prop · GQ03140 · 2003-06-11 00:00:00 — Regeringen kommer att verka aktivt för att öka andelen kvinnor bland chefsdomarna. Den ojämna könsfördelningen när det gäller personalsammansätt- ningen inom domstolsväsendet, särskilt för chefer, gör att jämställdhets- frågorna måste prioriteras ytterligare i det utvecklingsarbete som pågår inom domstolarna. Inte minst är detta viktigt för att upprätthålla och stärka allmänhetens förtroende för rättsskipningen. Trots de satsningar och den fokusering som skett på jämställdhets- Skr. 2002/03:140 arbetet i syfte att öka andelen kvinnor som chefer, har någon egentlig för- bättring inte skett när det gäller könsfördelningen i domstolarna, I detta sammanhang bör särskilt lyftas fram att andelen kvinnor i sådana anställningar där innehavaren som utnämns av regeringen utan föregående ansökningsförfarande och utan medverkan av Tjänsteför- (), s.k. kallelseanställningar, är påtagligt högre än sådana chefsanställningar där innehavaren utnämns efter ett förslagsförfarande. Regeringen konstaterar att jämställdhets- frågorna i högre grad än nu måste beaktas vid anställning av framför allt sådana chefsdomare som utnämns efter medverkan av TFN (jfr prop. 1989/90:79 Om domarbanan och meritvärderingen vid tillsättning av domartjänster, sid. 12). Regeringen kommer därför att vara mer aktiv i arbetet med att öka andelen kvinnor bland chefsdomarna. Inför den generationsväxling som kommer att äga rum är en ändrad attityd till jämställdhetssträvandena en förutsättning för att domstolarna även i fortsättningen skall kunna locka till sig de för yrket bäst lämpade och skickligaste juristerna. Regeringen avser att föreslå intensifierade utbildningsinsatser om jämställdhetsfrågor inom domstolsväsendet. Jämställdhetsarbetet inom domstolsväsendet handlar inte bara om en jämnare könsfördelning bland personalen. Det innebär även ett ökat krav på kunskaper om jämställdhetsfrågor i allmänhet. Det kan t.ex. handla om synen på och bemötandet av utsatta kvinnor, så som prostituerade, offer för handel med människor eller offer för våldtäkt. varit med om svåra upplevelser och kränkande behandling från gärningsmännens sida och känner stor skam. Detta ställer stora krav på domstolsväsendet för att det skall kunna skapas en förtroendefull relation mellan rättsväsende och offer. Utbildningsinsatserna i jämställdhetsfrågor kommer därför att intensi- Regeringen följer arbete med jämställdhets- frågorna både vad gäller insatser som riktar sig till personalen och insatser som syftar till rehabilitering av intagna som dömts för våld Kriminalvården har utfört och utför en mängd olika åtgärder på Åtgärderna riktas både mot personalen och de Till exempel pågår ett arbete med att ta fram s.k. nationella motivationsprogram för män dömda för sexualbrott och män dömda för misshandel av kvinnor i nära relation. Regeringen kommer även fortsättningsvis att följa kriminalvårdens Skr. 2002/03:140 arbete med jämställdhetsfrågorna och redovisningarna av uppdrag och återrapporteringskrav i regleringsbrev kommer att utgöra underlag för överväganden om fortsatta insatser från regeringens sida. Regeringen överväger förslag till förändringar av bestämmelserna om sexualbrott. utvidgades våldtäktsbrottet så att vissa av de gärningar som tidigare bedömdes som sexuellt tvång nu bedöms som våldtäkt. tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté med uppgift att göra en genomgripande översyn av bestämmelserna om sexualbrott. Kommittén överlämnade sitt betänkande Sexualbrotten Ett ökat skydd för den sexuella integriteten och angränsande frågor (SOU 2001:14) där kommittén lämnade förslag om en ny reglering av sexualbrotten. Vidare har kommittén bl.a. föreslagit att redan en lägre grad av tvång skall kunna leda till straffansvar för våldtäkt. Kommittén, som även övervägt gräns- dragningen mellan våldtäkt och sexuellt utnyttjande, har också föreslagit att våldtäktsbestämmelsen utvidgas till att omfatta även sexuella över- grepp på en person som inte har förmåga att värja sig på grund av berusning eller ett liknande tillstånd. Betänkandet, som har remiss- behandlats, är nu föremål för beredning inom . Målsättningen är att presentera regeringens förslag . Handel med människor för sexuella ändamål Regeringen överväger förslag om en utvidgad kriminalisering av handel med människor för sexuella ändamål. Det nya brottet handel med människor för sexuella ändamål är att betrakta som ett första steg i riktning mot att åstadkomma en utökad kriminalisering av alla former av människohandel. Inom regerings- kansliet pågår arbete med inriktning på att genomföra de lagstiftnings- åtgärder som krävs för att skall kunna tillträda dels FN:s protokoll om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, dels FN:s tilläggsprotokoll till angående försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi samt genomföra EU:s rambeslut om åtgärder mot handel med människor. En departementspromemoria kommer att remitteras . Förbättrat skydd för kvinnor och barn som riskerar att utsättas för Regeringen överväger ett förslag som syftar till att stärka skyddet för kvinnor och barn som riskerar att utsättas för våld och sexualbrott. Regeringen har till överlämnat en proposition med förslag till ändringar i bl.a. besöksförbudslagen och den familje- Den reform som föreslås i propositionen syftar i första hand till att öka skyddet och tryggheten för kvinnor som utsätts för våld i nära relationer. De myndighetsgemensamma respektive myndighetsspecifika upp- dragen om våld mot kvinnor som beslutades av regeringen slutredovisades i samband myndigheternas årsredovisningar . Redovisningarna av dessa uppdrag utgör underlag för överväganden om fortsatta insatser från regeringens sida. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att ut- forma ramen för ett program till skydd för bevispersoner m.fl. och föreslå den lagstiftning som behövs (dir. 2001:107). Utredningen, som har an- tagit namnet redovisade 2002 ett delbetänk- ande om våld i nära relationer; Nationell handlingsplan mot våld i nära relationer (SOU 2002:71). Betänkandet innehåller en rad förslag som syftar till att öka skyddet för våldsutsatta kvinnor. 4 Utrikes- och säkerhetspolitik (PO 5) Regeringen avser att öka sina ansträngningar för att lyfta fram jäm- ställdhetsaspekter inom utrikes- och säkerhetspolitiken. Regeringen avser att ge fortsatt finansiellt stöd till projekt med syfte att stärka kvinnors rättigheter, jämställdhet och bekämpa handel med människor inom ramen för (). Därutöver verkar aktivt för att: -möjliggöra för att anta ny reviderad handlingsplan mot handel med människor , -i lämpliga EU-sammanhang verka för att könsaspekterna uppmärk- sammas i genomförande av krishanteringsinsatser, t.ex. öka antalet kvinnor som deltar i insatserna, vikten av utbildning om kvinnors respektive mäns villkor för dem som deltar i insatser, samt att anlägga ett könsperspektiv i utformningen av insatser där det är relevant, -medverka till att aktivt ta fram kvinnor som kandidater till inter- nationella uppdrag inom både området för EU:s gemensama utrikespolitik och säkerhetspolitik (GUSP) och den Europeiska säkerhets och försvarspolitiken (ESDP), och inom , -medverka till att ett könsperspektiv integreras i mandaten för de fredsbevarande operationerna, - tillsätta en jämställdhetsrådgivare inom FN:s avdelning för freds- Skr. 2002/03:140 bevarande insatser (DPKO) samt -att etablera jämställdhetskontor i fältmissionerna. 5 Internationellt utvecklingsarbete (PO 8) Regeringen avser att aktivt fortsätta arbetet med att stärka jämställdhetsperspektivet i det internationella utvecklingsarbetet. då det sjätte biståndspolitiska målet antogs av Riks- dagen är målet att det internationella biståndet skall utformas och genom- föras på ett sådant sätt att det främjar jämställdhet mellan kvinnor och män i utvecklingsländerna. Regeringen föreslog en skärpning av målet för att tydliggöra sambandet mellan jämställdhet, fattigdomsbekämpning, håll- bar utveckling och mänskliga rättigheter. Att främja jämställdhet mellan könen och förbättra kvinnors villkor är en väg att utrota fattigdom, stärka demokrati, värna miljön och öka respekten för de mänskliga rättig- heterna. Syftet är att såväl kvinnor som män, flickor som pojkar skall nås av goda resultat, samt att båda könen på lika villkor skall försäkras möjlighet att vara delaktiga i beslut och utvecklingsprocesser och själva kunna påverka sina liv. En proposition för en ny svensk politik för global utveckling presenterades . I den ges jämställdhet fortsatt hög prioritet inom ramen för en rättvis och hållbar utveckling och för fattigdomsbe- kämpning. Jämställdhet skall tydligt genomsyra alla led av utvecklings- samarbetet. Regeringen skall som en del av det multilaterala samarbetet fortsätta arbetet med att identifiera strategiska ingångar för uppmärksammandet av kön och genus i strategier, i utvecklingsländernas nationella fattigdomsstrategier, i ekonomiska reformprogram, inom FN och bilateralt, samt på särskilda tematiska områden såsom HIV/AIDS, barnrättsfrågor, handel med människor, reproduktiv hälsa, hållbart nyttjande av naturresurserna och omsorg om miljön samt andra områden. Jämställdhet inom ramen för säkerhetsbegreppet Arbetet med jämställdhet inom ramen för det breddade säkerhetsbe- greppet skall påbörjas. Regeringens intention är att följa upp FN:s resolution i frågan om kvinnors och barns utsatthet i konfliktsituationer och om vikten av att kvinnor medverkar i freds- bevarande åtgärder och i konflikthantering. Vice statsministern, , har tagit initiativ till att upprätta en arbets- grupp inom för att uppmärksamma kvinnors respektive mäns olika perspektiv på konflikthantering och återuppbyggnad efter Skr. 2002/03:140 väpnade konflikter. Gruppen skall agera för en genusbaserad konflikt- hantering i FN, EU, och andra internationella organisationer. Vidare skall arbetsgruppen föreslå konkreta åtgärder för att öka antalet kvinnor i internationella konflikthanteringsuppdrag på alla nivåer. Jämställdhet utgör ett av de strategiska områdena i landstrategiprocessen och hanteras inom ramen för det mångdimensionella fattigdoms- begreppet. Landstrategierna skall kopplas till utvecklingsmålen och skall utgå ifrån det berörda landets egna fattigdomsbekämpningsplaner och prioriteringar, inklusive landets eget arbete för att främja jämställdhet. Landanalyserna och landstrategierna skall ge grundläggande fakta om förhållanden och villkor för de båda könen. Vidare skall all statistik vara könsuppdelad och om inte könsuppdelad statistik är tillgänglig skall sådan efterfrågas. Jämställdhetssituationen i landet skall beskrivas och analyseras, inklusive de särskilda problem som drabbar kvinnor och flickor. Jämställdhetsanalys och könsperspektiv skall inte endast finnas i ett särskilt avsnitt utan genomsyra alla avsnitt i landstrategidokumentet. I riktlinjerna för landstrategier finns en särskild bilaga rörande jämställdhet som stöd och vägledning för detta arbete. Regeringen har vid förbundit sig att verka för de mål som finns inkluderade i deklarationen som antogs vid toppmötet. Detta innebär att regeringen i sitt utvecklingssamarbete skall främja kvinnors rättigheter och möjligheter till egen försörjning. skall även fortsättningsvis arbeta aktivt för att jämställdhet finns med i FN:s livsmedels- och jordbruksorgans (FAO) arbete. Då det finns klara länkar mellan jordbrukspolitiken och det internationella utveck- lingssamarbetet avser regeringen att föra en samordnad politik som inkluderar ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Vid om hållbar utveckling i var pådrivande för att föra in ett jämställdhetsperspektiv och stärka kvinnors roll. Johannesburgplanen föreskriver att jämställdhet skall integreras inom en rad områden i arbetet för hållbar utveckling. Genomförandet av Johannesburgplanen är en viktig utgångspunkt i utvecklingsarbetet. Åtgärder bör bl.a. vidtas för att stärka genomförandet av internationella miljökonventioner. står vatten och energi i särskilt fokus. Inom dessa områden utgör jämställdhets- arbetet en nyckelfråga för att nå framgång. Övriga åtgärder och strategiska insatser En rad olika åtgärder och strategiska insatser pågår redan eller planeras för perioden 20022006: -arbetet med regeringens särskilda projekt orsak till fattigdom skall slutföras . Särskilda åtgärder skall vidtas för att beakta slutsatser och genomföra rekommend- ationer från studien, -förstärkning av policy- och strategiinstrument, som t.ex. formuler- ingen av en strategi för bekämpning av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, genom internationella utveck- lingssamarbete , -stöd till kvinnors nätverksbyggande och insatser riktade till män och pojkar, samt till särskilda insatser mot handel med människor på , -fortsatt stöd till mikrofinansieringsinsatser i näringslivet för att stödja kvinnors ekonomiska roller och oberoende, -ett fortsatt arbete med stöd till en ökad könsbalans i politiskt besluts- fattande och förstärkt stöd till bl.a. flickors utbildning i södra och , -stöd genom Sida till som omfattar utbildningar av kvinnor till kommunpolitiker för att främja demokrati och delaktighet, -stöd genom Kvinna till Kvinna och andra organisationer för utbild- ningar, juridisk rådgivning och annat stöd för kvinnors återhämtning efter väpnade konflikter och för främjandet av kvinnors organisering för att de skall kunna medverka i demokratiseringsprocesser på lika villkor som män, -fortsatt stöd till forskning och metodutveckling inom området, exempelvis genom att göra det möjligt för forskare i syd att medverka i internationella forsknings- och policyinriktade seminarier och konferenser rörande jämställdhet och utveckling, -fortsatt kompetensutveckling, inkl. utveckling och förstärkning av institutionell kapacitet, genom exempelvis stöd genom Sida till arbetet med könsuppdelad statistik samt -fortsatt stöd till forskning som är relevant för jämställdhetsfrågor inom utvecklingssamarbetet i allmänhet och i metodutvecklings- och strategiarbetet i synnerhet. 6 Samarbete med (PO 9) Regeringen avser att ytterligare förstärka och bredda arbetet med jämställdhetsfrågor inom politikområdet. Detta skall ske bl.a. genom att kunskaperna ökas hos ansvariga myndigheter och samarbetsparter i samt i samarbetsländerna i . Även om villkoren för kvinnor och män liksom för flickor och pojkar Skr. 2002/03:140 ofta är formellt lika återstår mycket att göra innan målet om ett jämställt samhälle är uppnått, både i och i de prioriterade samarbetsländerna i . Engagemanget för ökad jämställdhet är generellt sett stort bland de myndigheter som är verksamma inom politikområdet. Trots det finns fortfarande utrymme för förbättringar i arbetet med integreringen av ett jämställdhetsperspektiv på alla nivåer i samarbetet med . Kunskapen om hur man tillämpar ett jämställdhetsperspektiv är ibland otillräcklig, både internt inom myndigheterna och bland sam- arbetsparter i och i samarbetsländerna. Intresset för jämställdhetsfrågor hos både mottagare och de svenska genomförande parterna kan ibland fortfarande vara svagt. Arbetet med jämställdhetsfrågor inom politikområdet planeras att ytterligare förstärkas och breddas . Det handlar bl.a. om: -en fortsatt process för att förbättra integreringen av ett jämställdhets- perspektiv vid beredningen av samtliga insatser. Detta kan göras genom att skilda förhållanden och villkor för kvinnor och män synlig- görs och används som grund för en analys av hur varje insats kan tänkas utfalla för kvinnor respektive män. Dessa analyser bör kunna förbättras och utvecklas ytterligare. Insatserna skall därefter utformas efter resultatet av analysen. I projektförslag där jämställdhets- perspektiv saknas skall undersökas om ett alternativt upplägg hade kunnat ge insatsen jämställdhetseffekter; -en bredare spridning inom myndigheterna och bland de genom- förande parterna av kunskaper om hur ett jämställdhetsperspektiv kan integreras. Detta är ett område som kommer att prioriteras , bl.a. genom fortsatta specialutbildningar för verk- samma inom olika verksamhetsgrenar; -förstärkta ansträngningar för att sätta upp mätbara jämställdhetsmål inom projekt på samtliga relevanta samarbetsområden; -en fortsatt beredskap att ge stöd till särskilda insatser ämnade att främja jämställdheten i regionen via Sida, och genom medlen till regeringens disposition. Insatser kan vara riktade speciellt till kvinnor och/eller män samt flickor och/eller pojkar. Insatser speciellt riktade till kvinnor kan handla om t.ex. att stärka kvinnor på arbetsmarknaden och inom politiken, eller om att stärka utsatta kvinnor som annars riskerar att bli sårbara för handel med människor och annan exploatering. Insatser riktade till män kan handla om att uppmärksamma mannens roll i olika sammanhang, t.ex. vad gäller den manliga våldsproblematiken, mannens familjeroll och manlig hälsoproblematik; -ett fortsatt arbete för att minska kvarvarande osakliga könsskillnader vid sammansättningar av delegationer, stipendieutdelning etc; -att de svenska myndigheter som är verksamma inom politikområdet skall fortsätta att lyfta fram frågor om jämställdhet i kontakterna med sina samarbetsparter och tydliggöra förväntningarna i detta avseende. 2002/03:140 Detta som hänsyn fortsatt måste tas till att det i första hand är mottagarlandets prioriteringar som skall vara styrande för utvecklingsarbetets inriktning. 7 Integrationspolitik (PO 10) Regeringen avser att stärka jämställdhetsperspektivet i den fortsatta utvecklingen av integrationspolitiken. Kraftfulla åtgärder sätts in för skyddat boende för flickor och unga kvinnor som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld. Den allmänna politiska ambitionen att skapa förutsättningar för egen försörjning och delaktighet, att värna grundläggande demokratiska värderingar samt att verka för kvinnors och mäns lika rättigheter är en viktig riktlinje i integrationspolitiken. Regeringen aviserade i sin skrivelse Integrationspolitik för 2000-talet (skr. 2001/02:129) att genom- förandet av integrationspolitiken skall utvecklas och förbättras inom olika områden, bl.a. skall jämställdhet mellan kvinnor och män uppmärk- sammas mer. Samhällets insatser för invandrade kvinnor och män brister i jämställd- hetshänseende. Jämställdhetsperspektivet bör därför förstärkas inte minst i introduktionen av nyanlända invandrare. I direktiven Översyn av mot- tagande av och introduktion för flyktingar (dir. 2001:87) uppdrogs åt regeringens särskilda utredare att särskilt uppmärksamma skillnader mellan kvinnor och män i fråga om integrationsprocessen. har situationen för flickor och unga kvinnor som hotas och kontrolleras av sina anhöriga särskilt uppmärksammats. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder på nationell, regional och lokal nivå för att stödja dessa flickor och öka kunskapen om den särskilda problematiken som ibland kallas hedersrelaterat våld. Åtgärderna rör bland annat utbildning av myndighetspersonal och stöd till projekt som syftar till attitydförändringar hos pojkar, män och även andra kvinnor. Regeringen förbereder också en ändring av äktenskapsåldern som innebär att det blir samma åldersgräns för både svenska och utländska medborgare som vill vigas inför svensk vigselförrättare. Det är viktigt att trossamfunden medverkar i strävandena efter att alla äktenskap skall ingås med båda parternas samtycke. Regeringen vill därför fortsätta dialogen med trossamfunden om arrangerade äktenskap. Länsstyrelserna i , och län har på regeringens uppdrag kartlagt behovet av skyddat boende för hotade flickor och unga kvinnor. Kartläggningar visar att flera hundra flickor söker skydd hos myndigheterna och att det råder stor brist på skyddat boende. Det är visserligen primärt kommunernas ansvar att lösa frågan om skyddat boende, men regeringen vill stimulera till särskilda insatser genom att avsätta medel för ändamålet. Regeringen föreslår i ett första steg att avsätts i en planerad flerårig satsning. Merparten får disponeras vardera av Skr. 2002/03:140 länsstyrelserna i de tre storstadslänen för planering och genomförande av Övriga länsstyrelser får medel för kartläggning av behovet av skyddat boende i respektive län. Medlen får också användas till t.ex. personalutbildning och liknande. Avsikten är att skyddat boende i storstadslänen skall kunna inrättas strax . Det är också viktigt att uppmärksamma problemet med ett mera långsiktigt skyddsbehov, det vill säga att behovet av skydd och säkerhet kan finnas kvar även efter ett akut skyddsingripande från samhällets sida. Flera myndigheter har fått uppdrag som anknyter till situationen för flickor och unga kvinnor som lever under hot eller våld från den närmaste familjen eller släkten. Även organisationer har fått medel för att arbeta med detta problem, t.ex. har fått medel för att göra en kunskapsöversikt för spridning till kommunerna. Åtgärder för att påverka synen på kvinnors och mäns rättigheter bör också intensifieras. Viktiga opinionsbildare är organisationer bildade på etnisk grund samt trossamfund. Arbete för ökad jämställdhet skall därför vara ett prioriterat insatsområde vid vid beslut om verksamhetsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund. Jämställdhetsperspektivet skall förstärkas i det fortsatta utvecklings- arbetet. Till exempel skall redovisa vilka insatser som vidtagits för att uppmärksamma frågor som gäller jämställdhet. 8 Storstadspolitik (PO 11) Regeringen avser att stärka jämställdhetsperspektivet inom storstads- politiken genom att det integreras som en del av målstyrningsprocessen. Inom ramen för den nationella storstadspolitiken har staten träffat lokala utvecklingsavtal med sju storstadskommuner. De lokala utveck- lingsavtalen innebär överenskommelser om ett tvärsektoriellt utveck- lingsarbete i 24 stadsdelar i storstadsregionerna , och . Det lokala utvecklingsarbetet i stadsdelarna syftar huvud- sakligen till att motverka social, etnisk och andra former av diskriminerande segregation. Kvinnor är en prioriterad målgrupp för insatser inom de olika målområdena. kommer regeringen att tillsätta en utredning med uppgift att värdera det material som samlats in under avstämningen av de lokala utvecklingsavtalen . Utredningen skall ha ett aktivt jämställdhets- perspektiv för att ta reda på hur jämställdhet har beaktats i storstads- arbetet. kommer regeringen i samverkan med berörda storstads- kommuner att redovisa i vilken utsträckning ett jämställdhetsperspektiv har tillämpats i det lokala utvecklingsarbetet. Syftet med redovisningen är att kartlägga insatser som är inriktade mot att förbättra kvinnornas ställning i samhället, ta fram och sprida goda exempel samt att få insikt om hur ett jämställdhetsperspektiv på ett effektivt sätt kan bli en del av Skr. 2002/03:140 målstyrningsprocessen inom de lokala utvecklingsavtalen. 9 Migrationspolitik (PO 12) Migrationspolitiken omfattar frågor om migration till och från vårt land, flyktingpolitiken inklusive mottagande av asylsökande, utlänningars rätt att vistas i och internationellt arbete inom det migrationspolitiska området. Könsperspektivet är av stor vikt. Regeringen arbetar nu för att personer som känner en välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning skall kunna betraktas som flyktingar. Regeringen kommer vidare att föreslå åtgärder mot handel med människor. Regeringen har också tagit initiativ till en utvärdering av skyddet för kvinnor i anknytningsärenden. Regeringen avser att utvärdera de ändringar i utlänningslagen (1989:529) beträffande uppehållstillstånd på grund av anknytning som trädde i kraft . Bakgrunden är att regeringen vill utvärdera de ändringar i utlännings- lagen beträffande uppehållstillstånd på grund av anknytning som trädde i kraft . Ändringarna innebar bl.a. en möjlighet att bevilja uppehållstillstånd trots att ett tillståndsgrundande förhållande upphört om den utländske medborgarens barn utsatts för våld eller annan kränkning av sin frihet eller frid.