prop · GQ0360 · 2003-03-13 00:00:00 — I de diskussioner som föregick beslutet om att ge kommissionen det önskade mandatet drev konsekvent linjen att någon omför- handling som syftar till faktiskt höjd tullnivå varken var logisk eller önskvärd utifrån u-lands-, konsument- och handelspolitisk utgångspunkt. röstade därför emot kommissionens mandatbegäran. En kvali- ficerad majoritet av EU:s medlemsstater var emellertid för mandatet och det kunde då antas. Kommissionen träffade en överenskommelse med och som innebär att importbestämmelserna för hög- kvalitativt vete förblir oförändrade. För övrigt vete öppnas en tullkvot om närmare varav reserverades för export och för export. Rådet godkände avtalen vilka trädde i kraft . Förlängt stöd till nötter Stödet till nötproduktion, som egentligen var begränsat till , har efter tioårsperiodens utgång förlängts med i taget, så även 2002 genom förordning (EG) nr 545/02. informerades om frågan i en faktapromemoria (2001/02:FPM55). anser inte att stödet är motiverat, men eftersom kommissionen lovade att detta var den sista förlängningen avstod från att rösta mot förslaget och agerade i enlighet med samråd med . Ändrade importkvoter för bananer Som ett sista steg i den ändrade importregimen för bananer, fattade rådet beslut om ändrade importkvoter. ordningen gjordes ytterligare ändringar förordning (EG) nr 349/2002. Ändringarna var till nackdel och röstade också emot Fortsatt krisdestillation och nya märkningsregler för vin Marknadssituationen inom vinsektorn präglas fortsatt av överproduktion med åtföljande krisdestillering som tillämpats av , röstade i förvaltningskommittén för vin mot öppnandet av krisdestillation i de berörda länderna. inte anser att denna åtgärd ska användas återkommande vid en mer eller mindre överproduktion. beslutade förvaltningskommittén för vin om nya märknings- regler (förordning (EG) 753/2002). från att rösta, främst p.g.a. missnöje över utformningen av reglerna då dessa inte förenklades nämnvärt eller gjordes mer lättförståeliga såsom avsikten var från början. Stöd till aktörsorganisationer för olivolja Beslutet under det svenska EU-ordförandeskapet att reformera marknads- ordningen för olivolja ledde till ett flertal följdåtgärder . blir nu möjligt att avsätta av producentstödet för att ge stöd till de s.k. aktörsorganisationernas verksamhetsprogram. omfatta uppföljning och administration samt åtgärder för miljön, för förbättrad kvalitet och för att införa spårbarhetssystem och certifiering. Vidare beslutades det om ändrade handelsnormer för olivolja genom förordning (EG) nr 1019/2002. Fortsatt stöd till tobaksodlingen Marknadsordningen för tobak förlängdes genom antagandet av förordning (EG) 546/2002. Medlen till tobaksfonden ska ökas till 3 procent av stödet till tobaksodling och möjlighet finns att senare utöka medlen till av stödet. förlängdes med t.o.m. . röstade efter samråd med 37.4 Program för säljfrämjande åtgärder i Beslut har fattats om att genomföra fyra olika säljfrämjande program i för ekologiska produkter, grönsaker och frukt samt för blommor och levande växter. Enskilda branschorganisationer kan ansöka om medel från respektive medlemsstat och från EU för genomförandet av programmen och får själva ansvara för av finansieringen. Möjligheten till detta finns genom rådets förordning om informations- Skr. 2002/03:60 kampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre Tillämpningsförordningen (EG) nr 94/2002 för dessa åtgär- der röstades igenom . En viktig del i beslutet om en reformerad jordbrukspolitik inom Agenda 2000 var godkännandet av en ny förordning om stöd till utveckling av landsbygden. I enlighet med den nya landsbygdsförordningen (EG) nr 1257/1999 beslutades om ett svenskt miljö- och landsbygdsprogram omfattande perioden 20002006. I den s.k. , den förvaltningskommitté som ansvarar för landsbygdsutvecklingsfrågor, har bl.a. frågor med koppling till förenk- ling av regelverket diskuterats . Diskussionen har i första hand gällt en förenkling av tillämpningsförordningen för landsbygds- utvecklingsprogrammen. Inom andra kommittéer med ansvar för struk- turfonder pågår liknande diskussioner. har en ändring av det svenska miljö- och landsbygdsutvecklingsprogrammet godkänts i . Förändringen har inte inneburit att programmets inriktning ändrats. publicerades en ny kommissionsförordning, (EG) 445/2002, om tillämpning av rådets förordning för landsbygdsutveckling. Det svenska programmet, som omfattar totalt , innehåller ett insatsområde för ett ekologiskt hållbart jordbruk och ett insatsområde för en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. I årsrapporten som överläm- nades till kommissionen kunde det konstateras att måluppfyllelsen överlag är mycket god Medlemsstaterna ska efter halva tiden av programperioden genomföra en utvärdering. Regeringen beslutade om ett kommittédirektiv för en sådan utvärdering. Åtgärderna i insatsområde 1 för ett ekologiskt hållbart jordbruk ska bidra till att uppfylla de svenska miljömålen och skogspolitikens mål. I insats- området ingår följande sju åtgärder: ersättningar för miljövänligt jord- bruk, kompensationsbidrag i mindre gynnade områden, stöd till investe- ringar i jordbruksföretag, kompetensutveckling inom miljöområdet, in- satser i skogen med syfte att avsevärt höja dess ekologiska värde, pro- jektstöd för restaurering av slåtterängar och betesmarker och projektstöd för anläggning av våtmarker och småvatten. Måluppfyllelsen inom åtgärderna för miljövänligt jordbruk har varit mycket god . Ekonomiskt och socialt hållbar utveckling Den ekonomiskt och socialt hållbara utvecklingen för landsbygdsutveck- slås bland annat fast i de nationella landsbygdsprogrammen. Eftersom subsidiaritetsprincipen kommer till klart uttryck inom området Skr. 2002/03:60 utgör den styrande rådsförordningen ett ramverk som ger stort utrymme för nationella prioriteringar. Åtgärderna i insatsområde 2 ska bidra till att nå mål som uthållig tillväxt och regional balans, landsbygdsutveckling och ökad sysselsätt- ning. I insatsområdet ingår följande fem åtgärder: investeringsstöd, start- stöd till unga jordbrukare, förbättrad bearbetning och saluföring, kompe- tensutveckling och projektstöd för utveckling av landsbygden. har bl.a. tillämpningen av åtgärder som investeringsstöd och startstöd ökat. Ansökningarna om investeringsstöd, startstöd och förbättrad bearbetning och saluföring har vida överstigit tillgången på medel. Rådet har diskuterat jämställdhetsfrågans betydelse för landsbygdsutveckling. Under det spanska ordförandeskapet antogs rådsslutsatser som syftar till att främja och öka kvinnors deltagande och roll för en hållbar utveckling av landsbygden, bland annat med avseende på beslutstagande. Frågan kommer även i fortsättningen att diskuteras. 37.5.3Särskilda åtgärder i norra Åtgärder för att främja jordbrukets och landsbygdens utveckling i norra ingår som en del av de två Mål 1 program som genomförs i och som medfinansieras från . I enlighet med artikel 142 i anslutningsfördraget har rätt att lämna långsiktigt nationellt stöd till jordbruket i norra . En rapport om utfallet av stödet lämnas till kommissionen . Rap- porten för lämnades . 37.6 Miljöåtgärder i jordbruket Integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling Enligt rådsslutsatserna som beslutades under det svenska ordförandeska- pet ska kommissionen följa upp och utvärdera hur integreringen av miljöhänsyn och hållbar utveckling i den gemensamma jordbrukspoli- tiken utvecklas. har som underlag för detta rapporterat om miljö- och landsbygdsprogrammet och om hur tillämpningen av direktstöden påverkar miljön. Handlingsplan för ekologiskt lantbruk och ekologiska livsmedel Arbetet med att ta fram en handlingsplan för ekologiskt producerade livs- medel och ekologiskt jordbruk som initierades under det svenska ord- förandeskapet har fortsatt . Rådet diskuterade frågan i september och kommissionen förväntas lägga fram ett förslag till Bland de frågor som huvudsakligen diskuterats märks bl.a. handel såväl mellan medlemsstater som med tredjeland, en gemensam logotyp inom EU samt kontroll. I ett överlämnat motiverat yttrande anför kommissionen att inte uppfyllt sina skyldigheter enligt direktiv /676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket. angivna sjöar har inte förtecknats som förorenade och vissa jordbruks- områden heller inte förtecknats som känsliga enligt direktivet. meddelade i sitt svar att ytterligare områden omfat- tande sjöarna och , områden med avrinning till dessa sjöar samt ytterligare områden i och Västa pekas ut som känsliga områden enligt direktivet. 37.7 Växt- och husdjurgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk Det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk, som antogs av , underteck- nades av EU och dess medlemsstater . färdigställ- des den svenska landrapporten om husdjursgenetiska resurser i . Den utgör bidrag till FAO:s rapport of the . Beträffande förslaget till ny förordning om bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket och om ändring av förordning (EG) nr 1258/99, som lades fram av kommissionen , har inga framsteg gjorts . Bakgrunden är oklarheter beträffande förslagets finansi- ering och administration. 37.8 Nytt direktiv om växtskydd diskussioner fattades beslut om ändring av huvuddirektivet för fytosanitära frågor (2002/89/EG). Direktivet omfattar åtgärder som gemenskapen ålägger medlemsstaterna att vidta för att förhindra att skadegörare på växter och växtprodukter förs in eller sprids inom gemenskapen. Ändringarna gäller bl.a. en ny möjlighet att använda elektroniska växtpass, harmonisering av en växtskyddsavgift vid import från tredjeland, samverkan mellan tull och växtskyddsmyndigheterna, kommissionens kontroller och medlems- staternas skyldigheter att genomföra inspektioner. Direktivet ska genom- föras före . har informerats om frågan i en faktapromemoria (2000/01:FPM154). 37.9.1Zoonoser smitta från djur som kan drabba människor via maten eller på annat sätt Smitta via mat är ett stort problem i EU och därför har kommissionen tagit initiativ till en skärpning av lagstiftningen om zoonoser de sjuk- domar som människor kan få från djuren eller djuren från människor, oftast via mat. De mest kända exemplen är salmonella, campylobakter och EHEC. presenterades en rapport om smittoläget i unionen och presenterade kommissionen dels ett förslag till direktiv om övervakning av zoonoser och dels ett förslag till förord- ning om hur de ska bekämpas (KOM (2001) 452). har under arbetets gång verkat för att den svenska synen på salmonellabekämpning i hela kedjan ska genomsyra den nya lagstift- ningen så att övriga medlemsstater kan nå en salmonellastatus jämförbar med . yttrade sig över förslagen efter en första behandling . Det danska ordförandeskapet arbetade intensivt med förslagen, och vid rådsmötet beslutades om en gemensam ståndpunkt. Regeringen agerade i enlighet med samråd med . Frågan är åter hos för en andra behandling. 37.9.2Smittskyddskrav vid resa med sällskapsdjur presenterade kommissionen ett förslag till förord- ning om djurhälsovillkor vid s.k. icke-kommersiella förflyttningar av sällskapsdjur till EU och mellan länderna inom EU (KOM (2000) 529). Diskussionerna tog fart under det spanska ordförandeskapet . Resultatet av diskussionerna blev att rådet enades om en gemensam ståndpunkt som i korthet innebär att sällskapsdjur av vissa djurarter får medföras utan några särskilda djurhälsovillkor, medan hundar, katter och illrar bara får förflyttas om särskilda villkor är upp- fyllda. Regeringen agerade i enlighet med samråd med . Dessa djur måste åtföljas av ett pass, vara märkta genom tatuering eller med ett mikrochip samt vara vaccinerade mot rabies senast före förflyttningen. Undantag från vaccinationskravet får göras för djur som är yngre än under förutsättning att de vistats med modern sedan födelsen och inte haft kontakt med vilda djur. Utöver reglerna enligt ovan får , och enligt den gemensamma ståndpunkten kontrollera vaccinationseffekten genom ett blodprov för påvisande av antikroppar mot rabies före införsel av hundar och katter. och andra länder som kräver avmaskning före införsel av hundar och katter för att förhindra spridning av rävens dvärgbandmask (echinococcos) får även upprätthålla dessa krav. Dessa särskilda regler gäller i första hand varefter kommissionen ska rapportera om läget och nya beslut fattas. har i sin andra behandling haft invändningar mot Skr. 2002/03:60 vissa delar av den gemensamma ståndpunkten och ärendet kommer att bli föremål för förlikning. 37.9.3Skärpning av hormonbestämmelserna på väg Mot bakgrund av de stridigheter mellan och och som blivit följden av EU:s importstopp av kött från nötkreatur som behandlats med tillväxtbefrämjande hormoner lade kommissionen fram ett förslag om skärpning av bestämmelserna gällande hormoner (KOM (2000) 320). Innebörden av förslaget är bl.a. ett förbud mot all använd- ning av 17-beta östradiol till livsmedelsproducerande djur. Förslaget diskuterades vid ett flertal möten utan att tillräcklig majoritet kunde uppnås för kommissionens förslag. Det danska ordförandeskapet lade därför fram ett kompromissförslag, som i korthet innebär ett fortsatt förbud mot hormoner i tillväxtbefrämjande syfte samt ett förbud mot att 17-beta östradiol ges till livsmedelsproducerande djur, med undantag för visst kliniskt och zootekniskt bruk. En gemensam ståndpunkt baserad på kommissionens förslag antogs vid rådsmötet och stöddes av bl.a. , som agerade i enlighet med samråd med . Antibiotika i foder mot slutligt förbud Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om foder- tillsatser med syftet att dels föra samman nuvarande direktivbestäm- melser som ändrats ett antal gånger, dels inrätta en ny ordning för god- kännande, övervakning och märkning av fodertillsatser, som ska garan- tera en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och för miljön (KOM (2002) 153). Enligt förslaget ska den Europeiska livsmedelssäker- hetsmyndigheten, EFSA, granska ansökningar om godkännande av fodertillsatser och avge yttranden till kommissionen som ska besluta om godkännanden. informerades om förslaget i en faktaprome- moria (2001/02:FPM92). En viktig ändring som föreslås är att antibiotika inte längre ska kunna godkännas som tillväxtbefrämjande fodertillsats. De antibiotikasub- stanser som är godkända för detta ändamål ska fasas ut och vara förbjudna . I har den varit förbjudet att använda antibiotika som fodertillsatser. Enligt anslutnings- fördraget fick behålla detta förbud intill utgången av 1998. Genom att utlösa skyddsklausulen i fodertillsatsdirektivet har förbudet upprätthållits även efter 1998. Den nya förordningen innebär att EU:s lagstiftning kommer att anpassas till vad gäller förbud mot tillväxtbefrämjandet antibiotika. Enligt anslutningsfördraget fick även upprätthålla sitt förbud mot att använda koccidiostatika, d.v.s. medicinskt verksamma substanser som används för att förebygga tarmsjukdomen koccidios hos i första Skr. 2002/03:60 hand kycklingar, som fodertillsatser till utgången av 1998. 1998 reglerades dessa substanser i som veterinärmedicinska lä- kemedel, men 1999 anpassades lagstiftning till EU:s och kocci- diostatika blev godkända som fodertillsatser. Den nya fodertillsats- förordningen innebär att koccidiostatika, fortsatt ska vara tillåtna som fodertillsats, men att högsta tillåtna restmängder i animaliska livsmedel ska fastställas. Diskussioner i frågan har förts vid rådsarbetsgruppsmöten under spanska och danska ordförandeskapen. lämnade efter en första behandling ett stort antal ändringsförslag, vilka delvis beaktats vid diskussionerna i rådsarbetsgruppen. En gemensam ståndpunkt antogs av rådet . Regeringen agerade i enlighet med samråd med . Enligt denna ska kommissionen 2008 rapportera om användningen av koccidiostatika och vid behov föreslå ny lagstiftning. Efter förlikning kunde rådets och (2002/32/EG) om främmande ämnen och produkter i djurfoder beslutas . Resultatet av förlikningen innebar inga väsentliga förändringar av rättsakten jämfört med den gemensamma ståndpunkt som framför- handlats under ordförandeskap 2001. Bestämmelserna i direk- tivet innebär bl.a. att en översyn av de maximalt tillåtna gränsvärdena ska göras, begreppet åtgärdsgränser införs och ett förbud införs mot utspädning av foderpartier med för högt innehåll av främmande ämnen. Vidare införs restriktioner beträffande möjligheterna att återexportera icke godkända foderpartier till tredjeland. Direktivets bestämmelser ska börja tillämpas . 37.9.5 BSE-frågan fortsatt högaktuell Kommissionen lämnade regelbundet vid jordbruksråden lägesrapporter om BSE-situationen inom gemenskapen. över antalet BSE-fall som redovisades kan sammanfattas med att situationen i medlemsstaterna är stabil eller visar på en nedåtgående trend utom vad gäller och , där antalet fall ökat . De flesta fallen av BSE-smitta har konstaterats bland riskdjuren, dvs. bland de självdöda eller avlivade djuren. är den enda medlems- stat där inget fall av BSE har konstaterats. Vid rådsmötet kommenterades bl.a. betänkande om BSE-krisen, vilket antogs och som bl.a. skarpt kritiserar vissa medlemsstaters bristande och sena genomförande av den gemensamma lagstiftningen på området. I betänkandet uppmanas rådet att inte häva förbudet mot utfodring av kött- och benmjöl till allätande djur. Några av bilagorna till den s.k. TSE-förordningen (EG) nr 999/2001 har reviderats mot bakgrund av nya vetenskapliga rön och bedömningar efter beslut i för livsmedel och djur- En följd av dessa ändringar är att ryggraden från slaktkroppar av Skr. 2002/03:60 nötkreatur som är inte längre får avlägsnas i butiks- ledet utan detta ska ske i en godkänd styckningsanläggning. Medlems- staterna kan dock medge vissa undantag. Det har pågått arbete inom kommissionen med en översyn av medlemsstaternas och tredjeländers GBR-klassificering (geografisk BSE Risk) enligt delvis nya förutsättningar. Eventuell import/införsel av kött- och benmjöl från länder där BSE konstaterats betraktas som en risk och är bland de faktorer som är avgörande för klassificeringen. Beslut om klassificering kommer enligt uppgift att fattas 2003. Efter beslut i för livsmedel och djurhälsa utökades kontroll- och bekämpningsprogrammet för TSE-sjukdomen scrapie hos får och getter genom förordning (EG) nr 270/2002 från . Bakgrunden till beslutet var den osäkerhet som finns beträffande den verkliga förekomsten av sjukdomen inom gemenskapen det misstänks att rapporteringen inte är tillfredsställande och misstanken att scrapie hos får i själva verket maskerar förekomst av BSE. I har endast två fall av scrapie konstaterats, vilket skedde 1986 i en besättning, medan sjukdomen är relativt frekvent förekommande i flertalet andra medlems- stater. Kontroll- och bekämpningsprogrammet innebär för svenskt vid- kommande bl.a. att 800 får eller getter ur riskkategorin samt 5250 djur som slaktas för att bli livsmedel ska testas. har för avsikt att efter genomfört kontroll- och bekämpningsprogram ansöka hos kom- missionen om status som scrapiefritt land. En sådan status skulle bl.a. innebära möjlighet att få tilläggsgarantier beträffande införseln av får och getter till . 37.9.6Beslut om animaliska biprodukter Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om anima- liska biprodukter (ABP) som fastställer bl.a. djurhälso- och hygienregler för transport, hantering, lagring och användning av ABP för att förhindra att eventuell smitta sprids till människor eller djur. I förslaget angavs att t.ex. specificerat riskmaterial (SRM) ska destrueras genom förbränning. I förordningsförslaget ingick även ett förbud mot kannibalism, vilket innebär att t.ex. grisar inte ska få ges foder som innehåller ABP från gris. anser att förordningen är viktig, främst av smittspridningsskäl, och arbetade under dess beredning i rådet aktivt för ett snabbt antagande. Det slutgiltiga förslaget kom emellertid att innehålla ett undantag som under vissa förhållanden medger användning av matavfall. Eftersom undantaget innebär en uttalad risk för spridning av djursjukdomar och att det inte är möjligt att upprätthålla förbud mot kannibalism kom slut- ligen , tillsammans med , att rösta nej till förslaget. Förordningen (EG) nr1774/2002 beslutades efter förliknings- förfarande och ska i sin helhet tillämpas med undantag för bestämmelserna om matavfall som ska tillämpas fr.o.m. . Förberedelser för djurskyddskrav för slaktkyckling I EU produceras cirka 2,8 miljarder slaktkycklingar men det finns inga gemensamma regler för hur dessa djur ska hållas på ett djur- skyddsmässigt bra sätt. var länge det enda land inom unionen som hade några regler men har även regler, inspirerade av de svenska, för hur slaktkycklingar får hållas. har arbete pågått i en expertgrupp inom kommissionen. har varit aktiv i expertgruppen och bidragit med förslag och syn- punkter. Kommissionen arbetar med ett förslag till direktiv som förväntas innehålla minimiregler och beräknar att förslaget ska kunna presenteras för rådet . 37.9.8Diskussionen om djurtransporter fortsätter Skydd av djur under transport är en fråga som väcker stort engagemang hos allmänheten och återkommande mediala händelser påminner om att fruktansvärda transporter förekommer. arbetar för att skärp- ningar i den gemensamma lagstiftningen ska komma till stånd och för att efterlevanden av lagstiftningen ska förbättras. presenterade kommissionen en rapport om medlems- staternas erfarenheter efter genomförandet av rådets direktiv om skydd av djur vid transport. presenterade vetenskapliga kommittén en uppföljnings- rapport som bl.a. rekommenderar att maximitiderna för transporter och lastutrymmet per djur ändras. Kommittén anser att unga djur inte ska få transporteras och att utbildningskravet på dem som hanterar djuren bör skärpas. Likaså framhålls risken för att sjukdomar sprids när djur transporteras och att av- och pålastning vid rastplatser är mycket stress- framkallande hos djuren. Kommissionen meddelade i samband med rapportens offentliggörande att ett förslag till reviderat direktiv om skydd av djur vid transport skulle presenteras . Något förslag har dock inte lämnats . En öppen debatt om djurtransporter hölls vid rådsmötet . Bland annat kortare transporttider och bättre efterlevnad av lagstiftningen diskuterades på initiativ av det danska ordförandeskapet. Flera länder vill se lagstiftning om kortare transporttider, men några hävdar att detta inte behövs. De allra flesta anser dock att efterlevnaden av befintlig lagstiftning måste bli bättre. 37.9.9Diskussion om importförbud av hund- och kattpäls aktualiserades frågan om import av hund- och kattpäls ifrån . En dokumentärfilm som visades i svensk television visade en ofattbart grym djurhantering. Produkterna märks på ett vilse- ledande sätt så att konsumenten har begränsad möjlighet att förstå vilket ursprungsdjuret egentligen är. Filmen har orsakat mycket kraftiga reak- tioner från enskilda, organisationer och ledamöter av . anser att frågan i första hand bör lösas genom införande av gemenskapsbestämmelser som förbjuder import till unionen. även upp frågan vid rådsmötet , där det blev det en stor Skr. 2002/03:60 uppslutning bakom det svenska initiativet. En majoritet av medlemsstat- erna ansåg i likhet med att åtgärder bör vidtas. Kommissionen delade medlemsstaternas synpunkt att hanteringen var oacceptabel men såg svårigheter med att finna en legal grund för importförbud och kommer att fortsätta behandlingen av frågan. 38 Den gemensamma fiskeripolitiken Den gemensamma fiskeripolitiken är en fullt utvecklad gemenskaps- politik med gemensamma bestämmelser för medlemsstaterna. Bestäm- melserna omfattar fiskerinäringens alla aspekter och avser såväl resurs- förvaltningen som utvecklingen av näringens alla sektorer, såsom yrkes- fisket, fiskförädlingsindustrin och vattenbruket. 38.1Översyn av den gemensamma fiskeripolitiken