prop · GQ03122 · 2003-05-23 00:00:00 — Regeringens proposition 2002/03:122 Gemensamt ansvar: politik för global Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen presenterar regeringen politik för global utveckling vars mål föreslås vara att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Detta mål föreslås gälla för samtliga politikområden. Handels-, jordbruks-, miljö-, säkerhets-, migrations- och den ekonomiska politiken är exempel på områden där åtgärder skall utformas på ett sätt som främjar global utveckling. Propositionen har fokus på fattiga människor och länder. Förslaget lägger grunden för en sammanhållen och samstämmig politik för att bidra till en rättvis och hållbar utveckling i världen. Politiken skall bidra till att millennieutvecklingsmålen uppfylls. Två perspektiv föreslås genomsyra politiken: ett rättighetsperspektiv och de fattigas perspektiv. Politikens innehåll formuleras i åtta huvuddrag. Propositionen framhåller vikten av utökad samverkan med aktörer i hela samhället. Myndigheter, kommuner, enskilda organisationer, näringsliv och fackföreningsrörelsen lyfts särskilt fram. Behovet av ökad samverkan inom EU och globalt betonas. Biståndsfinansierat internationellt utvecklingssamarbete behandlas i ett särskilt avsnitt. Målet för det svenska utvecklingssamarbetet föreslås vara att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. En sammanslagning föreslås av samarbetet med och det internationella utvecklingssamarbetet. Utvecklingssamarbetet skall effektiviseras, bl.a. genom ökad samverkan med andra länder, inte minst inom EU, och med multilaterala organ. Propositionen tar avslutningsvis upp frågor om förvaltning och lärande inom ramen för politiken för global utveckling. Regeringen avser att återkomma till med en årlig Prop. 2002/03:122 resultatskrivelse om politikens genomförande. Propositionens huvudsakliga innehåll ....................................................... Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Ärendet och dess beredning............................................................... Gemensamt ansvar politik för global utveckling............. Nya förutsättningar för global utveckling ......................................... Framsteg men många lämnas utanför............................... Skillnader både mellan och inom länder............................. Vår tids utmaningar........................................................... Stärkt globalt samarbete behövs ....................................... En dagordning för global utveckling ................................ Erfarenheter att bygga på .................................................. politik för global utveckling ............................................. Behovet av en sammanhållen politik ................................ Motiv: Solidaritet gemensamt ansvar............................. Mål: En rättvis och hållbar global utveckling................... Huvuddrag i politiken ....................................................... Respekt för de mänskliga rättigheterna........... Demokrati och god samhällsstyrning.............. Hållbart nyttjande av naturresurserna och omsorg om miljön........................................... Social utveckling och trygghet ....................... Konflikthantering och säkerhet....................... Globala gemensamma nyttigheter................... Stärkt samstämmighet i svensk politik.............................. Säkerhets- och försvarspolitiken..................... Politik för social omsorg och folkhälsa .......... Ekonomisk politik och finansiella frågor........ Jordbruks- och fiskeripolitiken ....................... Stärkt samstämmighet i EU:s politik................................. Svenska aktörers betydelse ............................................... Näringslivet och fackföreningsrörelsen .......... Det internationella utvecklingssamarbetet....................................... Utvecklingssamarbetet inom politiken för global Mål: Att avskaffa fattigdomen .......................................... Inriktning .................................på utvecklingssamarbetet Olika förutsättningar, ...................olika samarbetsformer Ett effektivare ................................utvecklingssamarbete Gemensamt ..............................åtagande att öka volymen Aktörer i det .........internationella utvecklingssamarbetet Förvaltning och lärande................................................................... Bilaga 1 Sammanfattning av En rättvisare värld utan fattigdom (SOU 2001:96). Betänkande av den parlamentariska kommittén om ...........politik för global utveckling Bilaga 2 Förteckning över ..........................................remissinstanser Bilaga 3 Sammanställning över remissinstansernas yttranden över En rättvisare ............värld utan fattigdom (SOU 2001:96) Bilaga 4 ..........................Millenniedeklaration Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1.godkänner vad regeringen föreslår om mål och perspektiv för politiken för global utveckling (avsnitt 5.3), 2.godkänner vad regeringen föreslår om riktlinjer för politiken för global utveckling (avsnitt 5.4), 3.godkänner vad regeringen föreslår om det internationella utvecklingssamarbetet och sammanslagningen av samarbetet med och det allmänna internationella utvecklingssamarbetet (avsnitt 6.1), 4.godkänner vad regeringen föreslår om mål för det internationella utvecklingssamarbetet (avsnitt 6.2), 5.godkänner vad regeringen föreslår om riktlinjer för det internationella utvecklingssamarbetet (avsnitt 6.3), 6.godkänner vad regeringen föreslår om att genomförandet av politiken för global utveckling redovisas till i form av en resultatskrivelse (avsnitt 7.1), 7.godkänner vad regeringen föreslår om en självständig funktion för utvärdering (avsnitt 7.2). 2Ärendet och dess beredning Genom beslut bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en parlamentarisk kommitté (Kommittén om politik för global utveckling Globkom) med uppdrag att utreda politik för global utveckling. Med stöd i bemyndigandet beslutades om förordnanden för ledamöter, sakkunniga, och sekretariat. utsågs att vara ordförande för utredningen. Följande ledamöter utsågs att ingå i kommittén; (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Sakkunniga: , , och . (ersatte från och med septembersammanträdet 2001). var utredningens huvudsekreterare med och som biträdande sekreterare samt i utredningens slutskede . var administrativ sekreterare. och Sida () fick i uppdrag att bistå kommittén med experter. Följande personer utsågs: från , som under utredningens gång ersattes av , som ersattes av , som ersattes av , från som ersattes av Per , från och från Sida . En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 2. och i bilaga 3. presenteras en sammanställning över de inkomna remissvaren. Som ett led i beredningsarbetet har arbetsgrupper inom och sammanträtt. 3Gemensamt ansvar politik för global utveckling Världen har blivit mindre. Gränserna mellan länder suddas ut och de ömsesidiga beroendena ökar. Det finns några bakgårdar, där länder kan agera ostört utom synhåll för världssamfundet. Inget land kan bortse från vad som händer på andra håll i världen. angår allt alla. Effekter av ekonomiska framgångar och bakslag sprids som ringar på vattnet. Väpnade konflikter, miljöförstöring, terrorism och fattigdom är utmaningar som världens länder står inför tillsammans. Vi har ett gemensamt ansvar. Det slut och den ökade globaliseringen gör gemensamma Prop. 2002/03:122 framsteg till en verklig möjlighet. Det finns , , en gemensam internationell dagordning för global utveckling. Den representeras främst av . De samlade rikedomarna har aldrig varit större. Allt fler människor lever i demokratier. Vetenskapliga och tekniska framgångar har gett oss redskap vi inte ens kunde drömma om för sedan. Men en stor del av mänskligheten har inte fått del av framstegen. Över en miljard människor kämpar för sin överlevnad . Detta är moraliskt oacceptabelt. Det är ett enormt slöseri med mänsklig kraft och kreativitet. Utveckling blir starkare när alla är en del av den. Vi får alla det bättre när ingen lämnas utanför. Det gäller i och det gäller i världen. Denna proposition föreslår en sammanhållen svensk politik för global utveckling. Den sätter dem i fokus som inte fått del av det välstånd som globaliseringen bidragit till. Fattiga människor och länder, inte minst de allra fattigaste, skall ges makt och större möjligheter att dra nytta av de fördelar som det ökade globala utbytet innebär. Propositionen är avgränsad till att främst behandla relation till utvecklings- och transitionsländer. Den nya politiken har ett övergripande mål: att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Utveckling kan aldrig skapas utifrån. Utveckling skapas av människor i det egna samhället. Därför skall vi bli bättre på att lyssna men också på att ställa krav. Politiken skall i större utsträckning utgå från fattiga människors verklighet, deras erfarenheter och prioriteringar. Vi tar med oss våra egna erfarenheter av att minska fattigdom, där fred, demokrati, god samhällsstyrning, investeringar i barn och ungdomar, ekonomisk tillväxt, rättvis fördelning och jämställdhet mellan könen har varit avgörande. För att bidra till att nå målet om en rättvis och hållbar global utveckling måste alla delar av vår politik sträva åt samma håll. Vi skall arbeta för öppna och rättvisa handelsregler som ökar fattiga länders möjlighet att delta i världshandeln på lika villkor. Vi skall förbättra förutsättningarna för investeringar i utvecklingsländerna och bidra till deras inhemska näringslivs möjligheter att utvecklas. Det är avgörande för att skapa ekonomisk tillväxt. Nya hot skall vi möta med förstärkta insatser för fred och säkerhet. Nedrustning är en viktig del i det arbetet. Våra erfarenheter av en aktiv politik för social utveckling, folkhälsa och omsorg skall utnyttjas. Kultur är en ömsesidigt berikande kraft. I kulturutbyten kan vi mötas på genuint lika villkor. Det biståndsfinansierade utvecklingssamarbetets roll är att skapa förutsättningar för detta och därmed bana väg för nya relationer. Politiken för global utveckling berör alla. Hela det svenska samhället måste engageras i arbetet. I delas ansvaret för att målen uppnås mellan alla departement. Näringslivet och folkrörelser får en viktigare roll. är ett litet land. Det hindrar oss inte från att vara en stor aktör. Vårt starka stöd för FN, vårt engagemang i internationella organisationer och avsaknaden av koloniala band ger oss trovärdighet. En öppen ekonomi och frihandel har lagt grunden för vårt välstånd. Vi insåg tidigt vårt behov och beroende av omvärlden. Vår långa gedigna erfarenhet av biståndsverksamhet, inte minst genom folkrörelser, har gett oss insikt och Prop. 2002/03:122 kunskap. Ur det engagemanget och den folkviljan föddes det svenska I proposition 1962:100 lades grunden för svensk biståndspolitik. Vi har ett stort förtroende att förvalta. EU har förstärkt vår röst i världen. Genom initiativets makt har vi stora möjligheter att påverka. Vi skall arbeta för att EU i sin politik tar sitt fulla ansvar för en rättvis och hållbar global utveckling. I kampen för rättvisa och hållbar utveckling har vi en tradition av att gå före. i och de uppföljande konferenserna i och i har drivit fram en progressiv dagordning för hållbar utveckling. I det arbetet har haft en ledande roll. Vi skall fortsätta att vara ett föregångsland i omställningen till hållbar utveckling. Stödet för FN och folkrätten är ett kännetecken för utrikespolitik. De åttio tusen medborgare som har medverkat i FN- operationer och våra insatser som medlare är exempel på vårt engagemang för freden. framstår sambanden mellan fred, demokrati, fattigdomsminskning och utveckling allt tydligare. Därför är också säkerhetspolitiken en viktig del av politiken för global utveckling. FN rankar som ett av världens mest jämställda länder. Jämställdhet mellan könen är inte bara rätt. Det är också klokt. Satsningar på flickors utbildning och hälsa är en av de viktigaste investeringarna ett samhälle kan göra. När kvinnor och män har möjlighet att delta på lika villkor blir utvecklingen starkare. Kampen för kvinnors och flickors rättigheter är och förblir viktig för att driva internationellt. Betydelsen av internationellt samarbete ökar. För är det självklart att vara tongivande i diskussionen om vilka reformer och vilken förnyelse som krävs för att stärka det globala ledarskapet. Vi är trogna anhängare av FN och andra internationella organisationer. Vi har varit drivande för att förändra det multilaterala systemet i takt med de nya krav och behov som omvärlden kräver. Det skall vi vara också . internationella engagemang förstärks. Förslagen i denna proposition innebär att blir ett av de första länderna i världen med en sammanhållen politik för global utveckling. Propositionen är ett uttryck för en hög ambition. Dess genomförande kommer att kräva förbättrad samordning mellan departementen. Framtidens politik detaljregleras inte genom denna proposition. Det åligger regeringen att genomföra och följa upp politiken. Utvärdering och analys av våra samlade åtgärder kommer att vara oumbärliga i arbetet med att skapa en sammanhållen politik. Regeringen kommer därför att återkommande rapportera till om insatserna för att nå målet om en rättvis och hållbar global utveckling. Nya förutsättningar för global utveckling 4.1Framsteg men många lämnas utanför Under har en utveckling skett som innebär att fler människor än kan äta sig mätta, är friska och har tak över huvudet. Spädbarnsdödligheten minskar och allt fler barn går i skolan. Medellivslängden ökar, liksom medelinkomster och valmöjligheter. Fler människor än någonsin lever i samhällen där viktiga steg tagits i demokratisk riktning och där de kan påverka sin egen situation. Men många har inte del i denna utveckling. Över en miljard människor, de flesta på landsbygden, lever i extrem fattigdom. Många lider allvarlig brist på mat och saknar tillgång till rent dricksvatten. De har inte heller tillgång till grundläggande sjukvård eller utbildning. Tusentals människor smittas av hiv/aids, malaria, tuberkulos och andra sjukdomar. Tiotusentals barn dör i sjukdomar som kan botas. En halv miljon kvinnor dör av skador i samband med graviditet, osäkra aborter och barnafödande. Brotten mot de mänskliga rättigheterna är ännu omfattande på flera håll. Miljöproblem och väpnade konflikter drabbar befolkningen i många länder hårt. Fattigdomen har många dimensioner. Det blir tydligt när fattiga kvinnor och män, i olika åldrar och med olika social tillhörighet, själva beskriver sin situation eller när man jämför fattigdomens uttryck i olika länder. Bristen på inkomst och materiella resurser är grundläggande men fattigdom omfattar även andra dimensioner av människors liv. Undernäring, bristande hälso- och sjukvård, arbetslöshet, barnarbete och riskfyllda arbetsförhållanden till svältlöner är många människors verklighet. Rättsövergrepp, missbruk, våld och sexuella övergrepp inom och utom familjen bidrar till osäkerhet och otrygghet. 4.2Skillnader både mellan och inom länder Skillnaderna mellan länder och regioner är alltjämt stora. Det finns en väldig klyfta mellan de rikaste och de fattigaste länderna. utvecklas flera utvecklingsländer snabbt och närmar sig de traditionella industriländerna vad gäller levnadsnivå. Skillnaderna är stora mellan olika utvecklingsländer. Vissa av dem gör betydande ekonomiska och sociala framsteg som gynnar de fattiga. Många före detta kolonier hade vid självständigheten mycket ogynnsamma förutsättningar för att kunna genomföra en snabb tillväxt och en politik med inriktning på fattigdomsbekämpning. Vissa har trots svåra förhållanden gjort framsteg. Andra länder har halkat efter ytterligare på grund av en missriktad politik, korruption, ekonomisk vanskötsel och en bristande samhällsstyrning. Väpnade konflikter och naturkatastrofer har förvärrat situationen. Huvuddelen av världens fattiga bor i . Där görs emellertid också de största framstegen när det gäller utveckling och levnadsstandard. Skillnaderna inom regionen är mycket stora. har genom satsningar på utbildning och en tillväxt- och exportinriktad Prop. 2002/03:122 politik lyckats minska fattigdomen i en omfattning som har andra länder, framför allt i , inte lyckats minska fattigdomen nämnvärt. är alltjämt ett av världens fattigaste områden. Mycket tack vare omfattande fattigdomsminskning i minskar dock antalet fattiga i som helhet. En betydande asiatisk medelklass växer fram. Detta gäller bl.a. världens två folkrikaste länder och . De har potential att utvecklas till ekonomiska stormakter en utveckling som förskjuter de politiska tyngdpunkterna globalt. De flesta av de allra fattigaste länderna i världen finns i . Fattigdomen fördjupas i flera länder, framför allt i länder söder om , genom missriktad politik, en ohållbar skuldsituation, social och könsmässig ojämlikhet och korruption. Väpnade konflikter hämmar utvecklingen. En fortsatt hög mödra- och barnadödlighet försämrar förutsättningarna för utveckling. Spridningen av hiv/aids är särskilt allvarlig i . I samtliga fall är det fattiga kvinnor, äldre och barn som drabbas oproportionerligt hårt. genomför nu en rad reformer och utarbetar strategier för att bekämpa fattigdomen. En grupp har tagit initiativ till ett nytt partnerskap för utveckling (New Partnership for 's Development, NEPAD) där grundtanken är att måste ta ansvar för sin egen utveckling och fattigdomsbekämpning. Demokratin i formell mening har gjort framsteg. Mycket återstår emellertid att göra för att fördjupa demokratin. präglas av stora ekonomiska och sociala skillnader mellan och inom länder. Levnadsvillkoren försämras även i de oljeproducerande länderna. De omfattande bristerna när det gäller demokrati, jämställdhet och respekt för de mänskliga rättigheterna blir allt allvarligare hinder för utveckling. Politiska spänningar och väpnade konflikter har, förutom att orsaka ett oerhört mänskligt lidande, hämmat handel och investeringar i hela regionen. Åtgärder krävs på många områden för att utvecklingen skall kunna vändas i positiv riktning. Många länder i har gjort framsteg. Militärdiktaturer har ersatts av demokratier. Utvecklingen bromsas dock av sociala och politiska motsättningar, ojämn resursfördelning, ekonomisk instabilitet, hög brottslighet och interna väpnade konflikter. De framsteg som görs är ofta sköra. Utvecklingen i , på och i de tidigare ser också olika ut. Flera av länderna har gjort stora framsteg och närmar sig EU. För andra länder, exempelvis i södra , är framtiden mera oklar och osäker. Många människor fick möjlighet att förbättra sina levnadsvillkor då de kommunistiska diktaturerna föll. Andra drabbades av sociala problem som omvälvningarna förde med sig. Fattigdom har ökat utsattheten för t.ex. människohandel och missbruk av droger. Spridningen av hiv/aids ökar snabbt. Detta gör sammantaget att det inte går att tala om "tredje världen" eller Prop. 2002/03:122 "syd" som om det vore en enhetlig grupp länder med liknande förhållanden och intressen. Det handlar om olika länder och olika regioner med stora skillnader och skiftande förutsättningar och behov. Skillnaderna är också stora inom länder. Inkomst- och resursfördelning är i många fall mycket ojämn. Välfärden kommer inte alla till del. Stora inhemska klyftor hämmar samhällsutvecklingen. Vår tids stora utmaningar är sådana som angår alla människor och alla länder. Det är frågor som måste hanteras både på nationell, regional och global nivå. Utan fred och säkerhet är förutsättningarna för utveckling mycket begränsade. Det slut var ett historiskt steg för nedrustning och fred. uppstod nya konflikter. Våldet drabbade i hög utsträckning civila. Terrorism, spridning av massförstörelsevapen och tillgängligheten till lätta vapen är allvarliga säkerhetspolitiska hot. Det är viktigt att förhindra att otrygghet och rädsla utnyttjas för att underblåsa misstänksamhet och spänningar mellan folkgrupper, religioner och världsdelar. Hållbar ekonomisk tillväxt behövs i alla samhällen. Utan tillväxt och en rättvis fördelningspolitik sker ingen utveckling. Därför behövs ett stabilt institutionellt ramverk, en öppen och effektiv förvaltning, ett självständigt och effektivt rättsväsende, en investeringsfrämjande och fattigdomsminskande politik. Den inhemska ekonomiska politiken liksom strukturpolitiken är således avgörande. Det krävs också en öppenhet mot omvärlden. Det gäller både handel och investeringar. Länder som saknar resurser och kapacitet eller som avskärmar sig är förlorare i globaliseringen. Många framsteg har skett och öppenheten har ökat. Men utvecklingsländernas reella möjligheter att delta och dra fördel av internationell handel och investeringar måste stärkas. Mycket kan göras av de rika länderna för att stödja utvecklingsländers integration i världsekonomin. Här måste EU ta det ansvar som åligger en ledande global aktör. Mänsklig verksamhet inverkar i allt större utsträckning på de grundläggande ekosystemen. En klok förvaltning av naturresursbasen är en förutsättning för hållbar utveckling. Ohållbara konsumtions- och produktionsmönster måste brytas. Insikten ökar om att globala miljöhot som den tilltagande växthuseffekten, uttunningen av ozonskiktet, sötvattenbristen och spridningen av farliga kemikalier ställer nya krav på våra samhällens funktionssätt och på det internationella samarbetet. Jordens resurser kan inte pressas som de har gjort. Omställningar krävs med utgångspunkt i försiktighetsprincipen. De rika länderna har ett särskilt ansvar för detta. Andra frågor kräver förnyad uppmärksamhet. Befolkningen i många rika länder stagnerar och blir allt äldre medan den unga och vuxna befolkningen i utvecklingsländerna fortsätter att öka, om än i avtagande Många rika länder kan gå mot arbetskraftsbrist medan resten av Prop. 2002/03:122 världen har ett överflöd av arbetskraft. Detta påverkar möjligheterna till tillväxt och utveckling. Globaliseringen öppnar världen för varor, tjänster, tankar och idéer. Men rörligheten för människor särskilt de som är fattiga är fortfarande begränsad. En utmaning är att finna nya former för ordnad migration så att människors vilja att söka ett bättre liv i högre utsträckning kan bli en positiv drivkraft för global utveckling. Spridningen av hiv/aids är ett av vår tids största utvecklingshot, särskilt i fattiga länder. Allvarligast är situationen i södra , där medellivslängden sjunkit dramatiskt och påfrestningarna på samhällena är enorma. Det handlar om ett fruktansvärt mänskligt lidande, inte minst för alla de barn som lämnas föräldralösa. Hiv/aids är även ett växande problem i andra delar av världen, t.ex. i och där antalet drabbade ökar snabbt. I av global ekonomi, information och rörlighet behövs mer än någonsin en gemensam värdegrund som binder samman människor och kulturer. Därför måste respekten för de mänskliga rättigheterna stärkas. FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna är universell. Den gäller alla utan åtskillnad av något slag. Det internationella samfundet har i FN:s konventioner om de mänskliga rättigheterna ett omfattande normsystem att luta sig mot. Demokratin prövas och förnyade ansträngningar behövs för att ytterligare stärka och sprida den. Politiska förändringar och global informationsspridning har utmanat slutna samhällen och skapat grogrund för demokratiska reformer. Den optimism som växt i takt med demokratins globala genombrott ersätts emellertid på många håll av politiska bakslag och pessimism. Populism och främlingsfientlighet ökar i många länder. 4.4Stärkt globalt samarbete behövs Flera av de utmaningar som vi står inför måste i första hand mötas genom åtgärder på nationell nivå.