prop · GQ03111 · 2003-05-28 00:00:00 — Några län har valt att omprioritera projektmedel för landsbygdsutveck- ling till mer traditionella jordbruksinriktade stöd som investeringsstöd. bedriver en utbildnings- och informa- tionskampanj, Framtid på landet för att öka intresset för nya verksam- heter på landsbygden. har tillsammans med genom- fört en studie för att förtydliga bilden av hur det diversifierade närings- livet på landsbygden ser ut. Resultaten kommer att redovisas senare En mindre studie tyder på att hälften av jordbrukare yngre Skr. 2002/03:111 än redan bedriver kompletterande verksamhet eller har planer och affärsidéer för att starta någon form av ny verksamhet i sina företag. I de båda mål 1-områdena har åtgärden kommit igång snabbare än i . Beslut om projekt som omfattar av budgeterade medel har redan fattats. I har en större del av projekten haft inriktningen att initiera, vidareutveckla samt marknadsföra lokalproducerade och små- skaliga jordbruksprodukter. har en ökad andel av stöden gått till projekt med bredare landsbygdsutvecklingsperspektiv. För att upprätthålla möjligheterna till en levande landsbygd krävs också en bredare ansats än endast jordbruket. En bredare ansats är också viktigt för att behålla och utveckla det aktiva lantbruket. I har tyngdpunkten för projekten varit diversifiering av lantbruket och att utveckla nya näringar på landsbygden främst inom det turistiska området, bevarande av kulturarvet, byautveckling samt utvecklingen inom livs- medelsområdet. Enligt regeringens bedömning är det angeläget att de olika offentliga åtgärderna med syfte att främja en utveckling på landsbygden blir väl samordnade lokalt, regional och nationellt. De länsvisa genomförande- planerna är ett viktigt steg i den riktningen. och läns- styrelserna skall i sitt samarbete med andra berörda myndigheter och organisationer medverka till att de samlade statliga insatser som används för att främja utvecklingen på landsbygden blir effektivt utnyttjade och medverkar till konkurrenskraftigt företagande, tillväxt och arbetstillfällen på landsbygden. Erfarenheterna från de första tre årens genomförande av miljö- och landsbygdsprogrammet och mål 1-programmen befäster bilden av att kvinnorna har en nyckelroll för de förändringar och den utveckling som sker på landsbygden. Det är enligt regeringens bedöm- ning viktigt att den rollen ytterligare förstärks som åter- står av genomförandeperioden. Ungdomars och lokala gruppers betydelse för landsbygdens utveckling bör avspeglas tydligare i genom- förandet av kompetensutveckling och utvecklingsprojekt. Beslutade stöd för främjande av anpassning och utveckling av landsbygden åren 20002002, antalet projekt, beslutade stödbelopp samt andel beslutade belopp av programbudgeten åren 20002002 finansierar EU flera så kallade Ett av dem är Leader+ som syftar till att främja Initiativet genomförs i inom ramen för ett Skr. 2002/03:111 nationellt program bestående av tolv självständiga lokala aktionsgrupper som är verksamma inom avgränsade geografiska områden från Hälsing- land i norr till i söder. Karta över Leader+ lokala aktionsgrupper, LAG Programmet skall utifrån lokala förutsättningar och initiativ stödja oprövade och nyskapande metoder för utveckling och förnyelse. Verk- samheten skall vara något av en experimentverkstad för nya vägar till en hållbar utveckling på landsbygden. är förvaltnings- myndighet och utbetalande myndighet. Leader+ i finansieras av Europeiska jordbruksfondens utvecklingssektion med , svensk offentlig sektor med samt privat och ideell sektor med . Inom ramen för mål 1 bedrivs några Leader-liknande projekt. Syftet med Leader+ är att genom stöd till lokala grupper ge dem tillfälle att arbeta med integrerade och hållbara insatser, vilka bidrar till att utveckla och förstärka såväl gemenskapens som regionala utvecklings- och landsbygdspolitik. Följande mål har ställts upp: Lokalt baserade partnerskap som genomför långsiktigt hållbara utvecklingsplaner av pilotkaraktär för geografiskt avgränsade landsbygdsområden, Samarbete mellan lokalt baserade partnerskap som samarbetar med andra grupper på landsbygden för att formulera och genom- föra projekt inom ramen för utvecklingsplanen, Upprätta och stimulera effektivt samarbete mellan landsbygds- områden samt sprida erfarenheter från lokal landsbygdsutveck- ling. Horisontella mål har formulerats för sysselsättning på landsbygden, jäm- ställdhet, integration, ungdomars medverkan i utvecklingsprocesser på landsbygden och för miljön. Tolv så kallade aktionsgrupper, LAG, har utsetts bland 32 ansökningar. Verksamheten inom grupperna byggs upp kring följande fyra åtgärder som grupperna kan välja mellan. Använda ny kunskap och ny teknologi för att göra landsbygds- produkter, inbegripet tjänster, mera konkurrenskraftiga, Öka värdet i lokala produkter, inbegripet tjänster, särskilt genom att i samverkan underlätta för mindre företag att få tillgång till marknaden, Förbättra livskvaliteten på landsbygden, På bästa sätt utnyttja natur- och kulturresurser, inklusive natur- områden som i enlighet med Natura 2000 är av gemenskaps- intresse inom EU. Totalt har beslut fattats om 386 projekt varav 225 . Lika många projekt beräknas ha påbörjats. Enligt regeringens bedömning har den nya uppsättningen av lokala aktionsgrupper, LAG, kommit igång med verksamheten på ett bra sätt. Det är dock för tidigt att dra några slutsatser om verksamhetens resultat. Verksamhet i så kallade Leader-liknande grupper inom ramen för genomförandet av de två mål 1-programmen i norra bör uppmuntras av berörda lokala och regionala myndigheter. 6.4 Det nationella stödet till jordbruket i norra Det nationella stödet till jordbruket i norra ingår inte i miljö- och landsbygdsprogrammet eller mål 1-programmen. Stödet kan lämnas för att skapa bättre förutsättningar för jordbruket inom områden i norra , där det med hänsyn till klimat och andra produktionsförut- sättningar är särskilt svårt att bedriva jordbruk. Stödet lämnas inom stöd- område 13 enligt redovisningen på stödområdeskarta i avsnitt 3. kan lämnas till jordbrukare med produktion av mjölk, smågrisar, slakt- svin, getter, ägg, potatis, bär eller grönsaksodling och till företag som transporterar mjölk till mejeri. Stödnivåer kronor per stödenhet Mjölk kr/kg Smågris kr/sugga Getter kr/get Potatis kr/ha Enligt beslut (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:MJU2, rskr. 2001/02:106) infördes ett statligt stöd för merkostnader i norra för jordbrukets kadaverhantering. Stödet har godkänts av Europeiska kommissionen genom skrivelse K(2002)1790. beslutade också vid samma tillfälle om några mindre förändringar av stödet till mjölkproduktion i stödområde 1 och av stödet till smågrisproduktionen men dessa förändringar har ännu inte godkänts av Europeiska kommissionen. Stödet motsvarar de målsättningar som anges i artikel 142.3 tredje stycket i anslutningsfördrag med EU. får lämna lång- siktigt stöd på nationell nivå för att säkerställa att jordbruksverksamhet kan behållas i särskilda regioner. Dessa regioner skall omfatta jordbruks- områden norr om den sextioandra breddgraden och några sådana när- liggande områden söder om den breddgraden där det råder liknande klimatförhållanden vilka gör det särskilt svårt att driva jordbruk. Kommissionen har fastställt vilka regioner som får omfattas av stödet och tog därvid framför allt hänsyn till låg befolkningstäthet, jordbruks- arealens andel av den totala arealen och den andel av den totala jord- bruksarealen som används till odling för livsmedel. Stödet skall lämnas framför allt för att: behålla sådan traditionell primärproduktion och bearbetning som är särskilt lämpad för klimatförhållandena i regionen, förbättra strukturen för produktion, saluföring och bearbetning av jordbruksprodukter, underlätta avyttrandet av produkterna, säkerställa att miljön skyddas och att landsbygden bevaras. Stödet får inte vara knutet till framtida produktion eller leda till att produktionen ökar eller att det samlade stödet ökar i förhållande till stödet före anslutning till EU. Överskrids referensproduktionen sänks stödet påföljande år. I tabell 6.6 redovisas hur den stödberättigande produktionen av mjölk har utvecklats i förhållande till den referenskvantitet som utgör taket för den produktion som får stödjas utan att stödbeloppen sänks. Mjölkproduktion för vilken stöd utbetalats åren 19992002 samt referenskvantiteter, ton Mjölkstödet inklusive transportstödet för mjölk svarar för av hela det nationella stödet till norra . uppgick den mjölkproduktion som fick stöd till av den högsta tillåtna produktionen. Utvecklingen varierar mellan stöd- områdena. I det västra fjällnära området har produktionen minskat med jämfört med referensperioden och i det sydligaste stöd- området, avfasningsområdet med . I stödområde 2, där huvuddelen av mjölkproduktionen i norra bedrivs, är pro- duktionen i stort sett oförändrad. Den i stödområdet dominerande mjölkproduktionen är den produktion som hållits uppe bäst jämfört med referensperioden. Den slaktsvins- produktion som kan stödjas har däremot minskat , små- grisproduktionen och bär- och grönsaksproduktionen med hälften, ägg- produktionen med en fjärdedel. För slaktsvin och smågrisproduktion finns en övre volymgräns för stöd till varje företag, varför den totala produktionen är större än den produktion som får stöd. De stödbelopp inom ramen för det nationella stödet som betalades ut framgår av nedanstående tabell. Det nationella stödet är endast en del av det samlade stödet till jord- bruket i norra . Miljöersättningar som redovisats i avsnitt 5 är de andra komponenter som ersatte det stöd som fanns innan blev medlem i EU. 14 Kommissionens beslut (EG) nr 228/96 av om systemet för långsiktigt stöd på nationell nivå till jordbruket i de nordliga områdena i Nationellt stöd inom stödområde 13 för , kronor 2002, andel av Inom ramen för de båda mål 1-programmen finns också möjligheter att lämna strukturstöd till jordbruks- och landsbygdsutveckling i regionen. var omfattningen av det sammanlagda stödet till jordbruket och landsbygden i regionen följande: Kompensationsbidrag i mindre gynnade områden Miljöersättning för Öppet och varierat odlingslandskap Landsbygdsutveckling inom mål 1 (budgeterat belopp ) Stöd för bearbetning och saluföring Stöd för främjande av landsbygdens utveckling har i sin årsredovisning för redo- visat en analys av strukturutvecklingen i olika delar av landet. Analysen visar att de årliga förändringarna mätt som minskning av antalet jord- bruksföretag, åkerarealen och antalet mjölkkor är snabbare i norra och i skogsbygderna i andra delar av landet än genomsnittet för hela landet. Förändringstakten var avsevärt högre 2001 än . minskade antalet företag med mjölkproduktion i norra jämfört med för hela landet. Strukturomvandlingen går således snabbare i norra än i andra delar av landet. Enligt regeringens bedömning har det nationella stödet, miljöer- sättningar och kompensationsbidraget i mindre gynnade områden bidra- git till att upprätthålla ett öppet odlingslandskap och ett livskraftigt jord- bruk i norra . De utökade möjligheterna till stöd för utveckling av jordbruket, livsmedelsindustrin och andra delar av landsbygdens näringsliv som finns genom mål 1-programmen har också medverkat till att upprätthålla jordbruket och livsmedelsproduktionen i regionen. de olika stöden sker en viss minskning och omfördelning av jordbruks- produktionen i norra . Regeringen följer noga utvecklingen och Skr. 2002/03:111 bedömer att den kombination av stödmöjligheter som finns medverkar till att jordbruket har rimliga konkurrensförutsättningar för att kunna bibehållas och utvecklas i norra . Regeringen bedömer att de utökade möjligheter som strukturfondsprogrammen erbjuder för att stödja investeringsverksamhet, nyetablering samt kunskapsutveckling och utprovning av nya produktionsmetoder och verksamheter genom utbildning och utvecklingsprojekt kan och bör utnyttjas för att utveckla jordbruket i regionen. En viss ytterligare koncentration av dessa åtgärder till de områden i inland som har de största naturgivna svårig- heterna för landsbygdens näringsliv bör kunna ske inom ramen för de program som genomförs. Dessa program är föremål för en halvtids- utvärdering som redovisas hösten . Därefter kommer behov av eventuella förändringar i programmen att övervägas. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , . O., , ., , , Nuder, , Regeringen beslutar skrivelse 2002/03:111 Landsbygdspolitik resultatredovisning