prop · GQ031d24 · 2003-01-01 00:00:00 — skall också utarbeta och lämna förslag till etappmål inom delmålet Tillgängligt transportsystem i förhållande till målen för handikappolitiken. Arbetet skall ske i nära samarbete med . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.4 Anslag och utfall 19992001 36:2 Statlig väghållning och 36:6 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk 136:2 Väghållning och statsbidrag inkluderar även diverse äldreanslag. Regeringen gör följande övergripande bedömning av resultatet inom verksamhetsområdet . resultat för årets verksamhetsmål är balanserat och sammantaget uppfyller redovisningen regleringsbrevets återrapporteringskrav. På det statliga vägnätet () har trafiken ökat 2001 jämfört med föregående år. Restiden på det statliga vägnätet beräknas till ca . Jämfört med 2000 är det en minskning med . Investeringar större än har medfört en årlig restidsminskning med ca . Förändrade tillåtna hastigheter på det totala vägnätet, exkl. vintersänkningar, beräknas ha ökat restiden med , varav 0,2 på det statliga vägnätet. Tillgängligheten på det statliga vägnätet har inte förbättrats . I bedömningen inkluderas tillgänglighet via kollektiva färdmedel, funktionshindrades och barns möjlighet att använda transportsystemet samt trängsel i tätorter. Hög transportkvalitet för näringslivet är ett viktigt mål för ett väl fungerande transportsystem. Andelen belagd väg har ökat , liksom andelen väg med högsta tillåten bärighet. Vägytornas kvalitet på det statliga vägnätet har legat på en nivå . De stora tjällossningsproblemen i vissa län har drabbat näringslivet. Transportkvaliteten visar därför blandat resultat . Transportsystemet skall främja den regionala utvecklingen genom att utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas och motverka nackdelar av långa transportavstånd. Vissa delar av resultatet pekar på en utjämning mellan skogslänen och övriga landet. Målet bedöms endast delvis uppfyllt. Trafiksäkerheten innefattar flera mål. Åtgärderna uppvisar också ett blandat resultat. En del av målen har uppfyllts medan andra har uppfyllts delvis samt mål som inte har uppfyllts alls. Resultat kopplade till delmålet en god miljö är till övervägande del positivt. För flera mål går utvecklingen i rätt riktning men i några fall alltför långsamt. Mål kopplade till flera verksamhetsområdesmål anses uppfyllda. Målen omfattar nationella stamvägnätet, länsplaner, samverkan för att utveckla trafikledning och driften av det statliga vägnätet. Myndighetsspecifika mål avser verksamhet som är förankrad i offentligrättsliga regler. Re- sultatet av åtgärderna för att uppnå målen uppvisar ett blandat resultat. Regeringen har brutit ned de transportpolitiska delmålen till verksamhetsmål för . resultat i förhållande till uppsatta mål detaljredovisas nedan. Tillgänglighet definieras som hur lätt medborgare, näringsliv och offentliga organisationer kan nå utbud och aktiviteter. Tillgängligheten påverkas av såväl vägtransportsystemets som samhällets utveckling, t.ex. ändrad lokalisering av bostäder, arbetsplatser och samhällsservice. Verksamhetsmål med koppling till målet om ett tillgängligt transportsystem: -Andelen funktionshindrade som kan utnyttja vägtransportsystemet skall öka. Resultat: De allra flesta människor (), personer med funktionshinder som personer utan funktionshinder lämnar sitt hem och åker någonstans med bil eller kollektivt minst en gång . Av antalet funktionshindrade med rörelsehinder i gjorde minst en resa per genomsnittlig dag . Motsvarande andelsvärde var . Genomförda åtgärder borde dock ha förbättrat möjligheterna för funktionshindrade. Exempel på åtgärder är ny- och ombyggnad av resecentrum, terminaler och busshållplatser samt utbyggda gång- och cykelvägar. Målet anses därmed delvis uppfyllt. -Andelen barn som på egen hand kan utnyttja vägtransportsystemet skall öka. Resultat: Relevant statistik och kunskap om barns möjligheter att på egen hand utnyttja vägtransportsystemet är bristfälliga. Det finns inget som tyder på att barns tillgänglighet att nyttja vägtransportsystemet har förbättrats. Mått har börjat utvecklas för hur stor andel av skolbarnen som kan ta sig till skolan på egen hand. Målet anses ej vara uppfyllt. -Andel och antal resande till fots, med cykel och med buss skall sammantaget öka. Resultat: Gångtrafikens och cykeltrafikens andel av persontransportarbetet är vardera , vilket innebär i stort sett en oförändrad nivå jämfört med . Busstrafikens andel av persontransportarbetet uppgår till vilket innebär att andelen ökat jämfört med . Verksamhetsmålet att sammantaget öka dessa tre transportkategoriers andel av transportarbetet har uppnåtts. Förändringarna får dock anses ligga inom felmarginalen vilket bidrar till att målet endast uppfyllts delvis. -Bidragsverksamheten till enskilda vägar skall säkerställa att standard och tillgänglighet på enskilda vägar som erhåller statsbidrag upprätthålls. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Resultat: Vägarna har hållits öppna för trafik. Däremot är det tveksamhet om standarden har upprätthållits. Målet anses därför endast delvis uppfyllt. Transportkvalitet bedöms utifrån transportsystemets utformning och funktion. Verksamhetsmål med koppling till målet om en hög transportkvalitet: -skall genom sina samlade åtgärder förbättra tillståndet på det statliga vägnätet, jämfört med . Resultat: Andelen belagd väg har ökat . Av de statliga vägarna i skogslänen (, och ) var belagda 2001 jämfört 2000. I övriga landet var andelen vilket är en ökning jämfört med . Vägarnas bärighet har också ökat. Den procentuella ökningen var av samma storleksordning i skogslänen som i övriga landet. Tjällossningsproblemen var dock mycket besvärliga i stora delar av landet till följd av de höga grundvattennivåerna, vilket innebar både restriktioner och avstängningar. Målet är därför endast delvis uppfyllt. Målet är en säker trafik, där det långsiktiga målet för trafiksäkerheten skall vara att ingen dödas eller allvarligt skadas till följd av trafikolyckor, inom vägtransportsystemet. Vägtransportsystemets utformning och funktion skall anpassas till de krav som följer av detta. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.5 Antalet dödade och allvarligt skadade i vägtrafik 19922001 ingick ca 25 personer som bedöms ha avlidit på grund av sjukdom. Antalet dödade i vägtrafiken 2001 beräknas därför oförändrad jämfört med . Det finns inget trendbrott som tyder på att etappmålet om högst 270 dödade i trafiken kommer att uppnås. Regeringens handlingsprogram med 11- punkter för ökad trafiksäkerhet pågår och skall genomföras. insatser inom detta område redovisas under rubriken 5.5 Statliga insatser inom verksamhetsområdet Transportsystemets utformning och funktion skall anpassas till krav på en god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador. En god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser skall främjas. Verksamhetsmål med koppling till en god miljö: -samlade åtgärder skall leda till en minskning av utsläppen av koldioxid från vägtransportsektorn 2001 jämfört med om inte vidtagit några åtgärder. Resultat: Flera projekt har genomförts för att bidra till att utsläppen av koldioxid minskar. har på flera håll genomfört t.ex. utbildning i sparsamt körsätt och kvalitetssäkring av transporter samt sänkt hastigheten på vissa sträckor. Trots att samlade insatser bidragit till en minskning av koldioxidutsläppen med ca har det inte varit tillräckligt för att klara de koldioxidökningar som den ökade trafiken fört med sig. Resultat: Utsläppen av kväveoxider fortsätter att minska. Jämfört med 2000 var minskningen 2001. De största förklaringarna till minskningen är att fordonen har allt bättre miljöegenskaper samt att bränslenas miljöegenskaper har förbättrats. -skall halterna av vart och ett av ämnena kolmonoxid, kvävedioxid och svaveldioxid samt sot och partiklar minska jämfört med . Resultat: Halterna av kvävedioxid och svaveldioxid har fortsatt att minska. För kolmonoxid är minskningen inte lika tydlig och lätt att mäta. Vad gäller sot och partiklar har det inte skett någon minskning. Målet har delvis uppfyllts. -skall vidta åtgärder, samt utveckla och sprida kunskap för att minska hälsopåverkan av luftföroreningar i tätort. Resultat: Både direkta och indirekta åtgärder har genomförts för att minska hälsopåverkan av luftföroreningar i tätort. -Färre antal boende skall exponeras för vägtrafikbuller överstigande ekvivalentnivå utomhus vid fasad 2001 än 2000. Resultat: Längs med de statliga vägarna är ca 18 500 personer utsatta för trafikbuller över utomhus vid utgången av 2001. Även om åtgärder vidtagits så har också bullerutsatta tillkommit. Totalt sett är antalet bullerutsatta oförändrad jämfört med . -Vattentäkter och vattenskyddsområden som påverkas av vägsalt skall minska. Resultat: Saltförbrukningen har minskat 2001. -De totala utsläppen för vart och ett av äm- Det har genomförts vissa åtgärder för att skydda nena kväveoxider och flyktiga, organiska ämnen (VOC) från vägtransportsystemet skall minska 2001 jämfört med . Problemet med vägsaltets förorening av brunnar och större vattentäkter är dock Dessutom är nuvarande uppföljning alltför grov för att påvisa någon trendriktning. -Vid anläggning av vägar samt vid drift och underhåll av vägar skall miljöfarliga material inte införas i infrastrukturen, användandet av icke förnyelsebara material minimeras och material återanvändas. Resultat: förbrukades i den statliga väghållningen ballast jämfört med året innan. Uttaget av naturgrus har ökat 2001 till naturgrus jämfört med 2000. har av upprivna beläggningsmassor återvunnits. -Nya transportanläggningar skall lokaliseras så att de fungerar i samklang med sin omgivning och utformas med hänsyn till nationella, regionala och lokala natur- och kulturvärden. Resultat: Metoder, mål och mått för natur- och kulturvärden har testats i vägprojekt. Länsstyrelser och andra berörda verk har deltagit. antog även en policy för vägarkitektur som också varit utgångspunkt för . En positiv regional utveckling Utgångspunkten är att transportsystemet skall främja en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långa transportavstånd. -skall genom sina samlade åtgärder arbeta för att utvecklingsmöjligheterna mellan olika delar av landet utjämnas jämfört med . Resultat: Av landets grusvägar finns i skogslänen. Av alla resurser som satsats på grusvägar har hamnat i skogslänen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utjämning har skett mellan skogslänen och övriga landet gällande vägytestandard. Vägtransportörer i skogslänen svarade för av landets totala restid och reskostnad. Minskningen av restid och reskostnad blev dock respektive av landets totala minskning. Lika stor andel av respektive länsplan beräknas vara genomförd när en ny plan träder i kraft . Sammantaget anses målet delvis uppfyllt. Mål kopplade till flera verksamhetsområdesmål finns det verksamhetsmål som berör mer än ett av de ovan nämnda transportpolitiska målen. Målen redovisas därför separat utan specifik kategorisering. -skall, med hänsyn till anvisade medel, fullfölja pågående investeringar och förbättringsåtgärder på det nationella stamvägnätet i enlighet med den nationella väghållningsplanen. På det statliga vägnätet i övrigt skall med hänsyn till anvisade medel, investeringar och förbättringsåtgärder genomföras i enlighet med länsplaner för regional infrastruktur. Resultat: Det nationella stamvägnätet omfattar och utgörs av de vägstråk som är mest betydelsefulla ur ett riksperspektiv. Investeringarna enligt nationell plan har varit och ytterligare väg har nått målstandarden enligt den nationella väghållningsplanen för 19982007. Målet för perioden 19982003 är att av anslaget till nationell plan skall avsättas för trafiksäkerhetsprojekt. Ackumulerat 2001 har avsatts och förutsättningarna att nå målet bedöms som goda. Jämfört med de gällande regionala planerna har en stor del av resurserna, 1 115 av satsats på bärighets- och tjälsäkringsåtgärder . Bidragen till olika åtgärder i kommunerna har uppgått till av den totala volymen i de regionala planerna. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.6 Uppföljning av åtgärder i nationell väghållningsplan (exkl. storstadsöverenskommelsen) Åtgärdskategorier i nationell plan Volym verksamhet 2001, mkr Volym verksamhet 19982001, mkr Andel verksamhet av total i % 19982001 Andel plan i % av total Differens i mkr verksamhet plan 19982001 Differens i % verksamhet plan 19982001 Totalt för åtgärdskategorierna, enligt tabellen ovan, uppvisar ett ackumulerat utfall som underskrider väghållningsplanen (-). Det är framför allt de åtgärder som har flera syften som uppvisar ett underskridande jämfört med plan. åtgärder genomförts på fysiska trafiksäkerhetsåtgärder men ackumulerat 19982001 når man inte upp till avsatta medel i planen. Regeringen räknar med fortsatta kraftiga satsningar inom området . Tabell 5.7 Uppföljning av åtgärder i regionala planer (exkl. länsjärnvägar) Åtgärdskategorier i regionala planer Volym verksamhet 2001, mkr Volym verksamhet 19982001, mkr Andel verksamhet av total i % 19982001 Andel plan i % av total Enligt tabellen ovan är det ackumulerade utfallet för flera syften högre än den planerade ramen medan bärighet och rekonstruktion är lägre. Dock visar tabellen att kraftiga satsningar inom bärighet och rekonstruktion har genomförts för . Även för förväntas kraftiga satsningar inom området. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.8 Uppföljning av länsfördelning i regional plan (exkl. länsjärnvägar) Utfall 98-01 av plan Enligt infrastrukturpropositionen skall lika stor andel av respektive länsplan vara genomförd när en ny plan träder i kraft . Utfallet visar att det återstår en del omfördelningar för att uppnå målet. -skall i samverkan med berörda parter fortsätta att utveckla vägtrafikledning i storstäder och på landsbygden för en effektivare och säkrare användning av vägtransportsystemet. Resultat: Utveckling av vägtrafikledning har varit starkare än . har väg med trafikdetektering tillkommit, vilket är en fördubbling av ökningstakten jämfört med föregående år. Skyltar med variabla meddelanden (VMS) tas i bruk på flera håll i landet. och god miljö enligt nationell väghållningsplan tillgodoses. Resultat: En metod för att mäta om standardkraven i den nationella väghållningsplanen uppfylls är under utveckling. finns endast små avvikelser redovisade mot standardkraven i den nationella väghållningsplanen. En jämförelse av drift och underhållskostnader med och har genomförts 2000. Den visar att låg på samma nivå som och lägre än . Myndighetens befogenheter innefattar bl.a. bestämmelser av förmåner, rättigheter, skyldigheter och disciplinpåföljder för enskilda personer inom området. -Driften av det statliga vägnätet skall genomgöra det så enkelt som möjligt för enskilda att föras på ett effektivt sätt som ställda krav på tillgänglighet, trafiksäkerhet uppfylla sina skyldigheter och att kontakta myndigheten. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 -skall säkerställa en rättssäker myndighetsutövning med hög effektivitet och hög servicenivå för medborgarna. Resultat: har flera Internettjänster utvecklats. Kötiderna för körkortsprov har dock ökat samt à priser för flera typer av ärenden. -skall minska kötiderna till kunskapsprov och körprov jämfört med kötiderna 2000. Resultat: Den genomsnittliga sammanlagda kötiden har ökat med jämfört med året innan. -skall fastställa standard för produkter och tjänster inom den avgiftsbelagda verksamheten. Resultat: Serviceåtaganden har fastställts internt och finns dokumenterade i styrhandböcker för respektive verksamhet. -offentligrättsliga avgiftsbelagda verksamhet skall uppvisa ett nollresultat , när hänsyn tagits till att avgifter för del av verksamheten betalats i förskott för inkomsttitel . Resultat: Målet att uppvisa nollresultat har ej uppnåtts. Verksamheten uppvisar ett negativt resultat på . -registerverksamhet skall tillhandahålla ett användaranpassat och aktuellt fordons- och körkortsregister samt yrkestrafikregister med hög informationstillgänglighet till lägsta möjliga kostnad. Resultat: Kundanpassningen mäts i nöjdkundindex (NKI). Resultatet 2001 blev att var nöjda kunder jämfört året innan. -Den reala prisnivån per registrerad enhetstransaktion inom offentligrättsliga verksamhet skall trendmässigt minska. Resultat: Det reala priset visar blandat resultat mellan olika typer av registreringar. -produktivitet inom verksamhetsgrenen myndighetsutövning skall öka. Resultat: Produktiviteten har minskat jämfört med föregående år. Prestationsvolymen har ökat men kostnaderna har ökat mer. -Produktivitet för drift och underhåll inom verksamhetsgrenen statlig väghållning skall öka vid oförändrad kvalitet. Resultat: Produktiviteten har ökat 2001 jämfört med . Dock skall nämnas att 2000 hade en negativ trend vad gäller produktivitet. -skall minska sina kvalitetsbrist- kostnader inom statlig väghållning gällande upphandlad verksamhet jämfört med . Resultat: Mätmetod saknas då definitionsfrågan ej är fastlagd. -skall bedriva egenregiverksamhet med en lönsamhet som är jämförbar med branschen i övrigt. Resultat: bedöms uppfylla kravet på lönsamhet medan inte uppfyller kravet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.9 Resultaträkning i sammandrag Räntabilitet på eget kapital % Räntabilitet på sysselsatt kapital % Årets resultat efter finansiella poster och Räntabilitet på eget kapital % Räntabilitet på sysselsatt kapital % Årets resultat efter finansiella poster och -Det reala à-priset för administration av bitrafiksäkerhet har kraftiga satsningar genomförts dragsverksamheten till enskilda vägar skall minska. Resultat: Det reala priset för administration av bidragsverksamheten till enskilda vägar har minskat jämfört med . Prisutvecklingen och indexering redovisas nedan. Tabell 5.10 Kostnader för administration för enskilda vägar À-pris: kostnad för hållare och år, kr. -administration skall öka i effektivitet jämfört med . Resultat: Administrationskostnaden per årsarbetskraft har ökat 2001 jämfört med . Målet är därmed inte uppfyllt. I förhållande till de transportpolitiska delmålen har till stor del uppnått förbättringar av delar inom miljömålet. För de övriga transportpolitiska delmålen, tillgänglighet, transportkvalitet och regional utveckling, varierar resultaten och den sammantagna bedömningen är att förväntningar inte har infriats. och vi kan se förbättringar inom flera områden, men minskar inte antalet omkomna i trafiken. Det tidigare säkerhetsarbetet har varit framgångsrikt och lett till att i ett internationellt perspektiv är världsledande i trafiksäkerhet. har 267 personer omkommit att jämföras med 238 . Situationen är mycket allvarlig och den kommer inte att lösa sig av sig själv utan ytterligare kraftfulla åtgärder. En viktig orsak till att antalet omkomna inte minskar, trots de stora satsningarna på ökad trafiksäkerhet, är den starka trafiktillväxten . Risken att dödas eller skadas allvarligt i en trafikolycka har visserligen minskat men inte det faktiska antalet. Produktiviteten för drift och underhåll har ökat . Dock visar kartellavslöjandena att det finns anledning att kontinuerligt ifrågasätta kostnadsbilden. Enligt den utredning som offentliggjordes hade samverkat med konkurrenter vid anbudsgivning inom asfaltsbranschen. Omfattande åtgärder har vidtagits såväl inom som hos beställaren . Åtgärderna kommer framför allt att påverka framtida upphandlingsrutiner. Som ett led att förbättra uppföljningen av drift och underhållsstrategierna har regeringen initierat ett uppdrag. Uppdragets syfte är att i en förstudie bedöma förutsättningarna för att ta fram en modell som möjliggör en enhetlig och tillståndsrelaterad värdering av statens vägnät. Regeringen bereder ett förslag om att införa en vägtrafikinspektion i organisation. Inspektionen är tänkt att börja sitt 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 arbete års utgång. Inspektionens bemanning beräknas till ca 1520 personer. In- spektionen förutses vara oberoende i förhållande till övriga organisation. Om Vägtrafikinspektionen införs kommer regeringen att utse inspektionens chef för att säkerställa dess självständiga roll. Huvuduppgiften, vid ett eventuellt införande, blir att främja och utvärdera arbetet med att skapa ett säkert vägtransportsystem. För att ytterligare stärka arbetet gällande trafiksäkerhet har regeringen gett i uppdrag att samordna samspelet mellan folkrörelser och myndigheter. Fokus ligger på trafiken och trafikanten och ett program skall presenteras . Väntetiderna till förarprov har haft en negativ trend med allt längre väntetider. Förutom att rekryteringen till nya trafikinspektörer har fördubblats har bl.a. effektiviserat sina administrativa rutiner för att undvika långa handläggningstider. Dessutom har regeringen godkänt att får ta ut en högre avgift för prov som utförs under kvälls- och helgtid. Beslutet innebär en större tillgänglighet till tjänster för aspiranterna som det är en åtgärd för att minska kötiderna. () har genomfört revision för myndighetens verksamhetsår 2001. RRV bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. RRV har även granskat för . RRV anser att det inte framkommit något som tyder på att delårsrapporten inte uppfyller fastställda krav. /95 fastställer () ekonomiadministrativa värden (EA-värden) för bl.a. myndigheter under regeringen. har av () erhållit EA-värde BA. erhöll B som koncernvärde med 31 poäng av 34 möjliga och A som myndighetsvärde med 59 poäng av 64 möjliga, vilket ger EA- omdömet Tillfredsställande. 1 Motsvarar 1 000 345 tkr prisnivå. Med anslaget finansieras kostnader för ledning, den tilltänkta vägtrafikinspektionen, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, internt expertstöd, intern utveckling. Andra transportpolitiska utredningar med högst är ytterligare kostnader som belastar anslaget men som inte är direkt hänförliga till produkter och tjänster. Kostnaden för administration exkl. resultatenheter har minskat med i nominella tal. ökade kostnaden med i nominella tal jämfört med . Kostnadsutvecklingen beror delvis på ökade insatser inom väginformatikområdet men också på kostnader som är av engångskaraktär. har ett antal aktiviteter genomförts som har till syfte att finna mer effektiva rutiner i sättet att arbeta. Regeringen bedömer därmed att det finns förutsättningar för att ytterligare minska administrationskostnaderna och föra över medel till förmån för den verksamhet som finansieras med anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Regeringens förslag till anslagstilldelning förutsätter att även 20032004 fortsätter att reducera verkets administrativa kostnader. Tabell 5.12 Härledning av anslagsnivå 20032004 för 36:1 : Administration Anvisat i 2002 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 5.7.236:2 Väghållning och statsbidrag 1 Motsvarar 16 200 640 tkr prisnivå. -sektorsuppgifter (samlade, stödjande och pådrivande insatser inom trafiksäkerhet och miljö, kollektivtrafik, handikappfrågor, fordon, yrkesmässig trafik, väginformatik, sektors-FoU, bidrag till ideella organisationer som utför sektorsuppgifter), -myndighetsutövning (trafikregister, utarbetande och tillämpning av föreskrifter, m.m.), -statlig väghållning (vägplanering, byggande, drift, underhåll och fysiska trafiksäkerhetsåtgärder på det statliga vägnätet, räntor och amortering på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor, tidigarelagda väginvesteringar och anläggningstillgångar, kostnader för ränta och amorteringar av upptagna lån),