prop · GQ0374 · 2003-05-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2002/03:74 Hemliga tvångsmedel offentliga ombud och en mer ändamålsenlig reglering Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslår regeringen att det införs ett system med offentliga ombud i ärenden om hemlig teleavlyssning och hemlig kameraövervakning. Det offentliga ombudet skall ha till uppgift att bevaka enskildas integritetsintressen. Ombudet skall ha tillgång till allt material som ligger till grund för domstolens prövning och ha möjlighet att överklaga domstolens beslut. Vidare föreslås en mer ändamålsenlig reglering av de hemliga tvångsmedlen. Hemlig teleavlyssning och hemlig kameraövervakning skall få användas även i fall då minimistraffet inte uppgår till fängelse , om det enskilda brottets straffvärde kan antas överstiga fängelse. Hemlig teleövervakning skall få användas även vid barnpornografibrott och dataintrång. Enligt förslaget skall hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning även få ske av teleadresser som det finns synnerlig anledning att anta att den misstänkte kontaktar. Vidare skall dessa tvångsmedel få omfatta redan befordrade med- delanden. Det föreslås också att hemlig kameraövervakning i vissa fall skall få användas för att övervaka en brottsplats eller dess nära omgivningar i syfte att fastställa vem som skäligen kan misstänkas för brottet. Förslagen föreslås träda i kraft . Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen och . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i .................... Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)..... 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1506) om hemlig Ärendet och dess beredning............................................................. Gällande regler om hemliga tvångsmedel ....................................... Telemeddelanden och teletjänster..................................... Telelagen och lagen om elektronisk kommunikation ....... Lagen om hemlig kameraövervakning.............................. Övriga lagar om hemliga tvångsmedel ............................. Regler till skydd för meddelanden m.m............................ Ett system med offentliga ombud ..................................... Vilka skall vara offentligt ombud? Vem förordnar de offentliga ombuden?............................ Handläggningen i ärenden med offentliga ombud............ Sekretess och tystnadsplikt ............................................... Verkställighet och överklagande....................................... En mer ändamålsenlig reglering...................................................... Teleadresser som den misstänkte kontaktar...................... Telemeddelanden som redan har befordrats ..................... 6.4Undantag från kravet på en skäligen misstänkt person vid Hemlig teleavlyssning och avlagd telefonlur.................... 7.3Beslag och editionsföreläggande avseende telemeddelanden hos teleoperatör..................................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser .................................... Förslaget till lag om ändring i ............... 10.2Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 53 10.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1506) om Förteckning över remissinstanserna ...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens beslut till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 3.lag om ändring i lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 27 kap. 1821 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i kapitlet skall införas fem nya paragrafer, 2630 §§, samt närmast före 26 § en ny rubrik av följande lydelse. Hemlig teleavlyssning innebär att telemeddelanden, som beford- ras till eller från ett telefonnum- mer, en kod eller annan teleadress, i hemlighet avlyssnas eller tas upp genom ett tekniskt hjälpmedel för återgivning av innehållet i med- delandet. Hemlig teleavlyssning får an- vändas vid förundersökning angå- ende 1.brott för vilket inte är före- skrivet lindrigare straff än fängelse 2.försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott, om så- dan gärning är belagd med straff. Hemlig teleavlyssning innebär att telemeddelanden, som beford- ras eller har befordrats till eller från ett telefonnummer, en kod eller annan teleadress, i hemlighet avlyssnas eller tas upp genom ett tekniskt hjälpmedel för återgiv- ning av innehållet i meddelandet. Hemlig teleavlyssning får an- vändas vid förundersökning angå- ende 1.brott för vilket inte är före- skrivet lindrigare straff än fängelse 2.försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott, om så- dan gärning är belagd med straff eller 3.annat brott om det med hän- syn till omständigheterna kan an- tas att brottets straffvärde översti- ger fängelse . Hemlig teleövervakning innebär att uppgifter i hemlighet hämtas in om telemeddelanden som har ex- pedierats eller beställts till eller från en viss teleadress eller att så- dana meddelanden hindras från att Hemlig teleövervakning innebär att uppgifter i hemlighet hämtas in om telemeddelanden som beford- ras eller har befordrats till eller från en viss teleadress eller att så- dana meddelanden hindras från att 1Senaste lydelse 1995:1230. 2Senaste lydelse 2000:1234. Hemlig teleövervakning får an- vändas vid förundersökning angå- ende 1.brott för vilket inte är före- skrivet lindrigare straff än fängelse 2.brott enligt 1 § narkotika- strafflagen (1968:64) eller brott enligt 6 § första eller tredje stycket lagen (2000:1225) om straff för smuggling, eller 3.försök, förberedelse eller stämpling till brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , om sådan gär- ning är belagd med straff. Hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning får ske endast om någon är skäligen misstänkt för brottet och åtgärden är av synnerlig vikt för utred- ningen. Åtgärden får endast avse en teleadress som innehas eller annars kan antas komma att an- vändas av den misstänkte. Avlyssning eller övervakning får inte avse telemeddelanden som endast befordras inom ett telenät som med hänsyn till sin begrän- sade omfattning och omständig- heterna i övrigt får anses vara av mindre betydelse från allmän kommunikationssynpunkt. Hemlig teleövervakning får an- vändas vid förundersökning angå- 1.brott för vilket inte är före- skrivet lindrigare straff än fängelse 2.brott enligt 4 kap. 9 c § , brott enligt 16 kap. 10 a § som inte är att anse som ringa, brott enligt 1 § narkotikastrafflagen (1968:64), brott enligt 6 § första stycket lagen (2000:1225) om straff för smugg- ling, eller 3.försök, förberedelse eller stämpling till brott som avses i 1 eller 2, om sådan gärning är be- lagd med straff. Hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning får ske endast om någon är skäligen misstänkt för brottet och åtgärden är av synnerlig vikt för utred- ningen. Åtgärden får endast avse 1.en teleadress som som tillståndet avser innehas eller har innehafts av den misstänkte eller annars kan antas ha använts eller komma att användas av den misstänkte, eller 2.en teleadress som det finns synnerlig anledning att anta att den misstänkte som tillståndet avser har ringt till eller på annat sätt kontaktat eller kom- mer att ringa till eller på annat sätt kontakta. Avlyssning eller övervakning får inte avse telemeddelanden som endast befordras eller har beford- rats inom ett telenät som med hän- syn till sin begränsade omfattning och omständigheterna i övrigt får anses vara av mindre betydelse från allmän kommunikationssyn- 3 Senaste lydelse 1995:1230. Frågor om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning prövas av rätten på ansökan av åklagaren. I ett beslut att tillåta hemlig te- I ett beslut att tillåta hemlig te- leavlyssning eller hemlig teleöver- leavlyssning eller hemlig teleöver- vakning skall det anges vilken te- vakning skall det anges vilken te- leadress och vilken tid tillståndet Tiden får inte be- Tiden får inte bestämmas stämmas längre än nödvändigt och längre än nödvändigt och får, får inte överstiga en månad från såvitt gäller tid som infaller efter dagen för beslutet. beslutet, inte överstiga en månad I tillstånd till avlyssning eller övervakning skall det särskilt anges om åtgärden får verkställas utanför allmänt tillgängliga telenät. 4 Senaste lydelse 1995:1230. Offentliga ombud skall bevaka enskildas integritetsintressen i ärenden hos domstol om hemlig teleavlyssning. Ett offentligt ombud har rätt att ta del av vad som förekommer i ärendet, att yttra sig i ärendet och att överklaga rättens beslut. Regeringen förordnar i sänder personer som kan tjänst- göra som offentliga ombud. får vid behov yt- terligare personer förordnas för återstående del av perioden. Ett offentligt ombud skall vara svensk medborgare och skall vara eller ha varit advokat eller ha va- rit ordinarie domare. Ett offentligt ombud får inte vara i konkurstill- stånd eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Regeringen skall inhämta för- slag på lämpliga kandidater från och stolsväsendet. Ett offentligt ombud får trots att När en ansökan om hemlig tele- avlyssning har kommit in till rät- ten, skall rätten så snart som möj- ligt utse ett offentligt ombud i ärendet och hålla ett samman- träde. Vid sammanträdet skall åklagaren och det offentliga om- budet närvara. Om ärendet är så brådskande att ett dröjsmål allvarligt skulle riskera syftet med tvångsmedlet, får sammanträde hållas och beslut fattas utan att ett offentligt ombud har varit närvarande eller annars fått tillfälle att yttra sig. Ett uppdrag som offentligt om- bud gäller även i högre rätt. I fråga om ersättning till offent- ligt ombud tillämpas bestämmel- serna i 21 kap. 10 § första och andra styckena samt 10 a §. Den som förordnats som offent- ligt ombud i ett ärende får inte obehörigen röja vad han eller hon i ärendet fått kännedom om. Denna lag träder i kraft i fråga om 27 § och i övrigt . Tillstånd till hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning för tid före rättens beslut får inte avse tid före ikraftträdandet. 2.2Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) i fråga om sekretesslagen (1980:100)1 att 14 kap. 6 § skall ha följande lydelse. Sekretess hindrar inte att den som är misstänkt för brott eller mot vilken rättegång eller annat jämförbart rättsligt förfarande har inletts lämnar uppgift till sitt ombud eller biträde i saken eller till annan enskild, om det behövs för att han skall kunna ta till vara sin rätt. Om utlämnande av uppgift till biträde i visst fall gäller vad som är föreskrivet i 6 § andra stycket lagen (1999:988) om förhör m.m. hos kommissionen för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddande verksamhet. Sekretess hindrar inte att den som är misstänkt för brott eller mot vilken rättegång eller annat jämförbart rättsligt förfarande har inletts lämnar uppgift till sitt ombud eller biträde i saken eller till annan enskild, om det behövs för att han eller hon skall kunna ta till vara sin rätt. Sekretess hindrar inte att uppgift i ett ärende hos domstol eller i ett beslut i ett sådant ärende lämnas till ett offentligt ombud enligt bestämmelser i rätte- gångsbalken. Denna lag träder i kraft . 1Lagen omtryckt 1992:1474. 2Senaste lydelse 1999:989. Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1506) om Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning dels att 2, 3, 4 och 6 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 3 a §, av följande lydelse. 1. brott för vilket inte är brott för vilket inte är 2. försök, stämpling till sådant brott, om stämpling till sådant brott, om sådan gärning är belagd med sådan gärning är belagd med annat brott om det med 1. någon är skäligen misstänkt någon är skäligen misstänkt 2. åtgärden är av synnerlig vikt åtgärden är av synnerlig vikt för utredningen, samt för utredningen, samt 3. skälen för åtgärden uppväger skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som det intrång eller men i övrigt som misstänkte eller för något annat misstänkte eller för något annat Åtgärden får endast avse sådan plats där den misstänkte kan antas komma att uppehålla sig. Om det inte finns någon som är skäligen misstänkt för brottet får hemlig kameraövervakning användas för att övervaka den plats där brottet har begåtts eller en nära omgivning till denna plats. denna paragraf får ske endast om syftet är att fastställa vem som Frågor om hemlig kamera- Frågor om hemlig kamera- övervakning prövas av rätten på övervakning prövas av rätten på ansökan av åklagaren. ansökan av åklagaren. laga domstol tillämpas 19 kap. som föreskrivs i 27 kap. 2630 §§ I ett beslut att tillåta hemlig kameraövervakning skall det anges vilken plats och tillståndet gäller. Tiden får inte bestämmas längre än nödvändigt och får inte överstiga en månad för beslutet. Rättens beslut i frågor om hemlig kameraövervakning får verkställas . I fråga om överklagande av rättens beslut enligt denna lag tillämpas bestämmelserna i om överklagande av rättens beslut i brottmål angående åtgärd som avses i 2528 kap. samma balk. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning överlämnade sitt betänkande Om buggning och andra hemliga tvångsmedel (SOU 1998:46). Utredningen hade i uppdrag att utreda ett antal frågor om kriminalpolisiära arbetsmetoder inom ramen för straffprocessuella tvångsmedel, bl.a. om hemlig avlyssning, s.k. buggning, borde införas. Utredningens lagförslag framgår av bilaga 1. Remissinstanserna framgår av bilaga 2. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr Ju98/1450). Utredningens förslag behandlades i lagrådsremissen Hemlig avlyssning m.m. I samband med utarbetandet av lagrådsremissen inhämtades synpunkter från Justitiekanslern, , , Riksåklagaren, , , , samt . Synpunkterna framgår av bilaga 3 i den utsträckning de inte har särskilt angetts eller beaktats i kommande avsnitt. I lagrådsremissen föreslogs att hemlig avlyssning införs som ett nytt hemligt tvångsmedel i syfte att förbättra möjligheterna att bekämpa den grövre kriminaliteten. I sitt yttrande över förslaget uttalade Lagrådet att en förutsättning för att införa hemlig avlyssning är att användningen av s.k. överskottsinformation regleras. På uppdrag av har en utredare utarbetat ett förslag till en reglering av användning av sådan överskottsinformation som kommer fram vid bruk av hemliga tvångsmedel. När detta förslag övervägts avser regeringen att på nytt överväga frågan om hemlig avlyssning. Frågorna om ett utvidgat förbud mot att avlyssna vissa samtal och ett skärpt krav på samband mellan plats och misstänkt vid hemlig kameraövervakning hänger samman dels med frågan om över- skottsinformation, dels med förslaget om hemlig avlyssning. Dessa frågor tas därför inte upp i denna proposition. För att inte föregripa beredningen av frågan om en reglering av användningen av överskotts- information behandlas inte heller förslagen i lagrådsremissen som rör hantering av inhämtad information. I detta sammanhang kan nämnas att regeringen planerar att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté som skall få i uppdrag att bland annat kartlägga, analysera och utvärdera sådan lagstiftning som berör den enskildes integritet. Förslaget att avskaffa möjligheten för brottsutredande myndigheter att inhämta uppgifter om ett telemeddelande direkt från teleoperatören genom bestämmelserna i telelagen (1993:597) kommer att övervägas ytterligare inom ramen för en kommande översyn av vissa frågor rörande teleoperatörers anpassningsskyldighet m.m. Förslaget behandlas därför inte i denna proposition. Frågan om polisens användning av s.k. kroppsmikrofoner, pejlings- utrustning eller andra liknande förfaranden bör regleras har tagits upp av Beredningen för rättsväsendets utveckling (BRU). Inte heller dessa frågor kommer därför att behandlas här. Förslaget om en permanentning av lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål och lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning kommer att bli föremål för ytterligare överväganden innan regeringen tar ställning till detta. I denna proposition behandlas övriga förslag som lämnas i Prop. 2002/03:74 lagrådsremissen Hemlig avlyssning m.m. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har såvitt gäller de frågor som behandlas i denna proposition framfört synpunkter främst när det gäller den föreslagna straffvärdeventilen och hur de offentliga ombuden utses. Regeringen har i huvudsak beaktat synpunkterna. Lagrådet har vidare föreslagit vissa justeringar av lagteknisk karaktär. Regeringen har i allt väsentligt följt dessa förslag. Regeringen återkommer till Lagrådets synpunkter i avsnitten 5.2, 5.4, 5.5 och 6.1 samt i författningskommentaren. Gällande regler om hemliga tvångsmedel Via telenät befordras ständigt en ofantlig mängd information. förmedlas bl.a. telefonsamtal, telefaxmeddelanden, elektronisk post, datakommunikation och annan kommunikation som innehåller med- delanden, dvs. tankemässig information i form av text, bild eller ljud. Begreppet telemeddelande definieras i 1 § telelagen (1993:597) såsom ljud, text, bild, data eller information i övrigt som förmedlas med hjälp av radio eller genom ljus eller elektromagnetiska svängningar som utnyttjar särskild anordnad ledare. I princip all information som går genom telenätet utgör telemeddelanden enligt telelagens definition. Definitionen får anses vägledande för flertalet bestämmelser som innehåller begreppet telemeddelande, däribland bestämmelserna i 27 kap. om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning. Regeringen har i proposition 2002/03:110 Lag om elektronisk kom- munikation, m.m. föreslagit att telelagen och lagen (1993:599) om radiokommunikation ersätts av en ny lag om elektronisk kommunikation (se närmare avsnitt 4.4). Lagen har en annan terminologi och delvis andra utgångspunkter än telelagen. I 6 kap. 19 § tredje stycket den föreslagna lagen finns dock samma definition av begreppet telemeddelande som i telelagen. När telemeddelanden befordras genom telenät, t.ex. mellan två datorer, Signalerna kan fångas upp avlyssnas på vägen till mottagaren. Den som avlyssnat signalerna kan därefter få ut dessa i form av t.ex. text. innefattar samtal, t.ex. elektronisk post, kan avlyssnas på samma sätt som Avlyssning sker i samband med att meddelandet befordras eller överförs. Teleoperatörerna erbjuder flera olika tjänster som lagrar tele- Som exempel kan nämnas att det finns telefonsvarar- tjänster som innebär att den enskilde abonnenten får en röstbrevlåda Mottagaren tar del av meddelandena i röstbrevlådan genom att slå ett visst nummer på den telefon som tjänsten Prop. 2002/03:74 är kopplad till. För att ta del av meddelanden från en annan telefon, krävs ofta tillgång till en personlig kod. Meddelandena lagras på en server hos teleoperatören och finns ibland tillgängliga genom tjänsten under ett visst antal dagar, oavsett om mottagaren har lyssnat på meddelandet eller inte. Motsvarande tjänster finns för elektronisk post. Ett exempel på en sådan tjänst är att kunden har en eller flera s.k. brevlådor med en e-postadress hos en internetoperatör. Meddelanden lagras då i första hand på operatörens server. Ett annat system innebär att elektronisk post går direkt till kundens egen s.k. mail-server i kundens eget nätverk. Meddelandena mellanlagras då inte hos teleoperatören. Ett annat sätt att förmedla och lagra telemeddelanden är att textmeddelanden (t.ex. SMS) sänds till mobiltelefoner. Textmeddelanden befordras på i stort samma sätt som muntliga meddelanden. Till skillnad från muntliga meddelanden lagras ett mottaget textmeddelande i telefonen. Meddelandena kan lagras antingen direkt i telefonen eller på det s.k. . Tvångsmedlet hemlig teleavlyssning innebär att telemeddelanden som befordras till eller från ett visst telefonnummer, en kod eller en annan teleadress avlyssnas eller spelas in i hemlighet genom ett tekniskt hjälpmedel. Bestämmelser om hemlig teleavlyssning finns i 27 kap. 18 25 §§ . Med telemeddelande avses detsamma som i telelagen (1993:597) och 6 kap. 19 § den föreslagna lagen om elektronisk kommunikation, nämligen ljud, text, bild, data eller information i övrigt som förmedlas med hjälp av radio eller genom ljus eller elektromagnetiska svängningar som utnyttjar särskilt anordnad ledare. Exempel på telemeddelanden som får avlyssnas enligt bestämmelserna om hemlig teleavlyssning är telefonsamtal, telefax, telegram samt elektronisk post och annan datakommunikation. För att ett telemeddelande skall få avlyssnas krävs att meddelandet befordras till eller från ett telefonnummer, en kod eller annan teleadress. Med teleadress avses t.ex. ett abonnemang, en enskild anknytning, adressen för elektronisk post, en kod eller någon annan motsvarande tillförlitlig identifieringsmetod. Tillstånd till hemlig teleavlyssning kan ges av rätten när förundersökningen rör ett brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse eller försök, förberedelse eller stämpling till ett sådant brott. Beslutet får avse en teleadress som den misstänkte innehar eller kan antas komma att använda. Beslutet får inte avse en teleadress som den misstänkte kan förväntas att ringa till. Beslutet skall avse telemeddelanden som utväxlas under en i beslutet viss angiven tid, dock endast för tid efter det att beslutet fattades. Telemeddelanden som finns lagrade, vare sig det är hos en teleoperatör eller hos en enskild abonnent, omfattas inte av bestämmelserna om hemlig teleavlyssning. Hemlig teleövervakning Prop. Tvångsmedlet hemlig teleövervakning innebär att det i hemlighet hämtas in uppgifter om telemeddelanden som har expedierats eller beställts till eller från en teleadress som den misstänkte innehar eller som denne kan tänkas använda. Bestämmelser om hemlig teleövervakning finns i 27 kap. 1925 §§ . Uppgifter om innehållet i telemeddelanden omfattas inte av detta tvångsmedel. Om hemlig teleövervakning avser ett telefonnummer kan tvångsmedlet innefatta bl.a. till vilka telefonnummer samtal befordras från det övervakade numret, från vilka telefonnummer samtal befordras till det numret, samtalen sker och längden på samtalen. Ett beslut om hemlig teleövervakning kan även innebära att ett telemeddelande hindras att nå fram till eller gå ut från en viss teleadress. I fråga om mobiltelefonsamtal är det också möjligt att ta reda på från vilket geografiskt område ett telefonsamtal rings och var mottagaren av samtalet befinner sig. Liksom i fråga om hemlig teleavlyssning får inte tillstånd ges för att hämta in uppgifter som hänför sig till tid innan beslutet om tvångsmedlet fattats. Tillstånd till hemlig teleövervakning får meddelas av rätten vid förundersökning om brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , brott enligt 1 § narkotikastrafflagen (1968:64) eller brott enligt 6 § första eller tredje stycket lagen (2000:1225) om straff för smuggling. Vidare får tillstånd meddelas vid misstanke om försök, förberedelse eller stämpling till brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , om en sådan gärning är belagd med straff. Begränsningar gemensamma för hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning Hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning får användas endast om någon är skäligen misstänkt för ett visst brott och åtgärden är av synnerlig vikt för utredningen om brottet. Tillståndstiden får inte bestämmas längre än nödvändigt och får inte överstiga en månad. Tiden kan dock förlängas på begäran av åklagaren.