prop · GQ03140 · 2003-06-11 00:00:00 — De skall återrapportera en analys av kvinnors och mäns utnyttjande av respektive transportsystemet samt deras möjligheter att påverka dess utveckling och förvaltning med avseende på bl.a. resmönster, restider, transportslag och reskostnader, tillgång till aktuell trafikinformation, antal dödade och svårt skadade, samt rörlighet i olika delar av landet. Andelen kvinnor och män som medverkar i arbetsgrupper eller andra samarbetsfora i myndigheternas externa verksamhet skall också redovisas. 37 IT, tele och post (PO 37) Politikområdet omfattar informationsteknik, post- och telekommunika- tion, grundläggande kassaservice samt alarmeringsfunktionen 112. Målet för IT-, tele- och postpolitiken är att alla skall ha tillgång till en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar infrastruktur och därtill hörande samhällstjänster. I regeringens proposition Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) som antogs av 2000 poängteras vikten av jämställdhet. Den vägledande inriktningen, med anknytning till jämställdhet, inom IT-politiken är att: -öka alla människors förutsättningar att utnyttja informationsteknikens möjligheter oberoende av kön, ålder, etnisk bakgrund och eventuella funktionshinder och -bidra till att sammansättningen av IT-specialister motsvarar befolkningen med avseende på kön och etnisk bakgrund. Jämställdhet och mångfald främjas genom att alla människors förut- sättningar att utnyttja informationsteknikens ökar. Statistik över IT-branschen och hur informationstekniken används av kvinnor respektive män finns tillgänglig. Årlig statistik tas fram och sammanställs av bland annat Även övriga myndigheter inom politikområdet har i uppdrag att tillse att statistiken är könsuppdelad i de rapporter och uppföljningar som myndigheterna genomför. Statistiken visar på att könsfördelningen är mycket sned inom IT- branschen. Andelen män är mycket hög. Tendensen är dessutom att andelen kvinnor minskar. Kvinnors representation på styrelsenivå är skrämmande låg. Vad gäller tillgång till datorer och användande av informationsteknik har män något högre tillgång till datorer, mobiltelefoner och handdatorer och de använder dessa något mer än kvinnor. Skillnaden i användning är inte enbart könsmässigt betingad. Även faktorer som inkomst, utbildningsnivå och var i landet man bor har betydelse. Parallellt med IT-propositionen inrättades ett råd, som fick status av kommitté. Detta råd, för transporter och IT (), fick i uppdrag att belysa jämställdhetsfrågor inom transporter och IT- tjänster. Uppdraget slutredovisades i betänkandet Jämställdhet transporter och IT (SOU 2001:44). Jämits förslag inom IT-området berör företag i det privata näringslivet samt statlig verksamhet. konstaterar att IT-sektorn domineras och leds i allt väsentligt av män. Det är svårt att genomföra förslagen från ett politiskt håll, utan att blanda sig i det privata näringslivets verksamhet. har tagit fram ett antal rapporter inom olika områden. Det är framför allt två av dessa som beskriver kvinnors situation och hur kvinnor använder IT. Om kvinnors användning av Internet är en redovisning av en undersökning bland medlemmar som är kvinnor. I skrivelsen Vem använder Internet och till vad? återfinns statistik och beskrivningar över vad Internet används till. Sammantaget kan sägas att IT-användningen ökar snabbare bland män än bland kvinnor. av kvinnorna hade 2000 tillgång till dator i hemmet. Motsvarande siffra för männen är . Attityden till att använda Internet för att hantera administrativa tjänster är positiv. Skillnaden mellan kvinnor och män har i denna fråga reducerats jämfört med tidigare undersökningar. Det finns, enligt , två dominerande hinder för kvinnors användning av Internet. Det första är att tekniken inte är tillräckligt utvecklad vilket resulterar i för mycket tekniska problem, långsamma uppkopplingar och överföringar. Det andra hindret består av övriga familjemedlemmar som ockuperar datorn. Kvinnorna stiger åt sidan för att låta barn och man använda datorn i första hand. Kvinnor prioriterar skötseln av hemmet i högre grad och har sällan tid över för att sitta framför datorn. Internationellt arbete inom IT, tele och post I för att främja informationssamhället i (e-Europé 2005) fokuserar man på användarna. Tyngdpunkten i handlingsplanen är att främja tjänster, tillämpningar och innehåll som skapar nya marknader, sänker kostnaderna och ökar produktiviteten i hela ekonomin. En av åtgärderna i handlingsplanen syftar till att öka deltagandet och skapa nya möjligheter för alla, män som kvinnor, samt höja kompetensen inom IT. För att lyckas med detta skall bl.a. omskolning till kunskapssamhället ske. Det sistnämnda är bl.a. tänkt att vända sig till kvinnor. 38 Näringspolitik (PO 38) Målet för politikområdet Näringspolitik är att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och en ökad sysselsättning genom fler och växande företag. Politikområdet Näringspolitik omfattar verksamhetsområdena: -entreprenörskap, information, rådgivning och kompetensutveckling, -enkla och ändamålsenliga regler, tillstånd och tillsyn, -väl fungerande marknader, - forskning och utveckling samt -omvärldsanalys, utvärdering och statistik. Inom företagande har män traditionellt sett varit en dominerande och tongivande grupp. Det har inneburit att exempelvis information och råd- givning och i viss mån även finansiering till stor del har riktats mot branscher dominerade av män. Kvinnor startar oftast företag inom tjänstesektorn och befintligt stöd är inte alltid anpassat efter de behov som finns. företagare är till män och till kvinnor. Kvinnor är underrepresenterade i förhållande till deras andel av arbets- kraften. Av nyföretagandet svarar kvinnor för . Reger- ingens ambition är att kvinnors företagande skall motsvara deras andel av arbetskraften. Att synliggöra kvinnors företagande har varit ett sätt att skapa förebilder för andra kvinnor. Ett annat mål är att ta tillvara kvinnors kompetens i högre grad än på ledande poster i näringslivet. Detta gäller såväl kvinnor i lednings- grupper och på VD-poster som kvinnors deltagande i styrelsearbete. De flesta insatser som har genomförts inom det näringspolitiska området har saknat ett könsperspektiv. Istället har man arbetat för jämställdhet genom att öka andelen företagare som är kvinnor genom riktade insatser. Avsaknaden av könsperspektivet är förklaringen till att insatserna nedan är fokuserade på just kvinnor, och inte kvinnor i förhållande till män. startades 35 570 nya företag varav av kvinnor. har andelen företag som startas av kvinnor fördubblats. startade arbetet med affärsrådgivare för kvinnor och 1999 fanns det totalt ca 100 stycken i kommuner. Målet var att få kvinnor att starta eller utveckla sina befintliga företag så att de kunde stanna kvar och ha sin fortsatta försörjning på hemorten. Erfarenheter av projektet visar att förhållningssätt och pedagogik är nyckelfrågor när man vill nå ut till nya grupper. I förhållningssättet ingår bland annat ett jämställt synsätt på kvinnors företagande. Arbetssättet efterfrågas nu av företagare i alla branscher. För att ge möjlighet för fler kvinnor att få rådgivning för att starta eller utveckla sitt företag har erbjudit Nyföretagarcentra och ALMI:s regionala bolag möjlighet till medfinansiering av projekt riktade till kvinnor. Detta är också en metod för att sprida kunskaper om kvinnor som företagare. pågår ett trettiotal projekt med affärs- rådgivning till kvinnor och ytterligare ett fyrtiotal har sökt finansiering . samlar de rådgivare som arbetar med att Skr. 2002/03:140 främja kvinnors företagande till erfarenhetsutbyte och kompetens- har arbetat med särskilda låne- möjligheter för företagare som är kvinnor. har lånat ut och drygt 7 000 krediter har beviljats både för nyföretagande och för expansion av befintlig verksamhet inom ramen för till kvinnor. Genomsnittslånet har legat på . strävar efter att anpassa lånevillkoren till de olika behov de enskilda företaget kan ha vad gäller löptid, ränte- och amorteringsvillkor. ersätter det s.k. Företagarlånet, som gäller lika för kvinnor och män, tidigare riktade lån. Det nya lånet kan beviljas med maximalt och täcka av kapitalbehovet. Lån på kan erbjudas utan krav på medfinansiering. För att ta tillvara kvinnors innovativa idéer driver programmet Kvinnor och Innovationer som startade . I programmet klarläggs bl.a. de faktorer som specifikt hindrar kvinnors möjligheter att verka som innovatörer. En första konferens på temat kvinnor och innovationer anordnades 2000. finansierade program Kvinnor och Innovationer studien och teknik i förändring Svenska kvinnors patenterade uppfinningar 18951998 (). tog också fram skriften På tillväxt kvinnors idéer om innovation för genus- utbildning av innovationsrådgivare och studiematerial i nätverk för kvinnor som är uppfinnare. I samarbete med finansierade skriften Teknik på kvinnors vis om villkor och möjligheter. En modell kallad Kreativa Möten utarbetades på i tillsammans med . Modellen innebär att brukare och innovatörer möts i syfte att få fram innovationer, både konkreta och sociala, som förbättrar livet för funktionshindrade kvinnor. Modellen prövades i Operation Kvinnosyn och delfinansierades även av Innovativa Kvinnor (). fortsatte utvecklingen av Kreativa Möten med Operation kvinnohörsel, då hörselskadade och döva kvinnor mötte kvinnor som är innovatörer. Mötena resulterade i flera innovationer. Tio innovatörer fick stipendium av . En broschyr med titeln kvinnohörsel togs fram och kan beställas genom . och finansierade tillsammans studien och innovation Om kvinnors formande av teknik och samhälle (KTH). har också delfinansierat en genusutbildning för innovations- rådgivare. Andra projekt som fick medel från var förstudier för att utveckla förslagsverksamhet, idéhanteringssystem och produktutveck- ling på kvinnodominerade arbetsplatser såsom vård, omsorg och Skr. 2002/03:140 skola/utbildning. Spridning av kunskap om kvinnors företagande erbjuder kunskapsseminarier för partnerskapen inom ramen för de Regionala Tillväxtprogrammen och Nyföretagarcentra om entrepre- nörskap och kvinnors företagande. anordnar regelbundet träffar för personer i och i andra länder som arbetar med att främja kvinnors företagande. Syftet är bl.a. att skapa nya nätverk och kontakter för erfarenhetsutbyte. hade i uppdrag att arbeta med information om kvinnor som företagare. Filmen och pannkaka en film om företagsamhet och vägval producerades i två versioner som en del av informationssatsningen. Filmen har visats i en mängd sammanhang och sålts till en rad organisationer som t.ex. skolor, arbetsförmedlingar, ny- företagarcentra, affärsrådgivare och resurscentra för kvinnor. utarbetade och lönsamhet. Rapporten har utarbetats inom ramen för ett projekt vars syfte varit dels att utveckla metoder för att försöka kvantifiera jämställdhetsbegreppet, dels att undersöka om det finns någon koppling mellan jämställdhet och lönsamhet i det svenska näringslivet. Rapporten visade bl.a. att blandade personalgrupper ger bättre lönsamhet. Forskning om kvinnors företagande initierade forskningsprogrammet and Management (FEM) 1996 som finansieras av Forum för småföretags- forskning (FSF), och EU. Programmet fokuserar på kvinnors osynlighet i företagandet och företagande som livsform för kvinnor. Syftet är att generera och sprida vetenskapligt grundad kunskap om kvinnors företagande och att föra ut kunskapen till företag och organisationer för att på det viset öka kunskapen och förståelsen för kvinnors företagande. publicerades boken där åtta forskare undersöker och fördjupar kunskaper om kvinnors företagande. Här ges exempel på skillnader och likheter samt fördelar och nackdelar med kvinnors företagande i traditionellt manliga, blandade och kvinnliga branscher. Särskilda satsningar på kvinnors företagande Regeringen har anslagit för 2002-2004 för att främja kvinnors och invandrares företagande. Huvuddelen av pengarna kommer att användas för att främja kvinnors företagande. Insatser skall bl.a. göras för att integrera affärsrådgivning och kunskaper om kvinnors företagande bland etablerade rådgivningsaktörer samt söka samverkan med organisationer och företagare för att sprida kunskap och förebilder kring är ansvarig för genomförandet av Skr. 2002/03:140 åtgärderna. har regeringens uppdrag att bidra till att kommuner etablerar kommunala teknik- och entreprenörskolor, KomTek, för att få fler ungdomar, framför allt flickor, att upptäcka att det är roligt att skapa med teknik och välja ett tekniskt inriktat yrke, kanske som innovatör och/eller entreprenör. KomTek skall bidra till en ny rekryteringsbas för utbildning av tekniker och naturvetare av båda könen och skall vara ett komplement till undervisningen i skola och arbetsliv. Förebilden är kommunala musik- skolan. Vid KomTek skall också finnas verksamhet för vuxna, t.ex. orienteringskurser för yrkesobestämda och lärarfortbildning. beviljades och och kommuner medel från EU:s Equalprogram för ett treårigt utvecklingspartnerskap för att etablera KomTek. Tillsammans med AMS utarbetades ett koncept angående innehåll och pedagogik som passar både för flickor/kvinnor och pojkar/män. är koordinator i projektet. För KomTek gäller att av de studerande skall vara flickor/kvinnor. har tagit fram en videofilm, Rörliga figurer, om flickors och pojkars arbete med teknik. Strävan är att engagera både offentlig sektor, närings- liv, organisationer och enskilda medborgare i verksamheten. Utredningen på ledande poster i näringslivet Regeringen utsåg till utredare för Kvinnor på ledande poster i näringslivet (SOU 2003:16). Utredningens betänkande presenterades . Utredningen har kartlagt kvinnors deltagande på lednings- och styrelsenivå i svenskt näringsliv och mot bakgrund av befintlig forskning på området sammanfattat kunskapsläget angående de hinder och strukturer som styr utvecklingen. Utredningen är en uppföljning av utredningen föreställningar om kvinnor och chefskap (SOU 1994:3) . Regeringen fattade beslut om projektet på toppen som syftar till att genom attitydpåverkan och ökade kunskaper om kvinnor och män, makt och ledarskap snabba upp processen i närings- livet mot en jämnare könsfördelning mellan kvinnor och män. Inom ramen för projektet erbjuds länsstyrelserna att anordna seminarier som syftar till att öka kunskaperna och erbjuda möjligheter till erfarenhets- utbyte på området. De allra flesta län deltar i projektet som vänder sig till både VD:ar, styrelseledamöter och yngre kvinnor och män i karriären. Regeringen har tagit fram skriften Låt huvudet vara med! Jämnt på toppen skall avslutas . 2002/03:140 Därefter kommer en utvärdering av projektet att ske. initierade ett europeiskt nätverk för att främja kvinnors företagande. Det europeiska (Womens entre- preneurship) lanserades av Europeiska kommissionen (DG Näringsliv) 2000 på initiativ av . Nätverket arbetar för att främja kvinnors företagande bland annat genom att lyfta upp goda exempel. anordnade en workshop inom ramen för EU- projektet som är ett benchmarkingprojekt med fokus på olika aspekter av kvinnors företagande. Genom deltagande i utvecklingspartnerskapet KomTek inom Equal bedrivs ett transnationellt partnerskap med och . Syftet är att inspirera till nya idéer om hur man arbetar pedagogiskt med flickor/kvinnor inom teknikområdet. I det trans- nationella partnerskapet genomförs workshops och studiebesök i respektive länder. och tog fram en skrift om kvinnors företagande Women as entrepreneurs in and the UK, different perspectives. 39Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande (PO 39) Politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande består av följande delområden: -inre marknaden, -handels- och investeringsfrämjande, -näringslivsutveckling i . Målet är en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, ett förstärkt multilateralt handelssystem inom (), ökad svensk export och ökade utländska direktinvesteringar i . Handelspolitiken kan fungera som ett medel för att förbättra kvinnors situation i allmänhet och i i synnerhet. spelregler för ett fritt utbyte av varor och tjänster mellan länder är avgörande för att ekonomisk utveckling och sysselsättning skall spridas Denna möjlighet till förbättrade livsvillkor är särskilt betydelsefull för socialt och ekonomiskt marginaliserade grupper i Kvinnor tillhör ofta de mest utsatta och fattiga Skr. 2002/03:140 befolkningsskikten. De flesta i-länder, inklusive EU, har fortfarande betydande hinder för import från , såsom inom jordbruks- och textilsektorn. Detta drabbar inte minst kvinnor i eftersom de tenderar att arbeta i dessa sektorer. Handelspolitiken kan emellertid inte ensamt skapa tillräckliga förut- sättningar för mänskliga rättigheter, rättvisa miljöskydd, och social utveckling i enskilda länder. Olika orättvisor mot kvinnor, bl.a. i fråga om ägande, förhindrar kvinnor att få del av vinsterna av handeln och de möjligheter till förbättrade livsvillkor som handeln för med sig. Friare handel kan leda till omställningar som också drabbar fattiga och därmed i hög grad kvinnor. Marginaliserade och fattiga grupper är särskilt känsliga för sådana omställningar. Korruption, orättvisor och andra brister i samhällsstyrningen både utesluter fattiga från fördelarna med friare handel och ökar dessa gruppers sårbarhet för handelns potentiella negativa konsekvenser. Handelspolitikens bidrag till global utveckling, rättvisa och jämställdhet måste därför ses ur ett brett och koherent perspektiv. fäster stor vikt vid samspelet mellan handelspolitik och andra politik- områden. Handel och bistånd måste vara ömsesidigt stärkande i svensk utvecklingspolitik för fattigdomsbekämpning. En förutsättning är att handelspolitiken inte försvårar, försvagar eller motverkar åtgärder inom andra politikområden, såsom miljö och mänskliga rättigheter i arbetslivet. I flera regionala avtal har också jämställdhet lyfts fram inom ramen för utvecklingssamarbetet. med , som håller på att ratificeras för ögonblicket, innehåller bestämmelser rörande samarbete om genusrelaterade frågor med syftet att trygga ett rättvist deltagande av kvinnor och män på alla områden av samhällslivet och främja kvinnors tillgång till de resurser som krävs för att de till fullo skall kunna utöva sina grundläggande rättigheter. Andra regionala avtal har liknande bestämmelser. Det s.k. , som undertecknades 2000 mellan EU och 77 forna kolonier (de s.k. AVS-länderna), identifierar en rad jämställdhetsfrågor som samarbetet skall inriktas på. undertecknades ett associeringsavtal mellan och som slår fast att parterna i samarbetet kring sociala frågor och utbildningsfrågor skall prioritera stärkandet av kvinnors ställning och delaktighet. Öppna och rättvisa spelregler för handels- och utvecklingssamarbete mellan länder räcker emellertid inte. Den privata sektorn måste också bidra till att förbättra situationen för fattiga och kvinnor i . lanserade därför regeringen ett nytt initiativ, Globalt Ansvar, som syftar till att få svenska företag att verka för mänskliga rättigheter, drägliga ekonomiska och sociala villkor och en god miljö. Globalt Ansvar skall stimulera svenska företag att finna praktiska tillämpningar på de värderingar och normer som regeringen anslutit sig till genom internationella överenskommelser, såsom kärnkonventioner om mänskliga rättigheter i arbetslivet. I arbetet med Aktiv Projektutveckling innefattas jämställdhetsaspekterna i bedömningsgrunden innan beslut fattas om att ett projekt skall stödjas Som exempel kan nämnas i , ett projekt som kommer att innebära avsevärda förbättringar i arbetsmiljön inom vården, en sektor med mycket hög andel kvinnor. Vad gäller insatserna inom Östersjömiljard 2 (39:6 Näringslivs- utveckling i ) delegeras medlen till statliga myndigheter och organ för stöd till satsningar som främjar det svenska näringslivets De myndigheter som får ett uppdrag genom Östersjömiljard 2 skall i enlighet med existerande verksför- ordning tillse att jämställdhetsaspekten beaktas i arbetet och de insatser som erhåller stöd. I sina löpande kontakter uppmuntras de programansvariga på berörda myndigheter och organisationer att särskilt uppmärksamma insatser som syftar till att stärka kvinnors företagande. Vidare fästes stor vikt vid att kontinuerligt hålla sig underrättat om vilka initiativ som planeras och genomförs på detta område. På detta sätt kan jämställdhetsaspekten integreras i den andra miljardens olika stödinstrument. pågår inom ramen för Östersjömiljard 2 flera projekt med inriktning på kvinnors företagande i . Det rör sig i huvudsak om kontaktskapande och nätverksbyggande insatser som t.ex. projektet (Women's Enterprises Relations (in business) Achievement and Networking) som vänder sig till kvinnor som önskar etablera affärskontakter i nordvästra . I direktiven för avrapportering inom Östersjömiljard 2 begärs redovisning avseende insatsernas inriktning på kvinnors företagande. det gäller en mer övergripande eller systematisk genomgång av Östersjö- miljarderna ur ett jämställdhetsperspektiv är det naturligt att detta görs som en del av den samlade utvärdering som avses äga rum i anslutning till anslagens avslutande. Det är också naturligt att frågan om hur jämställdhetsperspektivet på bästa sätt kan beaktas inom denna typ av insatser uppmärksammas i överväganden om eventuella fortsatta näringslivsinriktade insatser efter den andra miljardens avslutande. 40 Konsumentpolitik (PO 40) Konsumentpolitiken övergripande inriktning är att konsumenterna skall vara starka och välinformerade. Konsumentpolitiken är också en del av välfärdspolitiken och skall stödja enskilda människor i deras egenskap av konsumenter för att ge dem ett större inflytande och för att få dem att känna sig trygga på marknaden. Konsumentpolitiken är ett sektorsövergripande politikområde. I propositionen Handlingsplan för konsumentpolitiken 20012005 (prop. 2000/01:135, bet. 2001/02:LU02, rskr. 2001/02:51) föreslog regeringen fem mål för konsumentpolitiken, som också skall vara vägledande för arbete i EU och andra internationella sammanhang. jämställdhetspolitiska mål finns inte inom politikområdet. 2002/03:140 omfattas dock av det kommande utvecklingsarbetet av jämställdhets- 41 Skogspolitik (PO 41) Skogen är en nationell tillgång som skall skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som biologisk mångfald behålls. Vid skötseln skall hänsyn tas även till andra allmänna intressen. Skogsbruk har traditionellt varit en mansdominerad bransch, men mycket har ändrats . T.ex. är en tredjedel av skogsägarna kvinnor, och lika många kvinnor som män söker sig numera till skogliga utbildningar. Det finns därför goda möjligheter att arbeta vidare med jämställdhetsfrågorna inom skogspolitikområdet, och goda möjligheter att uppnå en jämnare fördelning av kvinnor och män i sektorns olika verksamheter. Branschen har själva ett stort engagemang i frågan, och i många delar av landet har särskilda nätverk bildats för att tillvarata kvinnors intressen som skogsägare. Dessa nätverk stöttar kvinnor, och arbetar t.ex. aktivt för flera kvinnor på förtroendeposter i skogsägarföreningar. Skogsnäringen arbetar med Nordiska handlingsplan för jämställdhet i jord- och skogsbruket. Enligt handlingsplanen skall jämställdhetsmålen, en jämn fördelning av makt och inflytande, få genomslagskraft i sektorns samtliga verksamheter till 2005. Kvinnor och män skall ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter, och alla former av diskriminering skall motverkas. Skog nyttjas för skogsbruk, men lika viktiga är dess naturvärden. Skogens sociala värden, och nyttjandet av skogen för friluftsliv och turism, jakt och bärplockning, mm. är också viktigt. Kvinnor och män har traditionellt utnyttjat skogen olika. Det är viktigt i arbetet med skogens alla värden att kvinnors och mäns olika intressen för skogen ges lika stort utrymme.