prop · GQ0398 · 2003-03-18 00:00:00 — Regeringen instämmer i i påpekande om att det är väsentligt att handläggningen förenklas i så stor utsträck- ning som möjligt. Det är angeläget att begränsa den byråkrati som Fastighetsägarna varnar för. Korrigeringar av reglerna för investeringsbidrag Regeringens bedömning: För de hyresbostäder som kommer att omfat- tas av den nya investeringsstimulansen bör det nuvarande investerings- bidraget reduceras till av nuvarande stödnivå. Beslutshanteringen för investeringsbidraget till byggande av hyresbo- städer bör förenklas så att länsstyrelserna kan bedöma varje enskilt ärende för sig. Detta innebär att nuvarande ordning med tre beslutstill- fällen bör upphöra. Ett krav på rimliga boendekostnader bör infö- ras tillsammans med en möjlighet att helt avslå byggprojekt som inte uppfyller de krav som ställs, t.ex. på grund av att de kalkylerade inflytt- ningshyrorna inte är rimliga eller att det inte finns en miljöplan eller an- nat jämförbart underlag som styrker att projektet är långsiktigt hållbart. Investeringsbidraget för studentlägenheter bör upphöra i samband med att den föreslagna investeringsstimulansen träder i kraft. Beslut om investeringsbidrag som fattats för projekt som påbörjats fr.o.m. enligt regler som gällt innan reglerna om kre- ditering av skattekontot trätt i kraft bör återkallas om fastighetsägaren efter ikraftträdandet söker den nya investeringsstimulansen. bör ett nytt beslut om investeringsbidrag till den reducerade nivån fattas. För sådana projekt bör ansökan om onvesteringsstimulansen ha kommit in till från ikraftträdandet. Bedömningarna i promemorian: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. I promemorian övervägdes dock inga föränd- ringar i hanteringen av bidragsgivningen. Remissinstanserna: LO, samt , och kommuner har ifrågasatt om storlek- en på de föreslagna åtgärderna är tillräckliga. Studentorganisationer och studentbostadsföretag ställer sig avvisande till att det särskilda invester- ingsbidraget för byggande av studentbostäder skall upphöra. Länsstyrel- sen i motsätter sig att bidragsnivån reduceras och anför att varje form av stimulansåtgärd måste vara förutsägbar. Skälen för regeringens bedömning: Införandet av den nya invester- ingsstimulansen föranleder överväganden om förändringar i befintliga bidrag till de boendeformer som regeringen har pekat ut som särskilt an- gelägna. Skälet till att beslutet om investeringsbidrag bör återkallas är att förut- sättningarna skall vara neutrala med hänsyn till när en ansökan om stöd till ett byggprojekt inkommer. Ett projekt som beviljats investeringsbi- drag enligt nu gällande regler bör inte få ett större totalt ekonomiskt stöd än ett projekt för vilket kreditering av skattekontot söks enligt de regler som föreslås i denna proposition. Investeringsbidraget till hyresbostäder kommer att existera vid sidan av och oberoende av den nya stimulansen. Det finns dock inget som hindrar att en fastighetsägare med avsedd inriktning på byggprojektet blir berättigad till båda dessa stimulanser, vilket ger största ekonomiska ut- delning. I likhet med den nya investeringsstimulansen bör det befintliga investeringsbidraget kompletteras med regler som styr byggnadsprojekt mot ett mer hållbart byggande. Samma regler bör gälla för investerings- bidraget som för den nya investeringsstimulansen. Investeringsbidrag bör därför inte beviljas till projekt som strider mot bidragets syfte genom att den kalkylerade boendekostnaden är alltför hög i förhållande till de ni- våer som ovan angetts som rimliga eller för att projektet främst omfattar större bostäder. Det är önskvärt att investeringsbidraget kan sökas för så många bygg- projekt som möjligt. Eftersom investeringsbidraget är rambegränsat bör bidragsnivån reduceras för sådana bostäder som även får den nya stimu- lansen. För sådana lägenheter bör det befintliga investeringsbidraget till byggande av hyresbostäder reduceras till av dagens nivå. An- sökan till den föreslagna stimulansåtgärden bör utformas så att det klart framgår att sökanden även medger att redan beviljade investeringsbidrag skall reduceras. Detta innebär att bidrag kommer att lämnas av det bidragsunderlag för bostadsbyggnadssubvention som beräknas enligt 10 § förordningen (1992:986) om statlig bostadsbygg- nadssubvention, dock med högst per lägenhet. I Göte- borgs- och får bidragsandelen höjas , dock högst till per lägenhet. I Stock- holmsregionen (och kommun) får bidragsandel- en höjas , dock högst till per lägenhet. Om investeringsbidraget reduceras till blir det för den fastighetsägare som får både den nya stimulansen och det reducerade investeringsbidraget räknat på en lägenhet med maximalt stöd en nettoökning av det totala tillfälliga investeringsstödet , dvs. /m2 i , /m2 i och samt ca /m2 i övriga landet. Om reglerna för att få de olika stöden samordnas och flertalet fastig- hetsägare söker både den nya stimulansen och det befintliga invester- ingsbidraget är det mindre lämpligt att ha två olika administrativa rutiner för hur beslut fattas. Beslutshanteringen för investeringsbidraget bör där- för förenklas så att länsstyrelserna kan bedöma varje enskilt ärende för sig. Detta innebär att nuvarande ordning med tre beslutstillfällen bör upphöra. Därmed kan länsstyrelserna för varje enskilt projekt sam- ordna besluten om räntebidrag, investeringsbidrag och den nya invester- ingsstimulansen. I stället bör krav på rimliga boendekostnader på samma sätt som för den nya investeringsstimulansen införas tillsammans med en möjlighet att helt avslå ansökningar avseende projekt som inte uppfyller de krav som ställs, inte minst genom att de kalkylerade inflyttnings- hyrorna blir alltför höga eller därför att det inte finns en miljöplan eller annat jämförbart underlag som styrker att projektet är långsiktigt hållbart. För studentbostäder kommer den nya stimulansen att innebära en kraftig förbättring jämfört med . Förändrade byggregler har tidigare bidragit till att sänka kostnaderna för att bygga studentbostäder. Det be- fintliga investeringsbidraget till anordnande av studentbostäder bör där- för upphöra. Beträffande de nuvarande investeringsbidragen för byggande av hyres- och studentbostäder gör regeringen bedömningen att förändring- arna bör träda i kraft som den nya stimulansen. För att inte ak- törerna på byggmarknaden skall skjuta upp beslut om investeringar för att få del av den nya investeringsstimulansen bör även de fastighetsägare som innan den nya lagen trätt i kraft beviljats investeringsbidrag för pro- Prop. 2002/03:98 jekt som påbörjats eller senare ha möjlighet att ansöka Det innebär att bidragsbeslutet återkallas och beträffande hyresbostäder ersätts med ett nytt beslut om reducerat investeringsbidrag. Detta förutsätter dock att projekten också uppfyller syftet med och villkoren för den krediteringen. Regeringens bedömning: Ansökan om investeringsstimulansen bör ges in till och prövas av . bör till lämna de uppgifter som behövs för att fastighetsägarens skattekonto skall kunna krediteras. Bedömningarna i promemorian: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Länsstyrelserna i respektive ställer sig frågande inför omfattningen av länsstyrelsernas tillsynsansvar. Skälen för regeringens bedömning: Det befintliga investerings- bidraget för bostäder som upplåts med hyresrätt handläggs av länsstyrel- serna. För att skapa en enhetlig hantering av de två formerna av ekono- misk stimulans och ge möjlighet till uppföljning och framtagning av sta- tistik bör länsstyrelserna bli kontroll- och beslutsinstans även för de här föreslagna åtgärderna. Länsstyrelserna har ansvar för att följa och kontrollera de ärenden som berör de olika formerna av statligt stöd, inte minst gäller detta de befintliga investeringsbidragen. Länsstyrelserna förväntas inte kräva in uppgifter om t.ex. hyresförändringar och ägarskiften. Däremot har myndigheterna ett ansvar att följa upp och kontrollera för- hållandena om misstanke uppstår, eventuellt efter en anmälan, att fastig- hetsägaren inte längre följer de villkor som sattes upp då stöd beviljades. Sannolikt uppmärksammar också hyresgästerna och deras organisationer sådana förändringar. När byggprojektet är färdigställt beslutar efter ansökan av fastighetsägaren om storleken på investeringsstimulansen och lämnar därefter underlag till så att kreditering av det aktuella företagets skattekonto kan ske. Kreditering bör lämpligen ske då arbetsgivaravgifter m.m. skall betalas in. Genom detta uppnås att dessa avgifter kan kvittas mot det krediterade beloppet. Om ett överskott uppstår på kontot vid månadens slut kan detta utbetalas till fastighetsägaren, om särskilda skäl finns och om denne be- gär det. Förfarandet innebär sammantaget att den nya stimulansen bör komma fastighetsägaren till godo ungefär som eventuellt investeringsbidrag utbetalas. Det är angeläget att statens resurser används på det sätt som är avsett. Om ett projekt som fått investeringsstimulansen inte längre uppfyller de villkor som ställdes då medel beviljades bör kunna om- pröva sitt tidigare beslut, varvid frågan om återkrav kan komma att aktu- aliseras. För att investeringsstimulansen skall komma avsett ändamål till del Prop. 2002/03:98 bör mottagaren skriftligen utfästa sig att använda de bostäder som sti- mulansen avser för de ändamål och i enlighet med de villkor som förut- sattes när stödet beviljades. För att överlåtaren av en fastighet inte skall försätta sig i en situation där han tvingas till återbetalning på grund av förvärvarens ändrade användning är det viktigt att bostädernas använd- ning regleras vid överlåtelsen. I villkoren för att få investeringsstimulansen ingår även att den kalky- lerade inflyttningshyran skall vara långsiktigt hållbar. Skulle hyrorna efter inflyttningen höjas kraftigt i jämförelse med andra hyror bör detta kunna utgöra en grund för att det utbetalade belop- pet återkrävs. Kammarrätten i har påtalat att investeringsstimulansen kan uppgå till betydande belopp och att ett återkrav kan bli ekonomiskt känn- bart för den enskilde fastighetsägaren. Kammarrätten menar att det inte kan uteslutas att rätten till ett bidrag som det föreslagna är att betrakta som en civil rättighet enligt artikel 6 i och att det därför krävs att den enskilde kan få sin sak prövad i domstol (jmf NJA 1994, s. 657 och RÅ 1995, ref. 58). Det är här fråga om två olika beslut, dels beslutet om att fastighetsägaren skall beviljas den nya investerings- stimulansen, dels beslutet om återkrav. När det gäller frågan om överklagande avser regeringen att ta frågan under övervägande i samband med utarbetandet av den förordning som skall reglera investeringsstimulansen. Regeringens förslag: Regeringen ges bemyndigande att besluta när den föreslagna lagen om kreditering på skattekonto skall träda i kraft. Förslagen i promemorian: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Inga erinringar har framförts mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Regeringen avser att fatta beslut om att förordningen om den nya investeringsstimulansen skall träda i kraft . Förslagen i denna proposition har dock anmälts till Europeiska kommissionen för godkännande i enlighet med EG- fördragets artikel 88.3. Ett sådant godkännande måste erhållas innan reglerna kan träda i kraft. Godkännande förutsätts kunna ske i sådan tid att såväl lagen om kreditering på skattekontot som den tänkta förordningen kan träda i kraft . Det går dock inte att med säkerhet ange när ett godkännande kan föreligga. Det finns en risk för att ett godkännande lämnas senare än beslut och att den föreslagna ikraftträdandetidpunkten inte kan hållas. Detta innebär att det inte går att säkert ange en tidpunkt för när den föreslagna lagen om kre- ditering skall träda i kraft. Då det är fråga om en tillfällig och tidsbegränsad stimulans som ad- ministrativt i hög grad kommer att samordnas med nuvarande invester- ingsbidrag är det angeläget att lagen kan träda i kraft efter det att kommissionen gett sitt godkännande. Med hänsyn till detta är det lämpligast att i lagen bemyndiga Prop. 2002/03:98 regeringen att bestämma dagen för ikraftträdandet. Tidpunkten för ikraftträdandet får dock endast betydelse för det datum då kreditering på skattekontot tidigast kan ske. 7Kostnader och andra konsekvenser av för- slagen 7.1Ekonomiska konsekvenser i huvuddrag De statsfinansiella effekterna beror dels på hur många bostäder som kommer att påbörjas med hjälp av möjlighet- en till den nya investeringsstimulansen, dels på i vilken mån annat byg- gande som inte får del av de föreslagna åtgärderna trängs undan. Om målet om byggande av 120 000 bostäder uppfylls och hela ök- ningen jämfört med prognoser består av stödberättigat byg- gande, beräknas statsbudgeteffekten för perioden 20032008 bli ca . Bedömningen utgår från att det stödberättigade byg- gandet kommer till stånd genom en omfördelning av resurserna inom byggsektorn från annat byggande. De föreslagna förändringarna innebär delvis nya inslag i de arbets- uppgifter som utförs av länsstyrelserna. Vid handläggningen har man att bedöma det underlag som avser inte bara produktionskostnaderna utan också mervärdesskatt, miljöaspekter m.m. och Statskontoret har anfört att en utvärdering bör göras. Regeringen avser att återkomma i den ekonomiska vårpropositionen till frågan om eventuellt resurstillskott för utvärdering och kompetensuppbyggnad. I detta avsnitt redogörs för de ekonomiska konsekvenserna för bostads- företagen och hyresgästerna av ett reformerat system för att stimulera byggandet av vissa bostäder. Krediteringen av skattekontot grundar sig beräkningstekniskt på den ingående mervärdesskatten och föreslås motsvara skillnaden mellan en skattesats på och . I beräkningarna av kostnaderna för den föreslagna krediteringen används medianproduktionskostnaden per kvadratmeter för de hyresbostäder som beviljats det nuvarande inve- steringsbidraget. I den totala produktionskostnaden ingår även kostnader, bl.a. för mark, som inte är belagda med mervärdesskatt. De kostnader som inte är belagda med mervärdesskatt antas utgöra en sjättedel av den totala produktionskostnaden. Möjligheten till kreditering av skattekontot ger i sig i det närmaste lika mycket i stöd per lägenhet som dagens investeringsbidrag. I kombination med en reducering av det nuvarande investeringsbidraget till kan det innebära ett stödtillskott med för de projekt som får båda stöden. Krediteringen av skattekontot för hyres- och studentbo- städer görs för lägenheter upp till , dock endast för och med ett takbelopp per kvadratmeter. Takbeloppet är för . 2002/03:98 2 500 kr/m2, för /m2 och för övriga riket /m2. Ett av regeringens mål för bostadspolitiken är att hålla nere boende- kostnaderna. Incitament till att sänka hyran ges via den urvalsprocess som sker av länsstyrelserna. Låg hyra är ett viktigt kriterium för att bevil- jas investeringsbidrag och/eller den i denna promemoria föreslagna kre- diteringen. I avsnitt 5.1 förs en diskussion om rimliga boendekostnader i nybyggda hyresbostäder. De där angivna nivåerna bör betraktas som rikt- märken när statliga medel fördelas. Mot bakgrund av ovan förda resone- mang bör boendekostnaden sjunka. De sänkta produktionskostnader som ett ökat stöd för hyresbostäder medför innebär en sänkning av fastighetsägarens kapitalkostnader, som i sin tur kan möjliggöra en hyressänkning. Produktionskostnaderna varie- rar dock mellan olika delar av landet och i olika lägen, varför utrymmet för hyressänkningar också kommer att variera. I en lägenhet om kan det föreslagna stödet (reducerat investeringsbidrag och den nya inve- steringsstimulansen) innebära en minskad hyreskostnad i jämförelse med fullt investeringsbidrag. Även för studentbostäderna bör en sänkning av hyresnivåerna bli möjlig. För en studentlägenhet om kan förslaget innebära en minskad hyreskost- nad på upp till ca i jämförelse med dagens inve- steringsbidrag. Enligt Byggindustrier minskade nyföretagandet i byggbran- schen jämfört med året innan. Trots detta startade 3 282 nya företag , vilka tillsammans sysselsatte knappt 3 500 personer, vilket motsvarar av sysselsättningen inom byggbranschen. Resurstillgången inom byggsektorn är inte statisk. En ökad efterfrågan medför att stagnationen för nyföretagandet inom byggsektorn kan brytas, som möjligheterna ökar för mindre och medelstora företag att expandera. är arbetslösheten bland byggnadsarbetare låg i storstadsregion- erna där byggbehovet är som störst. har vissa bedömare befarat att arbetslösheten kommer att stiga i storstadsregion- erna som en konsekvens av en kraftig minskning av kontorsbyggandet . ökade, enligt nationalräken- skaperna och SCB:s arbetskraftsundersökningar, i stället antalet anställda i byggbranschen. kom dock allt fler uppgifter om varsel och neddragningar och /2003 har byggandet gått ner och andelen arbetslösa ökat. Förväntningarna inom byggsektorn är fortsatt dämpade. Sannolikt kommer byggandet av exempelvis kommersiella lokaler fortsätta att avta eftersom efterfrågan på dessa har minskat markant. På kort sikt är således den totala tillgången på arbetskraft inom sek- torn inte något problem, förutsatt att den lediga kapacitet som finns kommer till användning där det finns störst behov, dvs. i tillväxtregion- erna. Satsningen på hyres- och studentbostäder bidrar till att de resurser som blir lediga genom ett minskat byggande av kommersiella lokaler och Prop. 2002/03:98 anläggningar kommer till användning. Viss ledig kapacitet finns även i landet utanför tillväxtregionerna. var av med- lemmarna i Byggnadsarbetarnas arbetslöshetskassa arbetslösa. Endast i var andelen arbetslösa lägre än . Till detta kom- mer att omfattades av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Del- vis är detta resultatet av en naturlig säsongsvariation. Arbetslösheten ökade dock jämfört med , då andelen arbetslösa uppgick till . I en prognos från bedöms arbetslösheten uppgå till för att till maj sjunka till . En prognos från bransch- organisationen teknik och design visar att arkitekt- och teknik- konsultföretagens orderingång bromsats. Sammantaget med att bostads- bristen består tyder detta på att de föreslagna åtgärderna ligger rätt i tid- en. Risken för en omedelbar överhettning till följd av ökat bostadsbyg- gande torde vara mycket begränsade. De i propositionen föreslagna åt- gärderna för att stimulera bostadsbyggandet kan i stället verksamt bidra till att begränsa arbetslösheten inom byggsektorn och därmed också hålla nere behovet av ökade arbetsmarknadspolitiska åtgärder. De statsfinansi- ella kostnaderna torde minska i samma utsträckning som det är ledig ka- pacitet som tas i anspråk. På står dock branschen inför en stor utmaning för att klara arbetskraftsförsörjningen. SCB:s mer långsiktiga undersökningar av ar- betskraften inom byggbranschen som helhet tyder på att det råder struk- turell brist på arbetskraft inom stora delar av branschen. Enligt är byggsektorn en av de branscher som påverkas mest av pensionsavgångarna från arbetsmarknaden. Till- sammans med de planerade infrastruktursatsningarna innebär det ett be- hov av 176 000 bygg- och anläggningsarbetare . innebär detta att branschen bör ha stora möjligheter att bli ett intressant alternativ för de ungdomar som kommer att stå inför sitt yrkessval. Dessa långsiktiga bedömningar påverkar dock inte resurstillgången nämnvärt . Beräkningarna i detta avsnitt grundar sig på prognos baserad på nuvarande stödsystem. I denna bedöms att ca 95 000 bostäder kom- mer att byggas . Regeringens målsättning för- utsätter således att åtgärder vidtas så att det byggs ytterligare ca 25 000 lägenheter. Det här redovisade förslaget utgör en sådan åtgärd. Ökade statliga ekonomiska stimulanser är dock inte tillräckligt för att regering- ens målsättning för bostadsbyggandet skall uppnås. Minst lika viktigt är att kommunerna tar ett ansvar för bostads- försörjningen, bl.a. genom en aktiv markpolitik. En god planberedskap är också av stor betydelse för bostadsbyggandet. En ny stimulans för viss byggnation av det slag som redovisats i denna proposition innebär en negativ påverkan på statsbudgeten i form av ett visst inkomstbortfall. Den totala statsfinansiella kostnaden beror bl.a. på omfattningen av det byggande som blir föremål för de föreslagna åtgärd- Detta beror i sin tur på vilka övriga insatser som görs för att få till stånd ett ökat bostadsbyggande. Av betydelse är också i vilken utsträck- ning det byggande som tillkommer genom denna och andra åtgärder medför undanträngning av sådant byggande som inte är berättigat till den nya investeringsstimulansen, t.ex. kommersiella lokaler. För de lägenheter som enligt prognos skulle ha byggts med nuvarande stödsystem motsvarar intäktsbortfallet av den ut- gående mervärdesskatten för varje ny lägenhet. Den statsfinansiella ef- fekten beror på om det finns lediga resurser i byggsektorn eller om detta byggande kommer till stånd genom undanträngning av annat byggande. Om det nytillkomna bostadsbyggandet kommer till stånd genom undan- trängning av annat byggande, t.ex. kommersiella lokaler, består den of- fentlig-finansiella kostnaden vid den föreslagna nivån på krediteringen av skattekontot av ett intäktsbortfall motsvarande av den utgående mervärdesskatten också för de nytillkommande lägenheterna. I den mån det finns lediga resurser i byggbranschen medför dock de nytill- kommande lägenheterna att de totala kostnaderna för den här föreslagna åtgärden reduceras. Beräkningarna av den offentlig-finansiella kostnaden för den före- slagna stimulansen utgår från att andra kompletterande åtgärder kommer att vidtas så att regeringens målsättning för bostadsbyggandet uppnås. Vidare antas att av de hyresbostäder som tillkommer uppfyl- ler kriterierna för det nya stödet. Vid ett antagande om fullt kapacitetsutnyttjande sker ett ökat byg- gande av hyreslägenheter och studentbostäder på bekostnad av andra byggprojekt. Dessa förutsättningar ger vad som är att betrakta som den maximala offentlig-finansiella kostnaden för den nya investeringsstimu- lansen. Den motsvaras av ett totalt skattebortfall på . Större delen av det totala intäktsbortfallet avser den grundkostnad som uppstår för projekt som, enligt prognos, skulle komma till stånd även utan dessa åtgärder. Kostnaden för att hålla nere hyran i dessa projekt beräknas uppgå till . Detta innebär att reste- rande utgör kostnaden för den effektiva delen av åtgärden, dvs. den del som genererar det avsedda lägenhetstillskottet. Storleken på statens intäktsförluster för undanträngt kommersiellt byggande beror på i vilken omfattning som detta byggande inte alls kommer till stånd eller bara senareläggs till följd av den ökade konkur- rensen om byggresurser. För projekt som skjuts upp består den statsfi- nansiella kostnaden av räntekostnaden för den tid som inbetalningen av mervärdesskatt senareläggs. I den mån åtgärden medför att ledig kapacitet i byggbranschen tas i anspråk reduceras den offentlig-finansiella kostnaden för den nya stimu- lansen av tre skäl. För det första medför tillskottet av bostäder ökade mervärdesskatteintäkter som, efter avräkning för de belopp som kredite- ras fastighetsägarnas skattekonton, netto motsvarar av under- laget. För det andra tillkommer intäkter från den del av nytillskottet av hyresbostäder som är och därmed inte berättigade till det nya stödet. För det tredje ger den ökade sysselsättning som därmed följer in- täkter i form av ökade arbetsgivaravgifter och inkomstskatteintäkter samt minskad utbetalning av arbetslöshetsersättning. Om regeringens målsätt- ning för bostadsbyggandet skulle uppnås genom att en- bart lediga resurser tas i anspråk för det byggande som ligger utöver Bo- Prop. 2002/03:98 verkets prognos skulle det totala intäktsbortfallet i stället stanna vid 1,7 Därtill kommer de offentlig-finansiella effekterna av ökad sysselsättning, som kan innebära att intäktsbortfallet minskar ytter- ligare något.