prop · GR038 · 2003-09-30 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2003/04:8 Regeringens redogörelse för regelförenklingsarbetet med särskild inriktning på små företag Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnas en redogörelse för regeringens regelförenklingsarbete och särskilt regeringens handlingsplan för att minska den administrativa bördan för företag. Handlingsplanen innebär att departement och berörda myndigheter kommer att få i uppdrag att presentera konkreta åtgärdsplaner för att minska den administrativa bördan. För att stimulera framtagandet av dessa åtgärder kommer att genomföra ett antal seminarier. Åtgärdsplanerna kommer att sammanställas och redovisas till . Ett kvantitativt mått för den administrativa bördan kommer att tas fram. SimpLex erhåller numera de flesta lagförslagen i ett tidigt skede. I och med det ökar möjligheten att se till att en konsekvensanalys blir tillräckligt genomarbetad och att den redovisas i förslaget. I normalfallet har en sådan analys genomförts av sakdepartementet redan innan SimpLex får förslaget för granskning. I skrivelsen lämnar regeringen även en redogörelse för myndigheternas tillämpning av förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor . Totalt 42 myndigheter har rapporterat enligt förordningen. Ett flertal myndigheter arbetar kontinuerligt med att minska den totala regelmassan. Sammanfattningsvis har myndigheterna infört färre föreskrifter och allmänna råd som man upphävt färre föreskrifter jämfört med . har flera projekt initierats för att förbättra myndigheternas service och information till företag. Försöksverksamheten med servicedialog och serviceåtaganden har slutförts. Arbetet med 24- timmarsmyndigheter och formkravsöversynen har genomförts. Regeringens handlingsplan för minskad administrativ börda ........... Praktiska erfarenheter och resultat .................................................... Arbetet med befintliga regler Granskning av förslag på nya eller ändrade Myndigheternas rapportering enligt förordning (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för .........................................små företags villkor Exempel på myndigheternas arbete med att minska den administrativa bördan Myndigheternas slutsatser av arbetet med Nya, ändrade och upphävda föreskrifter och Exempel på myndigheternas arbete med förbättrad service och tillgänglighet 2.4Kommittéernas redovisning av arbetet med särskild Regelförenkling ur ett internationellt perspektiv............................. Regelförenkling inom EU ................................................. 1Regeringens handlingsplan för minskad administrativ börda I budgetpropositionen (prop. 2002/03:1) anmälde regeringen att den kommer att ta fram ett nytt mål för att minska den administrativa bördan för små företag och att den kommer att redovisa en handlingsplan för att uppnå det nya målet. Vidare redovisades ambitionen att en första mätning av den administrativa bördan skall genomföras . tillkännagav (betänkande 2002/03:NU1) att regeringen skall sätta upp ett kvantitativt mål för regelförenklingsarbetet, i syfte att redan under innevarande mandatperiod påtagligt minska företagens administration av regelverket. Vidare har tillkännagivit att en genomgång av hela det regelverk som berör företagandet skall göras så att onödiga och krångliga regler kan tas bort. Slutligen har tillkännagivit att regeringen bör inge anmälan till med begäran om granskning av regelförenklingsarbetet. prioriterades en systematisk granskning av alla förslag på nya och ändrade regler inom . Därefter har prioriteringen varit att ta fram ett handlingsprogram för att minska den administrativa bördan och, inte minst, att ompröva de befintliga reglerna. Som ett startskott för detta arbete inbjöd näringsministern till ett seminarium med generaldirektörer och tjänstemän från 33 myndigheter för att diskutera ett handlingsprogram. Slutsatserna från seminariet har sedan varit vägledande för det fortsatta arbetet med handlingsplanen. Regeringens handlingsplan för att minska den administrativa bördan består av flera delar. Granskningen av nya och ändrade lagar och förordningar kommer att fortgå med oförminskad kraft. Utbildningar i regelförenklingsarbete för tjänstemän inom , övriga myndigheter och kommittéväsendet kommer att anordnas även fortsättningsvis. Att påverka hur regelförenklingsarbetet bedrivs inom EU har även det fortsättningsvis hög prioritet. Till detta kommer en rad nya åtgärder. För det första kommer respektive departement samt berörda myndigheter att få i uppdrag att göra en genomgång av de regelverk som berör företagandet och presentera konkreta åtgärdsplaner för att minska den administrativa bördan. Regeringens förhoppning är att detta är ett effektivt sätt att förenkla de befintliga regelverken. För att få ett kraftigt genomslag är ansatsen bred. Därför kommer åtgärdsplanerna att kunna inkludera insatser som: innehåller förenklingar av nationella och internationella regler, ger färre och enklare blanketter, ger bättre service och tillgänglighet hos myndigheterna, leder till en effektivare administration inom och mellan myndigheter, skapar IT-lösningar som förenklar tillvaron för små företags kontakter med myndigheter, förkortar handläggningstiderna vid tillståndsgivning. För att stimulera framtagandet av konkreta åtgärder på departements- och myndighetsnivå kommer att genomföra ett Dessutom kommer näringsministern att inbjuda ansvariga generaldirektörer för ett uppföljande möte . Åtgärdsplanerna kommer att sammanställas och redovisas till För det andra kommer ett kvantitativt mått för den administrativa bördan att tas fram. 2002 i uppdrag att utveckla en metod som gör det möjligt att mäta den administrativa börda som regelverken medför för företagen. med uppdraget har ITPS studerat existerande mätmetoder i de länder som kommit längst på detta område, dvs. ITPS delar upp mätmetoderna i två olika ansatser, dels top- down-ansatsen som innebär att man studerar företaget för att ta reda på vilka regler det träffas av och hur stor administrativ börda dessa ger upphov till (sker vanligtvis genom enkätundersökningar), dels bottom- up-ansatsen där man istället går igenom ett lagstiftningsområde paragraf för paragraf och kartlägger vilka informationsaktiviteter reglerna ger upphov till hos företagen och utifrån dessa beräknar den administrativa Den metod som används i heter Measuring Instrument Administrative Burdens () och anses vara den mest tillförlitliga, men också den mest komplicerade och kostsamma. har en bottom-up-ansats och går ut på att med hjälp av revisorer och andra nyckelpersoner i företagen göra uppskattningar av den administrativa bördan för varje regel. På det sättet kan utvecklingen av den administrativa bördan följas regel för regel och myndighet för I används branschspecifika enkäter som skickas ut till ett stort antal företag. Metoden som används i har en top- down-ansats och är billigare, men anses av ITPS ha lägre grad av Den metod som används i går ut på att alla nya regler analyseras för att klargöra vilka administrativa åtgärder företagen Respektive regel förses därefter med ett index, enligt en Den belgiska metoden befinner sig i skrivande stund fortfarande i en pilotfas. ITPS föreslår att en svensk version av -modellen bör användas. Myndigheten konstaterar vidare att kostnaderna är svåra att uppskatta och att ytterligare utvecklingsarbete och en pilotmätning är nödvändiga innan reguljära mätningar kan ITPS förslag har remissbehandlats. I stort sett samtliga remissinstanser anser att det är viktigt att mäta företagens administrativa börda till följd av regelverken och tillstyrker därför framtagandet av en mätmetod. remissinstans motsätter sig framtagandet av en mätmetod. av remissinstanserna förordar ITPS val av ansats, dvs. däribland , , , (), () och Majoriteten anser dock att mätmetoden måste konkretiseras ytterligare och framhåller nödvändigheten av att först genomföra en noggrann pilotstudie för att uppnå en tillförlitlig metod. Flera remissinstanser anser att det föreligger risk för dubbelräkning av kostnader eftersom en aktivitet kan täcka flera lagstiftningsområden. 2003/04:8 flertal remissinstanser anser att mätmetoden bör utformas på ett sätt som möjliggör jämförelser med andra länder. Statskontoret, (), () och avstyrker ITPS val av metod och förordar istället andra alternativ. SCB anser bl.a. att fördelarna med bottom-up kan ha överskattats och kostnaderna underskattats. Även RSV anser att den arbetsinsats och kostnad som föranleds av metoden inte står i rimlig proportion till de resultat som den kan ge. SCB och RSV presenterar egna förslag på hur en alternativ modell kan utformas. Statskontoret förordar att verkar för att utveckla och sprida tillämpningen av metoder. Ett flertal av remissinstanserna anser att den valda definitionen av administrativ börda är otillräcklig. Flera remissinstanser anmärker på ordet tvingande information vilket anses utesluta bl.a. allmänna råd och regler som styr rätten till jordbruksstöd. Regeringen delar uppfattningen att den av ITPS föreslagna metoden behöver utvecklas och konkretiseras innan den kan användas i praktiken. Regeringen är angelägen om att den metod som tas fram blir tillförlitlig. Regeringen kommer att lägga ut ett uppdrag i syfte att vidareutveckla och konkretisera mätmetoden och genomföra en pilotmätning, som skall påbörjas . En mätning med en färdigutvecklad metod skall göras . Som tidigare aviserats kommer regeringen att sätta upp ett kvantitativt mål för att minska den administrativa bördan. Målet kommer att redovisas så snart en tillförlitlig mätmetod är framtagen. Slutligen har regeringen lämnat in en anmälan till för en genomgång av regelreformeringsarbetet i . 2 Praktiska erfarenheter och resultat Erfarenheterna av de senaste årens regelförenklingsarbete ur ett småföretagsperspektiv är entydiga. Arbetet med regelförenkling är främst av långsiktig karaktär. Det handlar till stor del om perspektiv- och attitydförändringar såväl vid framtagandet av nya regler som vid omprövning av de befintliga regelverken. har medvetandegraden vad gäller små företags villkor höjts, genom användandet av konsekvensanalyser. finns det dock en stor utvecklingspotential att ta till vara. Detsamma gäller för myndigheter och kommittéväsendet. Även kommunerna ansvarar för hantering och tillämpning av regler som berör företag. Inom kommunernas ansvarsområde ligger att ge olika tillstånd och att utöva tillsyn. I nedanstående avsnitt redovisas arbetet med de tre målgrupperna , övriga myndigheter och kommittéer. finns en särskild funktion, SimpLex, som har till uppgift att identifiera befintliga regler som är i behov av förenkling, att granska alla nya förslag till regler som tas fram inom samt att ge stöd och råd i arbetet med att ta fram konsekvensanalyser av regelförslag. Förutom den verksamhet som SimpLex bedriver så sker, liksom tidigare, en kontinuerlig översyn av reglerna av de ansvariga departementen. 2.2.1Arbetet med befintliga regler Förenklingar av befintliga regler är den stora utmaningen. I varje enskilt fall måste en avvägning göras mellan syftet med regeln och nyttan med en förenkling. Arbetet med regelförenkling pågår inom hela . Nedan redovisas en exemplifiering av genomförda regelförenklingar vid ett antal departement. har ansvar för gränskontrollen av animaliska livsmedel från tredje land. I gränskontrollen ingår tillsyn över varor som förvaras i skeppshandelslager, frilager och tullager. Tillsynen över själva lokalerna har däremot legat på kommunerna. Livsmedelsförordningen (1971:807) har ändrats för att möjliggöra för att utöva tillsyn över såväl lokalerna som de varuförsändelser som förvaras i lokalerna. Myndighetskontakterna kan därmed reduceras för företagarna. Under tidigare programperiod handlades stöd för bevarande av utrotningshotade husdjursraser av länsstyrelserna. Under nuvarande programperiod ansvarar dock för handläggningen. För att jordbrukarna inte skall behöva ha kontakt med olika stödmyndigheter för samma typ av stöd, beroende av när ett stödåtagande har påbörjats, skall handlägga även kvarvarande stödåtaganden som inletts under föregående programperiod. För att underlätta för jordbrukarna, särskilt i samband med ansökan om stöd, har reglerna om kombination på samma mark av vissa miljöåtgärder gjorts mindre strikta. Vidare har hanteringen av startstöd till unga jordbrukare förenklats. utbetalades startstöd i form av en startpremie samt, efter etableringen, en räntesubvention. Reglerna har förenklats så att hela stödet betalas ut i form av en startpremie. Instansordningen för vissa överklaganden enligt (1987:10) har ändrats. Som huvudregel föreslogs att överklagade ärenden om marklov, bygglov och rivningslov m.m. skall prövas av de allmänna förvaltningsdomstolarna, i stället för att prövas av regeringen. Genom förslaget har också de problem i ärendehanteringen som ofta är effekten av s.k. blandade mål undanröjts, dvs. ärenden med både frågor som skall prövas av regeringen och frågor som skall prövas av domstol. En förenklad instansordning torde också gynna sökandena som i många fall är små företag. En ändring i stämpelskatteförordningen (2000:319) har gjorts i första hand för att effektivisera uppbördshanteringen av stämpelskatt vid . Ändringen innebär att betalning av stämpelskatt numera i stor utsträckning kan ske via autogiro och mot faktura i stället Skr. 2003/04:8 för som tidigare mot postförskott. Nedan redovisas exempel på de av regeringen tillsatta utredningar som bland annat haft i uppdrag att se över det befintliga regelverket. (1999:03, tilläggsdirektiv nr 2003:61) skall se över möjligheterna att effektivisera och förenkla miljöprövningen utan att hälso- och miljöskyddskraven åsidosätts. Därvid skall bl.a. en utgångspunkt vara intresset av att handläggningstiderna hålls så korta som möjligt utan att möjligheten att uppnå miljömålen försvåras eller allmänhetens rätt till insyn och deltagande åsidosätts. I utredningsarbetet skall kommittén beakta miljöprövningens betydelse för näringslivet och angelägna samhällsintressen samt särskilt beakta konsekvenser för små och medelstora företag. Betänkande i dessa frågor kommer att lämnas dels men också . arbetstids- och semesterregler överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2003:54) till regeringen. Kommittén har sett över semesterlagen och övriga ledighetsdagar och har lämnat förslag till regelförenklingar. Kommitténs förslag remissbehandlas . 2.2.2Granskning av förslag på nya eller ändrade regler granskar SimpLex i genomsnitt ett till två förslag till nya eller ändrade lagar och förordningar som tas fram inom och som har betydelse för små företag. har totalt 105 konsekvensanalyser genomförts inom . SimpLex erhåller numera de flesta lagförslagen i ett tidigt skede. I och med det ökar möjligheten att se till att en konsekvensanalys blir tillräckligt genomarbetad och att den redovisas i förslaget. Det är sakdepartementen som ansvarar för att ta fram en konsekvensanalys. I normalfallet har en sådan analys genomförts redan innan SimpLex får förslaget för granskning. Kravet på konsekvensanalyser har lett till att de enskilda departementen i ökad utsträckning uppmärksammar förslagens effekter på små företag. Utöver detta bidrar SimpLex till att ytterligare lyfta fram och konkretisera dessa effekter. Regeringens bedömning är att detta sammantaget haft en avgörande betydelse för den slutgiltiga utformningen av ett stort antal lagar och förordningar. En allt större del av den svenska regelmängden har sitt ursprung i regler som förhandlats fram på EU-nivå. Det blir därför allt viktigare att konsekvenserna för företagen beaktas på ett tidigt stadium i förhandlingsprocessen, då det fortfarande finns utrymme att få gehör för ändringsförslag. För att möjliggöra detta har en ny mall tagits fram för ståndpunkter i EU-frågor. Av framgår tydligt att konsekvenserna för bland annat företagen, liksom kommissionens konsekvensanalys, skall analyseras. I SimpLex uppgifter ingår att ge stöd och råd till , övriga myndigheter och kommittéväsendet i arbetet med konsekvensanalyser. I arbetet inom är SimpLex involverat i beslutsprocesserna i tidiga skeden. Verksamheten syftar till att öka samtliga regelgivares kunskaper om små företags villkor. Det utbildningsarbete som genomfördes tillsammans med näringslivet har rönt uppskattning bland myndigheter och departement. Verksamheten kommer att fortsätta, om än i mindre omfattning, . De kommittéer som kan komma med regelförslag med bäring på företag har SimpLex särskilda genomgångar med. I ett antal utredningar sitter företrädare för SimpLex med som experter. 2.3Myndigheternas rapportering enligt förordning (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor Totalt 42 myndigheter har rapporterat enligt 4 § förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor, Simplexförordningen, som föreskriver att myndigheterna skall rapportera till regeringen om det gångna verksamhetsårets arbete med särskilda konsekvensanalyser. Enligt Simplexförordningen skall myndigheterna, när de överväger nya eller förändrade regler som kan ha betydelse för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt, göra en konsekvensanalys. Det är således upp till myndigheten att dels avgöra om en särskild konsekvensanalys ska genomföras dels om man ska inge en årsrapport. Myndigheterna uppmanades i samband med årsredovisningen att kortfattat redovisa de tre viktigaste åtgärderna som de genomfört och som har medfört en minskad administrativ börda för små företag. De har även haft i uppgift att redovisa om åtgärderna lett till en minskad administration hos den egna myndigheten. Nedan ges några exempel utifrån myndigheternas årsrapporteringar. 2.3.1Exempel på myndigheternas arbete med att minska den administrativa bördan Ett flertal myndigheter arbetar kontinuerligt med att minska den totala regelmassan. Vissa av dessa myndigheter anger att man bedriver ett omfattande arbete med översyn och modernisering av utgivna föreskrifter och allmänna råd. rapporterar att man har arbetat med att omarbeta eller förbereda ett upphävande av drygt 25 föreskrifter. Förstudier och till dessa knutna undersökningar har genomförts för ytterligare tio föreskrifter. Sammantaget har fem föreskrifter beslutats, vilket medfört att reglerna minskat med 22 paragrafer. motsvarar av det totala antalet paragrafer, men skall ses mot bakgrunden att redan genomfört en omfattande minskning av reglerna. har inventerat samtliga gällande författningar i (190 st. ) och allmänna råd i den särskilda skriftserien (28 st.). har satt upp som mål att ha upphävt, ändrat eller uppdaterat alla de författningar som är i behov av sådana åtgärder. Resultatet kommer att bli en enklare och mer lättillgänglig författningssamling. Även genomför ett omfattande arbete med översyn och modernisering av regelverket i syfte att skapa ett enkelt, överblickbart och modernt regelverk. Arbetet innefattar även att analysera hur gällande föreskrifter och allmänna råd påverkar små företags villkor och en analys av om reglerna verkligen behövs. Bland de myndigheter som arbetar aktivt med att minska den administrativa bördan kan nämnas som genom en ändring av sina föreskrifter rörande tillståndsplikten för vissa radiosändare undantar vissa tidigare tillståndspliktiga operatörer och innehavare av olika radioanläggningar från individuell tillståndsplikt. I den mån småföretagare är sådana operatörer eller innehavare, medför ändringen en klar administrativ lättnad för dem. Vid pågår ett kontinuerligt arbete med att förenkla olika ansökningsförfaranden. Övervägande delen av de företag som berörs är småföretag. Förenklingarna är dock inte begränsade till småföretag utan kommer alla till del. har man bland annat arbetat med förenklingar av blanketter. är nationell myndighet enligt FN:s konvention om förbud mot kemiska vapen vilket innebär att man utfärdar nationella regler. Föreskrifterna om generellt exporttillstånd (TFS 2000:24) ändrades med innebörd att det generella exporttillståndet för kryptoprodukter och för kemiska prekursorer togs bort. Genom dessa ändringar minskades företagens ålagda redovisningsskyldighet. 2.3.2Myndigheternas slutsatser av arbetet med särskild konsekvensanalys Myndigheterna uppmanades att rapportera om på vilket sätt de upplevt att konsekvensanalysen varit till stöd i regelförenklingsarbetet. har rapporterat att Simplexförordningen varit ett stöd i regelarbetet, särskilt genom förordningens klara disposition. framför särskilt att ett problem med Simplexförordningen är att den inte är anpassad efter till det faktum att EG-rätten styr myndigheternas utarbetande av föreskrifter. har ingen möjlighet att dra tillbaka förslag eller väsentligt ändra dem beroende på vad som framkommer av konsekvensanalysen eftersom EG-rätten ställer krav på nationella genomföranden. EG-rätten måste dessutom genomföras inom , vilket inte ger någon möjlighet att ytterligare utreda en fråga eller att förlänga remisstider i komplexa ärenden. Enda möjligheten att förlänga remisstiden är att snabbare bereda förslagen så att de kan skickas ut på Skr. 2003/04:8 remiss tidigare. Detta försvåras dock av begränsade resurser. på förslagen skulle bli lidande om beredningstiden kortades. Ett flertal myndigheter anger att samråd sker med berörda företag i form av möten vid planering av ett föreskriftsarbete, under arbetets gång, genom remissförfarandet och i viss mån i samband med styrelsebehandling. Om det anses lämpligt och i allmänhet för att skynda på processen sammankallas berörda företag och organisationer till en hearing. Många myndigheter anger också att samråd regelmässigt sker med (). 2.3.4Nya, ändrade och upphävda föreskrifter och allmänna råd Av de 42 myndigheter som har inrapporterat till regeringen har 32 myndigheter har sammantaget infört eller ändrat i 123 föreskrifter och allmänna råd som har konsekvenser för företag. Myndigheterna har sammantaget upphävt 111 föreskrifter och allmänna råd. Motsvarande siffror var 377 respektive 136. rapporterade 46 myndigheter till regeringen. Skillnaden i antal myndigheter som har ingett en årsrapport beror främst på att myndigheterna inte nödvändigtvis utger föreskrifter och allmänna råd med bäring på små företag . Sammanfattningsvis har myndigheterna infört färre föreskrifter och allmänna råd som man upphävt färre föreskrifter jämfört med . Resterande 10 myndigheter uppger att de varken har infört, ändrat eller upphävt några föreskrifter eller allmänna råd . 2.3.5Exempel på myndigheternas arbete med förbättrad service och tillgänglighet har flera projekt initierats för att förbättra myndigheternas service och information till företag. Försöksverksamheten med servicedialog och serviceåtaganden har slutförts. I rapporten för att lära och lova. Utvärdering av en försöksverksamhet med servicedialog och serviceåtaganden (Statskontorets rapport 2003:9) redovisas resultatet. Arbetet med 24-timmarsmyndigheter redovisas i rapporten elektronisk förvaltning (Statskontorets rapport 2003:18). En formkravsöversyn har genomförts och en rapport ( Formel Formkrav och elektronisk kommunikation Ds 2003:29) har överlämnats till regeringen. Gemensamt för ett flertal myndigheter är att man arbetar aktivt med IT- lösningar för att kunna erbjuda företagen service på myndighetens webbplats. Ett utökat användande av IT-lösningar innebär kostnads- och tidsbesparingar såväl för företagen som för myndigheterna själva. Exempelvis lägger de flesta myndigheter numera ut sina förslag till föreskriftsändringar på webbplatsen . Regeringen har satt upp som mål att samtliga tjänster som kostnadseffektivt kan erbjudas elektroniskt skall tillhandahållas på detta sätt. En omedelbar förbättring när myndigheterna inför enklare informationstjänster på webbplatsen är att de blir tillgängliga dygnet runt.