utveckling av rela- tionen mellan näringsliv och skola, kompetensutveckling inom demokrati och en folkhälsoplan. I bor ungefär 11 300 människor i ett område med vacker och varie- rad natur. Stadsdelen har väl utbyggd service med skolor, barnstugor, fritidsanläggningar och bibliotek. Offentlig och kommersiell service är samlad i . Här finns familjecentral, folktandvård, medbor- garkontor, post, apotek, livsmedelsbutik och ett värdshus. Albyborna har dessutom gångavstånd till flera stora köpcentra. Albydialogen ett av Områdesgruppens huvuduppdrag Målområden för är demokrati, utbildning och kultur, trygghet, arbe- te och sysselsättning, folkhälsa och boendemiljö. Arbetet drivs av Områ- desgruppen som är basen för Albydialogen. Målen för respektive målom- råde formuleras i samarbete med de boende. Områdesgruppen har en samtalspanel bestående av eldsjälar, boende och verksamma i . Ut- vecklingsarbetet i bygger på en arbetsmetod som kallas Albydialo- gen. Syftet är att en positiv utveckling bygger på de boendes medverkan. De boende får redogöra för hur de upplever det att bo i , vad som är bra och dåligt och vad som kan göras bättre. I metoden ingår också att alla verksamheter i området delger varandra sina erfarenheter och samar- betar intimt. sammanställs alla projekt och insatser i två projektkataloger som skickas ut till invånarna. Invånarnas delaktighet är viktig. Utvecklingen i bygger i mycket stor utsträckning på dialo- gen med invånarna. De skall både få uttrycka sina åsikter och erfarenhe- ter och vara väl informerade om vad som händer och planeras i området. Bland åtgärderna i området som har långsiktig betydelse finns insatser för barn. Ett exempel är Sagovärlden som är en språkpedagogisk insats inför för barn . En annan långsiktig insats är den satsning som görs på nycirkus och konst. Det lokala utvecklingsavtalet med gällde från början men förlängdes vid den första revideringen till att även omfat- ta 2004. Avtalet har ett något annorlunda upplägg genom att åtgärdspla- nerna för de fyra berörda bostadsområdena beslutas separat av respektive stadsdelsnämnd. Detta sker emellertid inom ramen för de gemensamma mål som fastställts i avtalet mellan staten och kommunen. Vill vända negativ spiral Många av de utsatta stadsdelarna i har hamnat i en negativ ut- vecklingsspiral. Trots bättre ekonomi och sjunkande arbetslöshet minskar beroendet av försörjningsstöd för långsamt. Målet med det lokala utveck- lingsavtalet är att vända utvecklingen. Bred samverkan och information prioriteras Storstadsarbetet genomförs i bred samverkan med centrala aktörer som stadsdelsförvaltningen, arbetsförmedlingen, vuxenutbildningsförvalt- ningen, , polisen, bostadsföretag, föreningar och boen- de. Stadsdelarna ansvarar för lokala informationsinsatser medan kom- munledningen ansvarar för övergripande information om storstadsarbe- tet. Som ett led i implementeringsarbetet är informations- och erfaren- hetsspridning ett prioriterat område . Utvärdering av utvecklingsarbetet görs i samverkan mellan , och . Kommu- nen arbetar också med självvärdering, som ett led i den egna uppfölj- ningen. Självvärdering används för varje åtgärd i storstadsarbetet, vilket givit goda kunskaper om arbetsprocessen och tillfälle till kontinuerlig reflektion och erfarenhetsutbyte. Arbetet är uttalat långsiktigt för att bi- dra till att målen för storstadspolitiken i uppfylls. Stadsdelar som omfattas av avtalet är , , och norra kopsgården. har ungefär 14 500 invånare. Ungefär hälften har utländsk bak- grund. En stor del av de boende är barn och ungdomar. Andelen pensio- närer är låg. Området är ett miljonprogramsområde och byggdes till största delen . Bostäderna är mest små lägenheter. Bo- stadsområdet kulturhistoriska värden har uppmärksammats. Många i området har svårt att få arbete. Det leder till låga inkomster, be- hov av arbetsmarknadsåtgärder, utbildning och sociala insatser. Till om- rådets positiva sidor hör naturliga förutsättningar för ekologiskt inriktade insatser. Ett brett ekologiskt program har utvecklats. Här finns mycket grönska och den vackra naturen upplevs mycket positivt av invånarna. Det pågår en upprustning av torgen i området. arbetar med alla målområden inom storstadsarbetet. Utveck- lingsarbetet innefattar därför fysiska och sociala frågor, arbete, utbild- ning, språkutveckling, trygghets- och demokratifrågor och fysisk upp- rustning. Redan innan storstadsarbetet fanns projektet Framtid som blev ett viktigt underlag för målen. Dagens målformulering sker i samarbetsforum med boende och olika aktörer i stadsdelen. De boende kan också vända sig till Agenda 21-kontoret, och Konsument . En strategi i utvecklingsarbetet är att stärka stadsdelens identitet och invånarna inför utbildning och/eller arbete. Bland annat samverkar fem myndigheter i gemensamma lokaler. Centralt för insatserna i är att de boende mer aktivt skall delta i samhällslivet. Agenda 21kontoret har en viktig roll i storstadsarbetet för att hålla samman kontakterna med stadsdelens föreningsliv, nätverk, or- ganisationer och boende. Storstadsarbetet har gjort det möjligt att pröva nya vägar för samarbete och metodutveckling inom områden som rör fysisk miljö, brottsförebyggande arbete och föreningsutveckling. Andra insatser är förstärkning av barns och ungdomars språkutveckling, stöd i skolarbetet och möjligheter till en meningsfull fritid. Ett omfattande upp- rustnings- och förnyelsearbete pågår för flera av stadsdelens torg- och centrumbildningar. byggdes upp 19691971 med cirka 3 000 lägenheter. kompletterades bebyggelsen med småhus, högstadieskola och idrottshall. Området led av eftersatt underhåll och utflytt- ning. har det skett en upprustning av bostäderna och grön- och lek- ytor har förbättrats. bor cirka 6 700 människor i området. En stor del har utländsk bakgrund. God standard i grön omgivning är ett naturskönt område. Upprustningen har gett området god standard. Här finns även butiker, post och bankomat. Det finns ett stort Det nybildade föreningsrådet har betydelse för att före- ningslivet skall kunna utvecklas ännu mer. Allt fler boende får sin försörjning genom arbete eller eget företagan- de. Fler än hälften står emellertid utanför arbetsmarknaden. Andelen fa- miljer med socialbidrag har sjunkit men är fortfarande relativt hög. Kol- lektivtrafiken är bristfällig men kommer att förbättras . Det kommunala bostadsföretaget har initierat förbättrad bussförbindelse till de centrala delarna av . Trivseln har ökat och allt fler bor kvar. De boendes engagemang i området har ökat. Om- rådets status är emellertid fortfarande låg. Omflyttningen har minskat men det är fortfarande de med arbete som flyttar från området och de utan arbete som flyttar in. Satsning på språk och skola En bred och långsiktig satsning i förskola och grundskola på barns och ungdomars språkutveckling och stöd i skolarbetet pågår. Bland åtgärder- na ingår undervisning i kärnämnen, extra studiestöd och läxhjälp på mo- dersmålet, kompetensutveckling för personal, satsning på föräldrasam- verkan och föreningar som har verksamhet i skolans lokaler efter skoltid. Målen inom storstadsarbetet har formulerats i referensgrupp. Den består av boende, föreningar, tjänstemän och politiker. En dialog med invånarna och deras delaktighet anses som mycket viktig. Bland andra insatser i området finns Kulturtolkarna vid Hälsodisken som har stor betydelse för att skapa kontakt med de boende. Deras arbete har lett till ett ökat förtroende för stadsdelsförvaltningen. Åtgärder för arbete och sysselsättning sker i samverkan mellan stads- delen och arbetsförmedlingen men också genom det kommunala bostads- företaget . var ett av de första områdena inom miljonprogrammet på 1960- talet. av 2 400 bostäder är hyreslägenheter. sked- de en mycket stor inflyttning av människor från krigsdrabbade länder. bor ungefär 7 200 personer i området. är barn mellan . Utvecklingen har varit positiv . Medelinkomsten ökar och andelen boende med försörjningsstöd minskar. Andelen boende med ut- ländsk bakgrund har bara ökat marginellt. Det förekommer emellertid en ganska stor inflyttning av anhöriga till området. Det innebär att trång- boddheten ökar. En positiv utveckling är att omsättningen bland de bo- ende har minskat, delvis tack vare ett omfattande upprustningsarbete av bostäder. Utbudet av lokaler utöver bostäder är emellertid dåligt och drabbar möjligheterna till arbetstillfällen, barnomsorg och fritidssyssel- sättning. arbetar med alla målområdena inom storstadsarbetet. Program- grupper, styrelser och brukarråd bereder förslag till åtgärder. Hjällbofo- rum kom till för att utveckla samverkan och för att ge boende möjlighet att påverka det lokala områdesarbetet. Här ingår representanter för stads- delsnämnd och förvaltning, bostadsbolag, boende, föreningar och företa- gare. Hjällboforum styr utvecklingen av storstadsarbetet i området. Framgångsrikt arbete för trygghet Storstadsarbetet i sker i nära samarbete mellan stadsdelsförvalt- ningen och bostadsbolaget . Hjällbobostadens årliga bo- endeenkät visar att de boendes upplevda trygghet har ökat betydligt se- dan 1999. Trygghetsgruppens arbete är en av de mest uppskattade åtgär- derna bland de boende visar Hjällbobostadens enkät. Trygghetsgruppens huvuduppgift är att fungera som trygga vuxna som rör sig ute i området. Insatser görs också för att öka sysselsättningen och minska socialbi- dragsberoendet. Yrkesrelaterade utbildningar och jobbmatchning är någ- ra exempel. De som vill starta företag får stöd och rådgivning. har 30 nya företag startats genom storstadsarbetet. Sju av dessa är etablerade i . Endast en av företagen har upphört med sin verksamhet. Lösningar inom tredje sektorn är också intressant. Barnens språkut- veckling främjas genom kompetensutveckling av personalen inom skola och förskola. Skolorna har också satsat på att skapa en lugnare och tryg- gare inlärningsmiljö. är det minsta området i kommunen som ingår i storstadsarbetet. I norra bor det cirka 4 700 invånare. Det gör att insatserna är koncentrerade och märkbara bland invånarna. Tilli- ten är hög till att kommer att utvecklas positivt.