prop · GQ031d5 · 2003-01-01 00:00:00 — Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 22 000, 24 000 respektive 17 500 mål, vilket överlag är en minskning med . Av antalet balanserade mål är . Ändringsfrekvensen i sakprövade mål är vilket motsvarar resultatet . Balanserna är förhållandevis höga sett i relation till antalet inkommande mål och innehåller därtill ett stort antal äldre mål. har gjort bedömningen att det tar närmare att arbeta ned balansen till en mer godtagbar nivå. kan det konstateras att den positiva trenden med minskade balanser har hållit i sig. Likaså att åldersstrukturen på balanserna har förbättrats. Det är angeläget att kammarrätterna ges fortsatta möjligheter att arbeta vidare med genomströmningstider och balanser. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Diagram 4.7 Regeringsrättens målutveckling 19992001 Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 8 000, 8 500 respektive 7 000 mål. Antalet inkomna och balanserade mål har minskat . Antalet avgjorda mål är högre än 1999 men lägre än 2000. Av antalet balanserade mål är . Prövningstillstånd meddelades i 138 mål. Överklagandefrekvensen har varit i stort sett oförändrad . Trenden med minskade balanser håller i sig men balansen är mycket hög sett i relation till antalet inkommande mål och den innehåller därtill ett stort antal äldre mål. Arbetsbelastningen är hög och arbetssituationen bekymmersam. Vissa åtgärder har vidtagits för att effektivisera verksamheten. Därtill har extra resurser ställts till domstolens förfogande. Regeringsrätten och för en dialog om vilka ytterligare åtgärder som behövs för att förbättra arbetssituationen. Personalförsörjning, kompetensutveckling m.m. Medeltalet anställda inom domstolsväsendet uppgick till 5 233 vilket är en marginell minskning jämfört med föregående år. Den största åldersgruppen inom domstolsväsendet finns i intervallet . kommer av domstolscheferna, av de ordinarie domarna och av övrig personal att gå i pension. Antalet sjukdagar per anställd har ökat något som andelen långtidssjukskrivna tenderar att öka. Åtgärder har vidtagits för att bryta denna trend. Rekryteringen av jurister till domarbanan har försvårats. Regeringen har givit i uppdrag åt en särskild utredare att genomföra en översyn av rekryteringen av ordinarie domare. Utredaren skall lämna förslag till förändringar som innebär att domstolarna även kan rekrytera domare som tillhör de skickligaste och mest lämpade juristerna i landet. Regeringen har vidare, för att öka attraktionskraften för domarutbildningen och säkerställa en god rekrytering till domaryrket, infört ett nytt system för rekrytering av yngre jurister till domstolarna. De som antas till domarutbildningen kommer i fortsättningen att direkt anställas som hovrättsfiskaler respektive kammarrättsfiskaler. Anställningsförhållandena moderniseras och anpassas till den övriga arbetsmarkanden. Ut- bildningsmomenten förstärks. Handledare skall finnas . De teoretiska utbildningsinslagen ökar. Tjänstgöringstiden för hovrättsfiskaler respektive kammarrättsfiskaler skall vara . En individuellt utformad utbildningsplan skall finnas för varje fiskal. Förändringarna trädde i kraft . Re- geringen har tidigare förlängt den obligatoriska tjänstgöringen i underrätt till och adjunktionstiden från till . Bland ordinarie domare och domstolschefer är männen i majoritet. Bland icke ordinarie domare, notarier och kategorin övrig personal är kvinnorna i majoritet. Målet är att fler kvinnor skall anställas som ordinarie domare och domstolschefer och att även könsfördelningen i övrigt skall bli jämnare. Ett intensivt jämställdhetsarbete bedrivs i olika former. Bland annat uppmuntras kvinnor att söka chefstjänster. Av tillsatta chefstjänster (exklusive kallelsetjänster) tillsattes sju tjänster med män och fyra med kvinnor. av sökandena till dessa tjänster var kvinnor. bildade en projektgrupp för jämställdhetsfrågor som bestod av kvinnor och män i olika funktioner representerande både allmän domstol och allmän förvaltningsdomstol. Gruppen har haft i uppgift att utforma ett handlingsprogram för hur arbetet fortsättningsvis skall bedrivas i domstolsväsendet. Handlingsprogrammet kommer enligt att presenteras . har satsningar på kompetensutveckling fortsatt. Det årliga utbildningsprogrammet med kurser, seminarier och utbildningsdagar för olika personalkategorier har i stora delar kunnat genomföras. har stora satsningar gjorts när det gäller yngre domare. Ett helt nytt kursprogram för fiskaler och adjunkter har tagits fram. Till följd av uppkomna behov har även kurser utanför det planerade utbildningsprogrammet genomförts. Som exempel kan nämnas kurser och seminarier för domare och handläggare vid de nya inskrivningsmyndigheterna. Vi- dare har anpassningen till den nya utbildningsplanen fortsatt. Även baskurser och grundkurser för nyutnämnda domare har fortsatt. Den s.k. återkommande utbildningen, en veckas utbildning , har genomförts för domare vid tio tillfällen och för föredragande i länsrätt . Erfarenheterna från den särskilt framtagna beredningssekreterarutbildningen är mycket goda. Efterfrågan på deltagande i denna kurs är mycket stor och två kurser har hållits . Chefsutveckling är ett fortsatt prioriterat område. genomfördes särskilda chefsdagar. De chefer i underrätt som har genomgått chefsutvecklingsprogrammet har bildat nätverk och nätverksträffar har hållits där aktuella frågor har diskuterats. Ut- vecklingsprogram för domstolschefer har upphandlats och genomförandet har påbörjats och kommer att fortsätta . Ut- över de särskilda chefsutvecklingsprogrammen har börjat att införa inslag av utbildning kring frågor om ledarskap även i andra utbildningar. Avsikten är att frågor kring ledarskap skall beröras i flertalet grundutbildningar för domstolspersonal. Skyddet och säkerheten i domstolarna trädde vissa ändringar i lagen (1981:1064) om säkerhetskontroll i domstol i kraft, se närmare avsnitt 4.4.8. Varje domstol skall enligt rådande riktlinjer ha en bassäkerhetsnivå med bl.a. överfallslarm. Det finns dokumenterade säkerhetsplaner vid i stort sett varje domstol. Andra konkreta åtgärder som vidtagits är utbildning, ändrade rutiner, omdisponeringar inom befintliga 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 lokaler och om- eller nybyggnationer. Det är inte möjligt att ge alla domstolar samma säkerhetsnivå i förhandlingssalarna. Det kommer därför även i fortsättningen finnas behov att flytta förhandlingar till någon av landets säkerhetssalar. leder en utredning där behovet av ytterligare säkerhetssalar ses över. En majoritet av domstolarna har någon form av krisgrupp organiserad eller tillgänglig på annat sätt, främst genom företagshälsovården. Genomförda enkätundersökningar visar att anställda i domstolarna är mer utsatta för hot och våld än vad tidigare undersökningar visat. Dessa undersökningar ger vidare vid handen att varken den besökande allmänheten eller åklagarna är nöjda med säkerhetsnivån. Enkätundersökningarna och enskilda uppmärksammade händelser har föranlett att i ett särskilt projekt utreda om det säkerhetsarbete som bedrivs är tillräckligt eller om det fordras nya riktlinjer för säkerhetsarbetet. avser att under innevarande år återkomma med en rapport över nödvändiga säkerhetshöjande åtgärder i domstolarna. Det internationella arbetet blir allt intensivare. och enskilda domare har deltagit i olika utbildningsprojekt (exempelvis avseende familjerätt, processrätt och nationella rättsväsenden) och vid studiebesök. Samarbetet med de baltiska staterna fortsätter. Arbetet har olika inriktning, exempelvis IT-stöd, statistikutveckling, lagstiftningsanpassning, lokalfrågor samt resursfördelning. Gemensamt för de baltiska staterna är etablering och genomförande av tvillingprojekt med domstolar i . Ett nationellt råd för det internationella utvecklingssamarbetet, med företrädare för domstolarna, har etablerats. Arbetet med att förbättra möjligheterna att överföra information mellan rättsväsendets myndigheter har intensifierats. Pågående projekt behandlar bl.a. förutsättningar för ett bättre informationsflöde, exempelvis genom framtagande av en gemensam säkerhetspolicy, gemensamma begrepp och ett nytt system för kodning av brott. Ett nytt rättsinformationssystem togs i bruk . Det förs med hjälp av informationsteknik och skall finnas tillgängligt genom 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ett allmänt nätverk. är ansvarigt för att systemet innehåller uppgifter om vägledande avgöranden från domstolarna. Uppgifter om drygt 320 avgöranden har publicerats i systemet. arbetar med att bygga upp en databas med kompletta referat av de vägledande avgörandena. Tanken är att avgörandena skall finnas tillgängliga dels via rättsinformationssystemet, dels via . skall i administrativt hänseende leda och samordna verksamheten inom domstolsväsendet. Verket är indelat i en utvecklingsenhet, en serviceenhet, en personalenhet, en ekonomienhet, en IT-enhet, ett juridiskt sekretariat, ett informationssekretariat samt ett administrativt kansli. Verket har en särskild roll och funktion i det pågående reformarbetet. Verket har ca 180 anställda. Att fördela resurser är en grundläggande del i verksamheten. Budgetprocessen har utvecklats genom utökad dialog mellan verket och domstolarna. Verket har muntliga överläggningar med varje enskild domstol. Nyckeltal har tagits fram som på ett enkelt och överskådligt sätt skall ge information om verksamheten samt ge underlag för mer ingående analyser och nya resursfördelningsmodeller. har tagit initiativ till utveckling av verksamheter i olika hänseenden och också stöttat och underlättat genomförandet av initiativ som tagits av enskilda domstolar. Flera domstolar prövar olika typer av beredningsorganisationer, exempelvis olika former av storrotlar. Allt fler domstolar intresserar sig också för att bedriva projekt som syftar till att utveckla verksamheten. Även många av inskrivningsmyndigheterna kommer ha sett över sin verksamhet. Arbetet med att ta fram ett nytt datoriserat verksamhetsstöd, förkortat , har fortsatt och kommer att tas i bruk under 20022004. Försöksverksamhet med videoteknik pågår vid ett antal domstolar. införs annan modern presentationsteknik i rättssalarna. Genomförda förändringar har samtliga syftat till att ge förutsättningar för en hög kvalitet i domstolarnas arbete. I detta ligger, förutom rättssäkerhetsaspekten, ett professionellt bemötande av parter, brottsoffer och andra som besöker domstolarna, vittnesstöd samt frågor om ledarskap och arbetsmiljö. Några domstolar har också bedrivit särskilda projekt för att undersöka och höja verksamhetskvaliteten. Bland annat genomfördes vid och en enkätundersökning som riktades till vittnen, målsäganden, åklagare och advokater med frågor om bemötande m.m. En undersökning gjordes också av hanteringen av tvistemål. Rättsväsendets myndigheter samverkar kring olika frågor. På det lokala planet sker samverkan på flera orter mellan polis, åklagare och domstolar för att förkorta den totala handläggningstiden i brottmål. Det finns också lokala samverkansgrupper, de s.k. HAG-grupperna (Häktade, An- hållna, Gripna). En samverkan sker också när det gäller genomförandet av de olika uppdragen på brottsofferområdet, som givits till de olika centralmyndigheterna. Ytterligare samverkan sker i , där verksamheten har inriktats på framförallt strategiska frågor. Myndigheterna i samverkar också när det gäller frågor som är av gemensam betydelse när domstolsväsendets nya verksamhetsstöd utvecklas. är samverkan inriktad på den elektroniska överföringen av information rörande brottmålsdomen till rättsinformationssystemet RI. Sammantaget får anses på ett bra sätt ha uppfyllt statsmakternas övergripande mål för myndighetens verksamhet. Hyres- och arrendenämnderna prövar som första instans hyres- och arrendetvister. Nämnderna bedriver också upplysnings- och medlingsverksamhet, vilket medför att tvister kan lösas innan de blir ärenden i nämnden. Antalet inkomna, avgjorda och balanserade ärenden uppgick till 28 466, 27 587 respektive 8 548. Antalet inkommande ärenden har ökat med . har antalet avgjorda ärenden ökat. Även om balanserna har ökat med så är resultatet att bedöma som tillfredställande. prövar frågor om rättshjälp i angelägenheter utom rätta. Vissa beslut kan överklagas till . skall snabbt och korrekt hantera rättshjälpsfrågor. Antalet ansökningar hos myndigheten har ökat ytterst marginellt till 2 597. Omloppstiderna har minskat , vilket är ett mycket gott resultat. handlade 356 ärenden vilket var en ökning med jämfört med föregående år. Ökningen, som var en följd av ett antal s.k. seriemål, bedöms som tillfällig. För att uppnå målen för rättsväsendet och kriminalpolitiken skall kriminalvården vidta åtgärder som påverkar den dömde att inte återfalla i brott. Verksamheten skall präglas av en human människosyn, god omvårdnad och ett aktivt påverkansarbete med iakttagande av hög grad av säkerhet samt respekt för den enskildes integritet och rättssäkerhet. Kriminalvårdens resultat 2001 skall bedömas mot bakgrund av de uppställda målen och prioriteringarna: Verkställigheten skall främja anpassningen i samhället efter frigivningen. De dömdas möjligheter till en ordnad situation vid frigivningen skall förbättras. Kriminalvården skall skapa förutsättningar för att göra alternativen till fängelse trovärdiga så att de kan få bredast möjliga tillämpning. Anstalter och häkten skall hållas fria från narkotika, alkohol och andra droger. Beläggningssituation och kostnader på anstalt och häkte Medelbeläggningen vid anstalterna var 4 000, vilket motsvarar en ökning 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Platsutnyttjandet var , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Tabell 4.6 Dygnskostnad (totalt) per producerat vårddygn på anstalt åren 19992001 Kostnad i kronor per producerat vårddygn Dygnskostnaden totalt per producerat vårddygn på slutna anstalter minskade med jämfört med . På öppna anstalter minskade motsvarande kostnad med . Platsutnyttjandet vid häktena var , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Andelen intagna i häkte med verkställbar dom som väntade på anstaltsplacering, de s.k. verkställighetsfallen, ökade i medeltal från 200 till 300. Den höga beläggningen på de slutna anstaltsplatserna har gjort det svårt att placera ut verkställighetsfallen från häktena. Un- der året drabbades dessutom en del häkten av problem med mögel som fick till följd att kriminalvården tvingades att stänga ett antal häktesplatser. Dygnskostnaderna per producerat vårddygn på häkten var , vilket är samma kostnad som . har kriminalvården ökat antalet slutna anstaltsplatser med drygt 130 och antalet häktesplatser med 28. Ökningen av häktesplatser hade blivit större om inte kriminalvården tvingades att stänga ett antal platser på grund av mögelproblemen. För att bl.a. komma tillrätta med problemen med beläggningssituationen och de s.k. verkställighetsfallen vidtog vissa åtgärder. Bl.a. slopades klassindelningen av anstalter och ett nytt system för att placera ut intagna på landets anstalter infördes. Regeringen gav i uppdrag att bl.a. analysera orsakerna till den uppkomna situationen med ett stort antal verkställighetsfall, göra en bedömning av resultatet av vidtagna åtgärder samt komma med förslag på ytterligare åtgärder. Av analys framgår bl.a. att den uppkomna situationen med det stora antalet verkställighetsfall beror på det höga platsutnyttjandet på anstalterna. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Enligt analysen beror det ökade platsbehovet på att strafftiderna har ökat. har medelvärdet ökat , vilket motsvarar ett behov av 270 platser. En annan anledning till det ökade behovet av anstaltsplatser är att reglerna om villkorlig frigivning efter halva strafftiden togs bort 1999. Dessutom ökar platsbehovet vid en ökad differentiering av olika kategorier av intagna. Kriminalvården har under innevarande år tillförts för att kunna hantera volymökningarna i vart fall på kort sikt. Diagram 4.8 Medeltal tillgängliga platser och beläggning (i %), häkte Den höga beläggningen har påverkat kriminalvårdens arbete 2001. Situationen har dessutom förvärrats av att kriminalvården har tvingats att stänga ett antal häktes- och anstaltsplatser på grund av att lokalerna angripits av mögel. Ge- nom de extra medel som regeringen har tillfört kriminalvården kan den akuta situationen hanteras och nya platser öppnas. Det är viktigt att kriminalvården ges förutsättningar att kunna hantera volymökningar. Olika alternativ för en mera långsiktig hantering av platssituationen måste övervägas. Åtgärder för att förebygga återfall i brott har utvecklingen av de nationella brotts- och missbruksrelaterade programmen fortsatt. Under ledning av en särskild projektgrupp, Nationella Programgruppen, har kriminalvården prövat och utvecklat ett antal program. En extern vetenskapligt sammansatt ackrediteringspanel har påbörjat ar- betet med att kvalitetssäkra de olika programmen. Kriminalvården har haft svårigheter att fullt ut genomföra den utökade satsningen på brotts- och missbruksrelaterade program. Enligt har detta berott på personalomsättning men även på den ökade medvetenheten om vikten av att programmen är forskningsbaserade och genomförs i enlighet med uppställda krav. Kriminalvården har även haft svårt att få klienter till programmen och få dem att fullfölja programmen. Den teoretiska utbildningsverksamheten för de intagna har inte motsvarat regeringens krav. Enligt beror detta på resursbrist. Genom arbetsförmedlingens kontaktmän på anstalterna har antalet yrkesutbildningar finansierade av länsarbetsnämnderna utökats, vilket lett till att kriminalvården kan erbjuda intagna i fler sådana utbildningar. Även på flera andra håll i landet har samarbetet mellan kriminalvården och arbetsförmedlingen lett till ett utökat antal yrkesutbildningar. Totalt uppgick de intagnas deltagande i programverksamhet till av tillgänglig tid, vilket är en minskning i förhållande till föregående år. Klientutbildningens andel av den totala sysselsättningstiden i anstalt har utgjort . Totalt registrerades 7 366 deltagare i någon form av utbildning , vilket är en liten ökning jämfört med föregående år. Tyngdpunkten utgjordes av grundläggande utbildning, eftersom de intagnas utbildningsnivå jämfört med befolkningen i övrigt är mycket låg. I övrigt deltog i gymnasieutbildning, i yrkesinriktad- eller arbetsmarknadsutbildning, i universitets/högskolestudier och i annan utbildning såsom datautbildning, starta eget- och söka jobbkurser. deltog i föräldrautbildning. Utöver klientutbildning i anstalt hade ca 250 intagna frigång för studier utanför anstalt. Ar- betsdriftens andel av den tillgängliga tiden har minskat till medan andelen intern service ligger på . Tabell 4.7 Sysselsättningstimmar vid anstalt 19992001 Arbetet med att förbättra de intagnas möjligheter att upprätta kontakt med sina familjer har fortsatt. Besökstiderna har utökats och besöksrum och besökslägenheter har fräschats upp och på olika sätt anpassats för besök av barn. På samtliga anstalter och häkten förekommer besök av olika frivillig organisationer. Kriminalvården har ytterligare utvecklat samarbetet med frivilliga organisationer och andra myndigheter. Kriminalvårdens verksamhet har präglats av den höga beläggningsnivån och de svårigheter som är förknippade med den. Trots det har kriminalvården fortsatt strävandena mot ett effektivt återfallsförebyggande arbete. Det kan dock konstateras att kriminalvården inte har uppnått regeringens mål att alla intagna med behov av det skall erbjudas grundskole- och gymnasieutbildning. Utbildning är en mycket viktig faktor när det gäller möjligheterna till återanpassning i samhället. Resultatet är därför oroväckande. Regeringen anser att den inriktning av programverksamheten där kvalitet snarare än kvantitet har prioriterats är värdefull och detta arbete bör fortsätta. Det är viktigt att de intagna motiveras att fullfölja de program som kriminalvården erbjuder dem. Det är även av stor betydelse att kriminalvårdens prioriteringar mellan arbete, utbildning och brott- och missbruksrelaterade program är väl avvägda för att tiden i anstalt skall kunna användas på ett så effektivt sätt som möjligt. Det arbete som inleds i anstalt med att förebygga återfall i brott måste fortsätta efter verkställighetens slut. De intagnas egen motivation till förändring är av central betydelse. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 För att kriminalvårdens inledande åtgärder skall ha den effekt som eftersträvas krävs också att andra huvudmän i samhället fortsätter det arbete påbörjats under verkställigheten. Att samarbetet med frivillig organisationer har stärkts är positivt och denna utveckling måste fortsätta. Härigenom ges de intagna en möjlighet att knyta kontakter med andra sociala nätverk än de har haft. Regeringen ser också positivt på kriminalvårdens arbete för att förbättra de intagnas möjligheter att upprätthålla kontakten med sina familjer. Problemet med att många intagna friges till en oordnad social tillvaro med missbruksproblem och negativa sociala kontakter kvarstår. Andelen intagna som friges direkt från häkte har ökat. har kriminalvården infört ett nytt sätt att planera kriminalvårdspåföljd. Det nya sättet att planera innebär att man alltid gör en risk- och behovsbedömning som grund för planeringen såväl vad avser säkerhet som de individuellt prioriterade brottsrelaterade behoven. Genom det nya sättet att planera verkställigheten har kriminalvården redan från början ett större fokus på frigivningen. Vid verkställighetsplaneringen har kriminalvården börjat använda bedömningsinstrumentet /MAPS i allt större utsträckning. inleddes en treårig försöksverksamhet med att använda intensiv övervakning med elektronisk kontroll som ett led i frigivningsförberedelserna (IÖV-utsluss). Förberedelserna inför IÖV-utsluss har inneburit att samarbetet mellan anstalt och frivård har intensifierats. påbörjade 78 klienter sådan intensivövervakning. Ingen av dessa klienter misskötte sin IÖV-utsluss. Enligt har intresset för självförvaltning ökat bland kriminalvårdens myndigheter. skall vara en del i kriminalvårdens uppgift att förbereda de intagna för frigivningen och för att stärka den enskildes personliga ansvar. Verksamhet med självförvaltning har genomförts på ett antal anstalter. En viktig del i kriminalvårdens arbete med frigivningsförberedelser för de intagna är samarbetet med andra myndigheter och olika frivillig organisationer. Den positiva utvecklingen från 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 För att ytterligare stimulera samarbetet med ideella organisationer har avsatt och fördelat särskilda medel. Avsikten med detta system har varit att kriminalvården skall kunna betala för tjänster som utförs av vissa organisationer i det direkta utslussningsarbetet. har rapporterat att de har tecknat ett femtontal sådana avtal för förbättrat frigivningsarbete. har många kriminalvårdsmyndigheter slutit avtal med lokala arbetsförmedlingen. Samverkan mellan kriminalvården, och , KrAmi, har utvecklats . Förberedelser har skett för att starta nya KrAmi i olika delar av landet. Det är oroväckande att andelen som friges från häkte har ökat. De extra medel som regeringen har tillfört kriminalvården under innevarande år bör leda till en förbättrad situation i detta avseende. Det är viktigt att övergången mellan anstalt och frihet sker på ett välplanerat sätt och det är därför viktigt att kriminalvårdens arbete redan från början har fokus på frigivningen och tiden därefter. Det är positivt att den försöksverksamhet med intensivövervakning i samband med frigivningen som har inletts har haft goda resultat. För att kriminalvårdens insatser skall få avsedd effekt måste de utgöra del i en större helhet. Kriminalvården måste därför fortsätta utvecklingen av samarbetet med kommunerna och andra huvudmän i samhället. Villkorlig dom med föreskrift om samhällstjänst infördes som påföljd . Antalet personer som döms till denna påföljd fortsätter att öka.