prop · GQ0374 · 2003-05-28 00:00:00 — Med hänsyn till att det är fråga om användning av särskilt integritetskänsliga tvångsmedel bör straffvärdeventilen tillämpas restriktivt. I bestämmelsen definieras tvångsmedlet hemlig teleövervakning och anges när tvångsmedlet får användas. Genom ändringar i första stycket får hemlig teleövervakning avse även telemeddelanden som har befordrats till eller från en viss teleadress före det att rätten meddelat beslut om tvångsmedlet. I och med att tvångsmedlet kan innebära inhämtande av uppgifter och telemeddelanden som har befordrats måste de förutsättningar och omständigheter som anges i 20 § första stycket punkten 1 eller 2 ha förelegat som uppgifterna och telemeddelandena befordrades. Se närmare om detta under kommentaren till 20 §. Ändringarna i andra styckets andra punkt innebär att hemlig teleövervakning får användas även vid utredningar om barnporno- grafibrott som inte är att anse som ringa och vid dataintrång. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.1. Under punkten 2 har vidare hänvisningen till 6 § tredje stycket lagen (2000:1225) om straff för smuggling utgått. Skälen härför har utvecklats i avsnitt 6.1. Ändringarna i andra styckets tredje punkt innebär en möjlighet till hemlig teleövervakning redan vid försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott som fullbordat kan föranleda hemlig teleövervakning. Även skälen till den ändringen har behandlats i avsnitt 6.1. I paragrafen anges när hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning får ske och vilka teleadresser som åtgärden får avse. Ändringarna i första stycket innebär att tillämpningsområdet för hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning utvidgas till att även avse teleadresser som det finns synnerlig anledning att anta att en misstänkt har ringt till eller på annat sätt kontaktat eller kommer att ringa till eller på annat sätt kommer att ta kontakt med. Det skall med andra ord på grund av tillförlitliga uppgifter vara så gott som säkert att den misstänkte kommer att ta kontakt med teleadressen. Det förutsätts att bestämmelsen, som upptas i första styckets andra punkt, skall tillämpas restriktivt. Ett beslut om tillstånd bör med hänsyn till proportionalitets- principen ibland förenas med inskränkande villkor. Som exempel på ett sådant villkor kan nämnas att endast samtal som kommer in till den avlyssnade teleadressen får avlyssnas. Med uttrycket på annat sätt kontakta avses klargöra att även datakommunikation omfattas av lagrummet. Genom de föreslagna ändringarna i 18 och 19 §§ kommer även uppgifter för förfluten tid att kunna inhämtas. Om rättens beslut innebär att sådana uppgifter skall inhämtas, måste de förutsättningar som anges i punkterna 1 och 2 ha förelegat vid tiden för uppgiftens befordran. Det skall t.ex. finnas synnerlig anledning anta att den misstänkte har kontaktat en viss teledress som tillståndet avser. Vidare skall den misstänkte ha innehaft teleadressen tillståndet avser om beslutet grundas på den omständigheten. Även andra stycket om meddelanden inom ett sådant telenät som får antas vara av mindre betydelse från allmän kommunikationssynpunkt har justerats med anledning av att enligt 18 och 19 §§ uppgifter för förfluten tid skall kunna inhämtas. Paragrafen reglerar hur ett ärende om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning inleds och vad som skall anges i rättens beslut. I beslutet skall bl.a. anges tillståndet gäller. Maximitiden är en månad för beslutet. har tillståndets giltighetstid av naturliga skäl sammanfallit med den tid som tillståndet avser. Med hänsyn till att reglerna om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning i fortsättningen inte endast kommer att vara framåtsyftande utan även kan avse förfluten tid, kan ett tillstånd till hemlig teleavlyssning eller hemlig teleövervakning avse även tid före rättens beslut. Andra stycket har justerats i enlighet härmed. Ändringen innebär att reglerna kommer att handla om vilken tid ett tillstånd avser i stället för dess giltighetstid. Enmånadersregeln kommer även i fortsättningen att vara tillämplig beträffande sådan tid som infaller efter beslutet. Tillståndet får aldrig avse än nödvändigt. I paragrafen, som är ny, föreskrivs att det i ärenden om hemlig teleavlyssning skall finnas ett offentligt ombud som skall bevaka enskildas integritetsintressen. Det offentliga ombudet företräder inte någon särskild misstänkt eller någon annan särskild person, utan enskildas intressen i allmänhet. Det offentliga ombudet får ta del av allt material som förekommer i ärendet och har rätt att överklaga rättens beslut (se 28 § nedan). Inte heller när det offentliga ombudet för talan mot rättens beslut gör ombudet det på den misstänktes eller på någon annan enskilds vägnar. Uppgiften liknar den som Justitiekanslern har att ta till vara allmänna intressen enligt lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning. Det offentliga ombudets rätt att överklaga är inte inskränkt till endast själva huvudfrågan om tillstånd skall ges eller inte. Om ombudet anser att särskilda inskränkande föreskrifter som rätten har meddelat inte är tillräckliga som förutsättning för ett tillstånd, kan ombudet föra talan om det. Förutom i ärenden om hemlig teleavlyssning skall det offentliga ombudet verka i ärenden om hemlig kameraövervakning (jfr avsnitt 5.2). Bestämmelserna om offentligt ombud är tillämpliga även i ärenden som handläggs enligt tvångsmedelslag och enligt 20 § lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. I paragrafen, som är ny, anges hur personer som skall verka som offentliga ombud förordnas och vilka som kan förordnas till sådana ombud. Av första stycket framgår att regeringen i sänder förordnar de som kan tjänstgöra som offentliga ombud. får vid behov ytterligare personer förordnas för återstående del av perioden. I det enskilda ärendet utses det offentliga ombudet av rätten (jfr 28 §). Ett offentligt ombud skall enligt andra stycket vara svensk medborgare och får inte vara i konkurstillstånd eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § Vidare skall ett offentligt ombud vara eller ha varit advokat eller ha varit ordinarie domare. Av tredje stycket framgår att regeringen skall inhämta förslag på lämpliga kandidater från och för domstolsväsendet. I fjärde stycket anges att ett offentligt ombud utan hinder av att regeringens förordnande upphört får slutföra pågående uppdrag. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.4. I paragrafen, som är ny, anges hur ärenden om hemlig teleavlyssning skall handläggas. Utöver det förhållande att det offentliga ombudet tillkommer innebär bestämmelserna att handläggningen i dessa ärenden antar en mer formell karaktär. När en ansökan om hemlig teleavlyssning kommit in till rätten, skall rätten enligt första stycket utse ett offentligt ombud i ärendet. De offentliga ombudens förordnanden är enligt 27 § generella. Det offentliga ombud som anlitas i det enskilda ärendet skall av rätten utses i ärendet. Beslutet är ett beslut under rättegången och får inte överklagas särskilt (jfr 49 kap. 5 §). Det finns inget hinder mot att samma offentliga ombud anlitas i flera ärenden som har samband med varandra, t.ex. då hemlig teleavlyssning inom ramen för en förundersökning begärs mot flera av de misstänkta. I de fall en ansökan om hemlig teleavlyssning avser en misstänkt som redan omfattas av ett tillstånd till hemlig teleavlyssning är det ofta naturligt att domstolen anlitar samma ombud som i det tidigare ärendet. Exempel på sådana situationer är då ansökan innebär en förlängning av det tidigare meddelade tillståndet eller en begäran om utvidgning av tillståndet till att gälla ytterligare en teleadress. Ärendet skall tas upp vid ett sammanträde. Till sammanträdet skall åklagaren och det offentliga ombudet kallas. Det finns inget hinder mot att vid sammanträdet också behandlas frågor om hemlig teleövervakning. Det ingår dock inte i det offentliga ombudets uppdrag att bevaka sådana frågor som enbart avser en ansökan om hemlig teleövervakning. I sällsynta fall kan ett ärende vara så brådskande att det inte finns tid att få kontakt med och inkalla ett offentligt ombud utan att syftet med åtgärden riskerar att gå förlorad. Därför föreskrivs i andra stycket att rätten får hålla sammanträde och fatta beslut i ärendet utan att ett offentligt ombud varit närvarande eller fått tillfälle att yttra sig om dröjsmålet skulle allvarligt äventyra syftet med beslutet. Om det offentliga ombudet inte hinner inställa sig till sammanträdet, men det finns möjlighet att låta ombudet ta del av uppgifter om ärendet och att avge yttrande på annat lämpligt sätt, skall den möjligheten givetvis först utnyttjas. Om ett beslut har fattats utan att något offentligt ombud yttrat sig skall ett offentligt ombud i efterhand ta del av ärendet. Det är en förutsättning för att överklaganderätten i praktiken skall bibehållas. Har ett offentligt ombud hörts i ärendet på annat sätt än vid sammanträdet har det ombudet enligt 26 § andra stycket rätt att därefter ta del av handlingarna. Något formellt hinder mot ett byte av offentligt ombud har inte ställts upp. I de fall ett byte blir nödvändigt, t.ex. på grund av sjukdom, får rätten med entledigande av det offentliga ombudet utse ett nytt offentligt ombud i ärendet. Någon möjlighet för det offentliga ombudet att sätta annan i sitt ställe finns inte. Paragrafen, som är ny, anger att det offentliga ombudet har rätt till ersättning enligt samma bestämmelser som en offentlig försvarare i brottmål. Det offentliga ombudet skall yrka ersättning för varje enskilt ärende. Tingsrätten fattar beslut om ersättning. I de fall det offentliga ombudet först i efterhand ges möjlighet att yttra sig i ärendet finns det inget som hindrar att hans eller hennes kostnadsyrkande behandlas trots att rätten i övrigt skiljt ärendet från sig. Ett offentligt ombud har ingen huvudman. Den ersättning som utges till denne skall därför alltid staten svara för. Liksom offentliga försvarare kan de offentliga ombuden ersättas enligt timkostnadsnormen (se 21 kap. 10 § ). Närmare bestämmelser finns i 2 § förordningen (1997:406) om offentlig försvarare m.m. Den s.k. brottmålstaxan är däremot inte tillämplig i dessa ärenden (DVFS 2002:5). Lagen (1996:1621) om rätt för att överklaga vissa beslut om ersättning m.m. är inte tillämplig på dessa beslut. Paragrafen är ny och innehåller en bestämmelse om tystnadsplikt för offentliga ombud. Det offentliga ombudet kan genom sitt uppdrag få del av känsligt material och uppgifter som är av betydelse för rikets säkerhet. Den tystnadsplikt som här föreskrivs innebär att det offentliga ombudet kan dömas enligt 20 kap. 3 § om ombudet obehörigen röjer en uppgift som han eller hon har fått del av genom uppdraget. Ombudet omfattas dock inte av regleringen i sekretesslagen (1980:100) på annat sätt än att meddelarfriheten inskränks om domstolen enligt 5 kap. 4 § vid sammanträdet förordnar att en sekretessbelagd uppgift som förekommit under sammanträdet inte får uppenbaras (se 16 kap. 1 § sekretesslagen). Bryter det offentliga ombudet mot rättens förordnande enligt 5 kap. 4 § kan denne dömas till böter enligt 9 kap. 6 § samma balk. Uppgifter som omfattas av sekretess kan enligt den föreslagna 14 kap. 6 § sekretesslagen lämnas ut till det offentliga ombudet (jfr nedan). Lagen träder i kraft utom 27 § som träder i kraft . Avsikten med det tidigare ikraftträdandet för 27 § är att de personer som skall tjänstgöra som offentliga ombud skall kunna förordnas innan systemet med offentliga ombud träder i kraft. För att den föreslagna möjligheten att inhämta redan befordrade telemeddelanden inte skall få retroaktiv effekt har särskilt föreskrivits att tillstånd till hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning för tid före rättens beslut inte får avse tid före ikraftträdandet. Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen Paragrafen innehåller sekretessbrytande bestämmelser. Det nuvarande andra stycket i paragrafen, som innehåller en hänvisning till lagen (1999:988) om förhör m.m. hos kommissionen för granskning av de svenska säkerhetstjänsterna, är inte längre aktuellt eftersom kommissionen har upphört med sin verksamhet. Den sekretessbrytande bestämmelsen i 14 kap. 6 § har därför utgått. I stället har införts ett nytt andra stycke med anledning av att det införs ett system med offentliga ombud i ärenden om hemliga tvångsmedel (jfr avsnitt 5). Den nya bestämmelsen innebär att alla uppgifter som tillförts ett ärende som handläggs enligt 27 kap. 2630 §§ och ett beslut i ett sådant ärende trots sekretess får lämnas ut till det offentliga ombudet i ärendet. Det framgår av 14 kap. 10 § sekretesslagen att ett sådant utlämnande inte får förenas med villkor enligt den paragrafen. Lagrådet har i sitt yttrande föreslagit att den nya bestämmelsen skall utgöra en egen paragraf och betecknas 5 a §. Litterabeteckningar har inte använts i sekretesslagen. Regeringen anser mot den bakgrunden att det är lämpligare att i stället föra in bestämmelsen i ett nytt andra stycke i 14 kap. 6 § sekretesslagen. En språklig modernisering har gjorts i paragrafens första stycke. 10.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning I paragrafen anges vid vilka brott hemlig kameraövervakning får användas. I en ny tredje punkt har en s.k. straffvärdeventil införts. Bestämmelsen överensstämmer med vad som föreslås i 27 kap. 18 § . Den innebär att oavsett om brottet är av sådan beskaffenhet som avses i punkterna 12 får kameraövervakning tillåtas om brottets straffvärde kan bedömas överstiga . Om den närmare innebörden av bestämmelsen, se avsnitt 6.1 samt författningskommentaren till 27 kap. 18 § . Paragrafen anger förutsättningarna för hemlig kameraövervakning i de fall där någon är skäligen misstänkt. Med anledning av den nya regleringen i 3 a § har, i enlighet med Lagrådets förslag, ordet endast utgått ur paragrafens ingress. Paragrafen, som är ny, anger förutsättningarna för hemlig kamera- övervakning i de fall det inte finns någon misstänkt. Den har behandlats i avsnitt 6.4. Genom denna paragraf införs en möjlighet att använda hemlig Prop. 2002/03:74 kameraövervakning när det inte finns någon misstänkt för gärningen. exempel på en situation då denna bestämmelse kan bli aktuell är då polisen känner till att det finns ett stort parti narkotika att hämta på en plats som är svår att tillfredsställande övervaka med personella resurser. För att hemlig kameraövervakning skall få komma i fråga enligt denna bestämmelse krävs i princip att kameraövervakningen är avsedd att leda till att gärningsmannen kan påträffas på bar gärning. Vid utformningen av bestämmelsen har Lagrådets synpunkter beaktats. Paragrafen anger hur ett ärende om hemlig kameraövervakning inleds och vad som skall anges i rättens beslut. Ändringen i första stycket innebär att det görs en hänvisning till de bestämmelser i som föreskriver att ett offentligt ombud skall bevaka enskildas integritetsintressen i ärenden om hemlig teleavlyssning. När åklagaren har gett in en ansökan om hemlig kameraövervakning till rätten skall rätten alltså utse ett offentligt ombud i ärendet och hålla ett sammanträde. Se vidare författningskommentaren till förslagen till 27 kap. 2630 §§ rättegångs- balken. Ändringen innebär också att den tidigare uttalade hänvisningen till 19 kap. utgår, vilket inte innebär någon ändring i sak hänvisningen följer redan av att bestämmelser om tvångsmedel under förundersökning är tillämpliga vid tillämpning av denna lag. Paragrafen behandlar överklagande av rättens beslut om hemlig kameraövervakning. Genom ett nytt första stycke anges att rättens beslut om tillstånd får verkställas . Det är ett förtydligande av vad som redan anses gälla. Om det offentliga ombudet överklagar ett tillståndsbeslut gäller således tingsrättens beslut till dess högre rätt förordnar annat. Som framgår av 52 kap. 7 § tredje stycket får hovrätten förordna om inhibition. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 27 kap. 1825 §§ skall upphöra att gälla, dels att rubriken till 27 kap. skall ha följande lydelse, dels att 52 kap. 7 § och 56 kap. 7 § skall ha följande lydelse, dels att det i balken skall införas två nya paragrafer, 27 kap. 2 a § och 38 kap. 2 a § samt ett nytt kapitel, 27 a kap., av följande lydelse. Om beslag, hemlig teleavlyssning Om beslag m.m. m.m. En skriftlig handling som åter- ger innehållet i sådana telemed- delanden som avses i 27 a kap. 2 § eller innehåller uppgifter om sådana telemeddelanden som avses i 27 a kap. 4 § får inte tas i beslag. Detsamma gäller föremål som innehåller motsvarande in- formation i elektronisk form 1 § Hemlig teknisk avlyssning innebär att tal i enrum, samtal eller för- handlingar vid sammanträde eller annan sammankomst som allmänheten inte har tillträde till i hemlighet avlyssnas eller tas upp genom ett tekniskt hjälpmedel för återgivning av ljud. Det tekniska hjälpmedlet får placeras i och återtas från utrymme som annars skyddas mot intrång. 2 § Hemlig teleavlyssning innebär att telemeddelanden, som är under befordran till eller från ett telefonnummer, en kod eller annan teleadress, i hemlighet avlyssnas eller tas upp genom ett tekniskt hjälpmedel för återgivning av innehållet i meddelandet. Hemlig teleavlyssning innebär även att uppgifter i hemlighet hämtas in om till vilken teleadress som telemeddelandena sänds eller från vilken teleadress som telemeddelandena kommer. 3 § Annan teknisk avlyssning innebär att samtal eller förhandlingar som avses i 1 § avlyssnas eller tas upp genom ett tekniskt hjälpmedel för återgivning av ljud, varvid någon som har kännedom om avlyssningen på uppdrag av undersökningsledaren deltar i samtalet eller förhandlingen men i övrigt upplysning om förfarandet inte lämnas. 4 § Hemlig teleövervakning innebär att uppgifter i hemlighet hämtas in om 1.telemeddelanden som befordras eller har befordrats till eller från en viss teleadress, eller 2.lokaliseringen av en viss teleadress. Genom hemlig teleövervakning kan telemeddelanden även hindras från att nå fram. 5 § Hemlig kameraövervakning innebär att fjärrstyrda TV-kameror, andra optisk-elektroniska instrument eller därmed jämförbara utrustningar används för optisk personövervakning, utan att upplysning om övervakningen lämnas. Förutsättningar för användning av tvångsmedlen 6 § Tvångsmedel enligt detta kapitel får beslutas endast om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den misstänkte eller för något annat motstående intresse. 7 § Hemlig teknisk avlyssning får användas vid förundersökning angående 1.brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse i fyra 2.brott enligt 3 § narkotikastrafflagen (1968:64) eller sådant brott enligt 3 § lagen (1960:418) om straff för varusmuggling som avser narkotika, eller 3.försök, förberedelse eller stämpling till brott som nämns under 1 eller 2, om sådan gärning är belagd med straff. 8 § Hemlig teleavlyssning och hemlig kameraövervakning får användas vid förundersökning angående 1.brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , 2.försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott, om sådan gär- ning är belagd med straff. 9 § Annan teknisk avlyssning och hemlig teleövervakning får användas vid förundersökning angående 1.brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , 2.brott enligt 1 § narkotikastrafflagen (1968:64) eller sådant brott enligt 1 § lagen (1960:418) om straff för varusmuggling som avser narkotika, eller 3.försök, förberedelse eller stämpling till brott som nämns under 1 eller 2, om sådan gärning är belagd med straff. Även om brottet inte omfattas av första stycket, får annan teknisk av- lyssning användas vid förundersökning angående brott som innefattar hot om brottslig gärning, om hotet har framförts i ett telemeddelande. 10 § Hemlig teknisk avlyssning, hemlig teleavlyssning, annan teknisk avlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning får ske endast om någon är skäligen misstänkt för brottet och åtgärden är av synnerlig vikt för utredningen. Även om det inte finns någon som är skäligen misstänkt för brottet, får hemlig teleövervakning, som avser telemeddelanden som har befordrats, samt hemlig kameraövervakning ske, om det av särskild anledning kan förväntas att åtgärden leder till att brottet upp. annan teknisk avlyssning vid förundersökning angående brott som innefattar hot om brottslig gärning, om hotet har framförts i ett 11 § Hemlig teknisk avlyssning får endast avse sådan plats där den misstänkte kan antas komma att uppehålla sig. Hemlig teleavlyssning får endast avse en teleadress som innehas av den misstänkte eller som den misstänkte annars kan antas komma att använda eller söka kontakt med. Hemlig teleövervakning får endast avse en teleadress som innehas av den misstänkte eller som den misstänkte annars kan antas ha använt eller komma att använda eller söka kontakt med. enligt 10 § andra stycket får avse de teleadresser som använts i anslut- ning till den plats där brottet har begåtts eller en teleadress som innehas av eller kan antas ha använts av en målsägande och denne har samtyckt till åtgärden eller sådant samtycke inte har kunnat inhämtas. Hemlig kameraövervakning får endast avse sådan plats där den miss- tänkte eller, i fall som avses i 10 § andra stycket, en misstänkt kan antas komma att uppehålla sig. 12 § Hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning får inte avse telemeddelanden som endast befordras inom ett telenät som med hänsyn till sin begränsade omfattning och omständigheterna i övrigt får anses vara av mindre betydelse från allmän kommunikationssynpunkt. 13 § Hemlig teknisk avlyssning och hemlig teleavlyssning får inte avse samtal eller telemeddelanden mellan den misstänkte och hans försvarare. Upptagningar och uppteckningar skall, i den mån de omfattas av för- budet, förstöras. 14 § Frågor om hemlig teknisk avlyssning, hemlig teleavlyssning, annan teknisk avlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraöver- vakning prövas av rätten på ansökan av åklagaren. Åklagaren får dock i brådskande fall fatta beslut om en annan åtgärd enligt första stycket än hemlig teknisk avlyssning. skriftligen anmälas hos rätten, som skyndsamt skall ta upp ärendet till 15 § I ett beslut att tillåta hemlig teknisk avlyssning skall det anges vilken plats och tillståndet gäller. bestämmas längre än nödvändigt och får inte överstiga från dagen för beslutet. I ett tillstånd till hemlig teknisk avlyssning skall det särskilt anges om tillståndet innefattar en rätt att placera det tekniska hjälpmedlet i och återta det från utrymme som annars skyddas mot intrång. 16 § I ett beslut att tillåta hemlig teleavlyssning eller hemlig teleövervakning skall det anges vilken teleadress och Tiden får inte bestämmas längre än nödvändigt och får inte överstiga en månad för beslutet. I fall som avses i 11 § tredje stycket skall beslutet om hemlig teleövervakning preciseras på I tillstånd till hemlig teleavlyssning eller hemlig teleövervakning skall det särskilt anges om åtgärden får verkställas utanför allmänt tillgängliga 17 § I ett beslut att tillåta hemlig kameraövervakning skall det anges vilken plats och tillståndet gäller. bestämmas längre än nödvändigt och får inte överstiga en månad från dagen för beslutet. 18 § Ett beslut att tillåta annan teknisk avlyssning skall preciseras på 19 § Om det inte längre finns skäl för ett beslut om en åtgärd enligt detta kapitel, skall åklagaren eller rätten häva beslutet. 20 § En upptagning eller uppteckning skall granskas möjligt. fråga om sådan granskning tillämpas 27 kap. 12 § första stycket denna Upptagningar och uppteckningar som saknar betydelse från utred- ningssynpunkt skall förstöras efter det att de har granskats. Upptagningar och uppteckningar skall, i de delar de är av betydelse från utredningssynpunkt, bevaras till dess förundersökningen har lagts ned eller avslutats eller, om åtal väckts, målet har avgjorts slutligt.