prop · GQ03100d11 · 2003-04-15 00:00:00 — I UND1X, till skillnad från i KPI, ingår inte räntekostnader för egnahemsägare.9 Den förutsedda ränteutvecklingen innebär ett tämligen kraftigt omslag i de kortfristiga bostadslåneräntorna , vilket gör att inflationen mätt med KPI väntas stiga betydligt mer än den underliggande inflationen mätt med UND1X (se diagram 8.3), vilken bedöms vara . Under kalkylåren 2005 och 2006 antas penningpolitiken anpassas så att inflationen utvecklas i linje med inflationsmål. Inflation i linje med målet när tillfälliga effekter faller bort Sammanfattningsvis bedöms det underliggande inflationstrycket vara 9 Dessutom exkluderar UND1X direkta effekter av förändringar i nettot av indirekta skatter och subventioner. 2002/03:100 BILAGA 1 HIKP, EU, årsgenomsnitt Källor: och . 2002/03:100 BILAGA 1 9Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter Hushållens realinkomstökning väntas, jämfört med , falla tillbaka . Ökningstakten beräknas i genomsnitt bli . Trots den relativt svaga inkomstutvecklingen bedöms konsumtionsutgifterna öka med . Den förhållandevis goda konsumtionsutvecklingen som förutses understöds av en initialt god real förmögenhet, en mer stabil finansiell förmögenhetsutveckling och fortsatt låga räntenivåer. Sparkvoten, dvs. hushållens sparande som andel av disponibel inkomst, har förbättrats avsevärt. Hushållens inkomster ökade kraftigt , som konsumtionen steg i en måttlig takt. Sparkvoten steg med till . Hushållens realinkomster har utvecklats gynnsamt. En positiv sysselsättningsutveckling, reformer och skattesänkningar har givit stora bidrag till inkomstutvecklingen. steg hushållens reala disponibla inkomster med . En så kraftig inkomstökning har endast uppmätts ett fåtal gånger . väntas realinkomstökningen falla tillbaka till . Hushållens reala inkomster har stigit kraftigt har hushållens reala inkomster förbättrats väsentligt och stigit med i genomsnitt . En period med så hög genomsnittlig tillväxt har hushållen inte upplevt . dock efter med mycket svaga, och vissa år fallande, realinkomster. Utvecklingen var så svag att den senaste 10-årsperiodens genomsnittliga realinkomstökning på ligger klart under genomsnittet för perioden 2002 på och något under genomsnittet för perioden 19802002 på . Tillfälliga effekter förklarar den kraftiga realinkomstökning 2002 steg hushållens reala inkomster med enligt preliminära nationalräkenskaper (NR), trots en nästan oförändrad sysselsättning och ett minskat antal arbetade timmar. Normalt sett ger löner det dominerande bidraget till realinkomstökningen. steg hushållens inkomster från löner, före skatt, realt och bidrog med till disponibelinkomstökningen, vilket kan jämföras med 2000 och 2001 då inkomster från löner steg respektive realt, se tabell 9.1 och 9.2. Inkomstökningen 2002 berodde istället framför allt på minskade skattebetalningar, vilket förklaras dels av skattesänkningar på ca bl.a. genom tredje steget i kompensationen för de allmänna pensionsavgifterna, och dels av kraftigt minskade skatter på kapitalvinster. Kapitalvinster i sig ingår inte som en inkomst i nationalräkenskaperna. Skatter på kapitalvinster ingår dock i hushållens skatter och påverkar därmed hushållens inkomster. Om skatterna på kapitalvinster varierar kraftigt kan effekten bli att hushållens realinkomstutveckling kraftigt avviker från den underliggande utvecklingen. Inkomster som inte preliminärbeskattas, framför allt skatter på kapitalvinster, bokförs i nationalräkenskaperna året efter det att kapitalvinsten uppkommer. föll kapitalvinsterna kraftigt och därmed föll skatterna på dessa . Tabell 9.1 Hushållens reala disponibla inkomster Transfereringar från offentlig sektor Anm.: Real disponibel inkomst är deflaterad med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. Källor: och . Sammantaget gav skatter och avgifter ett positivt bidrag till den reala inkomstökningen på 2002. Normalt ger skatter och avgifter ett negativt bidrag till inkomstutvecklingen. Justerar man för nationalräkenskapernas ofullständiga periodisering av skatter blev inkomstökning , se tabell 9.2 och 9.4 (se även avsnitt om justerad realinkomstökning nedan).10 Tabell 9.2 Bidrag till hushållens realinkomstökning 2En negativ skatteperiodisering innebär att den av nationalräkenskaperna redovisade utvecklingen förbättras av periodiseringseffekter och tvärtom. 3Implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. Årlig procentuell förändring. Anm.: Real disponibel inkomst är deflaterad med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter (IPI). Källor: och . Ett antal reformer som höjda ersättningsnivåer i a-kassan och höjt garantibelopp i föräldraförsäkringen bidrog positivt till inkomstökningen 2002. Maxtaxan inom barnomsorgen påverkade hushållens reala inkomster genom lägre avgifter. Den negativa börsutvecklingen och hushållens ökade skuldsättning påverkade hushållens inkomster negativt. Hushållens räntenetto försämrades och inkomster från aktieutdelningar föll kraftigt . I nominella termer föll aktieutdelningarna med . Sammantaget gav räntor och utdelningar ett negativt bidrag till realinkomstökningen på . 2002/03:100 BILAGA 1 väntas hushållens reala inkomster öka i en måttligare takt väntas hushållens reala inkomster öka i en betydligt lägre takt än . väntas inkomster från löner, före skatt, utvecklas svagt till följd av ett minskat antal arbetade timmar. Skatterna inom den kommunala sektorn har höjts med i genomsnitt vilket motsvarar i högre skatter för hushållen. Hushållens kapitalvinster, och därmed skatter på kapitalvinster, fortsatte att falla , vilket håller tillbaka ökningen av hushållens totala skatter och avgifter. Offentliga transfereringar till hushållen ger ett relativt kraftigt bidrag till realinkomstökningen, . Till viss del består ökningen av att det särskilda grundavdraget för pensionärer försvinner och ersätts med en beskattad garantipension. Förändringen medför att garantipensionen stiger som hushållens skattebetalningar ökar i motsvarande grad så att nettopensionen blir oförändrad. Nivån i a-kassan höjdes och ger således ett positivt bidrag till inkomstutvecklingen även . genomförs även en grön skatteväxling som innebär att inkomstskatten har sänkts för vissa inkomstgrupper. höjs energiskatterna i motsvarande grad, med högre priser som följd. Hushållens samlade reala inkomster påverkas inte. Sammantaget bedöms hushållens reala inkomster stiga . Även hålls realinkomstökningen uppe av nationalräkenskapernas ofullständiga skatteperiodisering. Den periodiserade inkomstökningen väntas uppgå till . Även 20042006 beräknas inkomstökningen för hushållen bli måttlig. Utvecklingen av antalet arbetade timmar väntas bli bättre än 2003 Bidraget från löneinkomster väntas under dessa år uppgå till . Hushållens reala inkomster bedöms växa 2004, 2005 och 2006. 10 Även vissa andra skatter påverkar periodiseringseffekten, exempelvis jämkningar, men i huvudsak består skillnaden mellan periodiserade skatter och NR-skatter av skatter på kapitalvinster. Variationer i skatter på kapitalvinster förklarar merparten av den årliga förändringen av periodiseringseffekten. väntas inkomsterna från pensioner stiga kraftigt då det särskilda grundavdraget för pensionärer ersätts av en beskattad garantipension. Pensionerna, brutto, stiger som skatterna stiger i motsvarande grad. 2002/03:100 BILAGA 1 Tabell 9.3 Ändamålsfördelade transfereringsinkomster 1 Inklusive kapitaltransfereringar. Därav differensen mot tabell 9.1. Källor: och . Hushållens inkomster från sjukpenning väntas falla . Den tidigare aviserade takhöjningen skjuts och ersättningsnivån reduceras. stiger utgifterna för sjukersättning, tidigare förtidspension, fortfarande kraftigt. Sammantaget innebär det att inkomsterna från transfereringssystem inom ohälsoområdet stiger med i reala termer. väntas hushållens inkomster från sjukpenning minska ytterligare. Till viss del är detta en effekt av att långtidssjukskrivna övergår till sjukersättning, som väntas fortsätta stiga. Sammantaget beräknas hushållens inkomster från ohälsorelaterade transfereringar stiga realt under hela prognosperioden. Den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden har lett till fallande arbetslöshet och därmed mindre inkomster från a-kassan. väntas dock den utvecklingen gå i omvänd riktning och inkomsterna från ersättningssystem inom arbetsmarknadsområdet stiger i reala termer. Under resten av prognosperioden väntas arbetslösheten åter falla tillbaka vilket minskar hushållens inkomster från bl.a. a-kassa. Inkomsterna från studiebidrag m.m. faller framför allt på grund av utfasningen av vissa vuxenstudiestöd. Den redovisade inkomstutvecklingen påverkas av hur nationalräkenskaperna bokför och periodiserar olika transaktioner. Det kan i vissa fall vara av intresse att redovisa inkomstutvecklingen med en annorlunda redovisning av skatter på kapitalvinster.11 Effekterna av nationalräkenskapernas bokföringsmetoder för dessa poster har till viss del berörts ovan. I nationalräkenskaperna redovisas skatter på inkomster som inte preliminärbeskattas året efter intjänandeåret (se även fotnot 10). Det gäller framför allt skatter på kapitalvinster. En mer rättvisande bild av inkomstutvecklingen erhålls om skatterna periodiseras till det år skatterna avser. Diagram 9.1 Real disponibel inkomst Källor: och . Periodiserad inkomst, exklusive skatter på kapitalvinster I nationalräkenskapernas redovisning ingår inte kapitalvinster i hushållens inkomster. Skatter på kapitalvinster reducerar däremot inkomsterna. Om hushållens skatter på kapitalvinster utvecklas i takt med övriga inkomster påverkas inte realinkomsternas tillväxttakt. Men om kapitalvinsterna varierar kraftigt, vilket har varit fallet , kan emellertid skatterna på kapitalvinsterna kraftigt påverka den redovisade inkomstutvecklingen. Eftersom hushållen kan antas betala skatterna på kapitalvinster med en del av kapitalvinsten så erhålls en mer rättvisande bild av hushållens underliggande inkomstutveckling, om den periodiserade inkomstutvecklingen redovisas exklusive skatter på kapitalvinster. 11 Med kapitalvinster menas i hela stycket nettot av kapitalvinster och kapitalförluster. 2002/03:100 BILAGA 1 Tabell 9.4 Hushållens justerade reala disponibla inkomster Periodiserad inkomst, exklusive skatter på kapitalvinster Källor: och . Enligt nationalräkenskaperna steg hushållens inkomster kraftigt , se diagram 9.1 och tabell 9.4. Ökningen beror emellertid till stor del på minskade skattebetalningar vilka i sin tur till stor del beror på lägre skatter på kapitalvinster. Om periodiseringseffekten i skattebetalningarna beaktas var inkomstökningen kraftigast , vilket till stor del kan förklaras av att de periodiserade skatterna på kapitalvinster föll kraftigt . föll hushållens kapitalvinstnetto med nära , motsvarande av hushållens inkomster. Till följd av de lägre kapitalvinsterna föll även hushållens skatter. Skatterna på kapitalvinsterna höll nere den periodiserade inkomstutvecklingen . Minskningen av skatter på kapitalvinster gav därför en positiv effekt för inkomsttillväxten 2001. Hushållens periodiserade inkomster exklusive skatter på kapitalvinster uppvisar en jämnare utveckling. Inkomstutvecklingen är relativt hög samtliga år . växer inkomsterna enligt nationalräkenskapernas definition snabbare än den periodiserade inkomsten. Anledningen är det fall i kapitalvinster som i nationalräkenskaperna redovisas som fallande skatter på kapitalvinster . I periodiserade termer uppkommer minskningen av skatten . med oförändrade konsumtionsutgifter tilltog återigen hushållens konsumtion . Konsumtionen ökade med under loppet av året, trots att tillväxten mätt som årsgenomsnitt uppgick till . En förklaring till den förhållandevis gynnsamma konsumtionsutvecklingen är hushållens kraftiga inkomstökningar. Hushållens förmögenhetsställning fortsatte däremot att försämras till följd av den negativa börsutvecklingen. försvagades också hushållens förväntningar om deras och landets framtida ekonomiska situation. förutses endast en måttlig inkomstökning, främst beroende på ett försämrat arbetsmarknadsläge och en mer återhållsam finanspolitik. Detta bedöms dämpa hushållens konsumtion framöver. Hushållens försvagade tillförsikt väntas också hålla tillbaka konsumtionen något . Diagram 9.2 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter Miljarder kronor, fasta priser referensår 2001 Anm.: Uppgifterna avser hushållssektorn exklusive . Källor: och . En stabil real och finansiell förmögenhetsutveckling i kombination med låga räntenivåer förväntas emellertid stimulera till konsumtion. Också hushållens tillförsikt bedöms stärkas i takt med det allmänt förbättrade konjunkturläget. Med minskad osäkerhet och en bättre värdeutveckling av hushållens finansiella tillgångar, förutses konsumtionen kunna växa snabbare än inkomsterna. Sammantaget prognoseras en konsumtionstillväxt på . bedöms konsumtionen öka med . 2002/03:100 BILAGA 1 Enligt de preliminära nationalräkenskaperna uppgick konsumtionstillväxten 2002 till . Det är en påtaglig återhämtning jämfört med den svaga utvecklingen och hela 2001. En bidragande orsak till den ökande konsumtionen var den gynnsamma utvecklingen inom detaljhandeln. Konsumtionen av sällanköpsvaror ökade med och bidrog med till den totala konsumtionstillväxten. Bilkonsumtionen fortsatte att utvecklas svagt och drog ned hushållens totala konsumtionstillväxt ett par tiondelar. Den negativa utvecklingen förklaras uteslutande av en svag försäljning av begagnade bilar. Ser man endast till nybilsförsäljningen så ökade däremot bilkonsumtionen något . För konsumtionen av tjänster, exklusive boende, syns ännu inga tecken på återhämtning. Konsumtionen av tjänster har i stort sett varit oförändrad och föll t.o.m. något föregående år (se diagram 9.3).12 Diagram 9.3 Hushållens konsumtion av varor och tjänster Miljarder kronor, fasta priser, referensår 2001, säsongrensade värden Tjänster, exkl. boende (höger axel) Varor (vänster axel) Källor: och . Vissa enskilda tjänster har utvecklats särskilt svagt. Konsumtionen av finansiella tjänster, som delvis beror av börsutvecklingen, minskade markant 2001 och även något . Restaurantutgifterna har i stort sett varit oförändrade under . Utgifterna för charterresor minskade med , vilket höll nere den 12 Produktionen av tjänster, särskilt hushållsnära tjänster, ökade dock (se avsnitt 5). En förklaring till diskrepansen kan vara att produktion av tjänster i viss utsträckning mynnar ut i konsumtion av varor, exempelvis i parti- och detaljhandeln. Även konsumtionen av livförsäkringar minskade kraftigt och bidrog negativt till den sammanlagda konsumtionstillväxten. Svenska hushålls konsumtionsutgifter i utlandet fortsatte att minska . Dessa utgifter var 2002 lägre än . Även utländska hushålls konsumtion i minskade . Nedgången uppgick till drygt 3 %.13 har en tillbakagång i utländska hushålls konsumtion i endast noterats en gång tidigare (). Det finns hitintills endast få indikatorer på hur konsumtionen utvecklats under inledningen av innevarande år. Hushållens inregistreringar av personbilar, exklusive direktimport, var högre än . Omsättningen i detaljhandeln har varit fortsatt hög under årets första månader. Hushållens finansiella nettoförmögenhet kulminerade . har nettoförmögenheten successivt försvagats framför allt genom fallande aktievärden men även genom ökad skuldsättning. Tabell 9.5 Hushållens finansiella förmögenhet Värde vid respektive års slut, miljarder kronor, löpande priser 1 Exklusive kollektiva försäkringar och posten övriga finansiella tillgångar som ingår i finansräkenskaperna. Källa: (Finansräkenskaperna och Sparbarometern). /uppgick värdet av aktie- och fondinnehav till ca , 13 Nationalräkenskaperna avser att mäta svenska hushålls konsumtion. Utländska hushålls konsumtion i är därför en negativ post i NR:s mått på hushållskonsumtion. Fjolårets minskade utgifter från utländska hushåll bidrar följaktligen positivt till hushållens konsumtionsutgifter. vilket kan jämföras med ca /2000 (se tabell 9.5). Hushållens aktietillgångar har alltså nästintill halverats . har hushållen placerat en allt större del av sitt sparande i bank- och försäkringstillgångar. Värdet av dessa har ökat med ca . De totala finansiella tillgångarna har därför inte minskat i samma utsträckning som aktietillgångarna. Diagram 9.4 Skulder i förhållande till disponibla inkomster Källor: och . Den finansiella nettoförmögenheten minskade med , vilket även förklaras av successivt ökad skuldsättning. Skuldkvoten, definierad som skulder i förhållande till disponibla inkomster, uppgick till (se även diagram 9.4). Diagram 9.5 Skulder i förhållande till reala och finansiella tillgångar Anm.: Till tillgångar räknas inte kollektiva försäkringar. Hushållens sammantagna förmögenhetsställning får, trots den svaga utvecklingen på börserna, betraktas som god. Den tilltagande belåningen är i stor utsträckning knuten till stigande småhuspriser, dvs. en ökad real förmögenhet. Småhuspriserna var högre 2002 än året innan. 2002/03:100 BILAGA 1 Av diagram 9.5 framgår att hushållens skuldsättning i jämförelse med deras totala tillgångar är låg i ett historiskt perspektiv. är räntorna låga vilket gör att även hushållens samlade ränteutgifter är relativt låga. Hur stor del av hushållens inkomster som kommer att användas till konsumtion beror sannolikt av hushållens förväntningar om den egna ekonomiska utvecklingen. I diagram 9.6 illustreras hushållens tillförsikt avseende deras egen ekonomi, ekonomi och arbetslösheten, enligt undersökningar av hushållens inköpsplaner (HIP). Som syns i diagrammet föll förväntningarna påtagligt . Förväntningarna sjönk som flera kommuner aviserade skattehöjningar och som tecknen på en svagare arbetsmarknadsutveckling blev tydligare Hushållens försvagade tillförsikt är en möjlig förklaring till att konsumtionen inte ökade mer , trots de goda realinkomstökningarna. Hitintills har förväntningarna varit fortsatt dämpade. Diagram 9.6 Hushållens förväntningar om ekonomin 12 månader framåt Anm.: Värden är nivåjusterade. Källor: och . Fortsatt god konsumtionsutveckling framöver Hushållens låga reala inkomstökningar i kombination med den dämpade tillförsikten bedöms hålla tillbaka konsumtionsutvecklingen under innevarande år. Konsumtionen förutses därför utvecklas något svagare än även om tillväxten mätt som årsgenomsnitt beräknas bli högre, . 2002/03:100 BILAGA 1 Även 2004 väntas hushållens inkomster utvecklas svagt. Konsumtionsutgifterna bedöms ändå stiga . Trots en förutsedd svag inkomstutveckling finns faktorer som talar för en förhållandevis god konsumtionsutveckling framöver. Enligt vedertagen ekonomisk teori tenderar hushållen att, , anpassa konsumtionsutgifterna till sina sammanlagda inkomster över tiden. Tillfälliga förändringar i inkomster påverkar därför endast i begränsad omfattning konsumtionen. Detta innebär bl.a. att konsumtion och inkomst inte nödvändigtvis följs åt enskilda år (se diagram 9.2), vilket i sin tur resulterar i en varierande sparkvot (se diagram 9.7). I perioder av hög avkastning på aktietillgångar kan hushållen välja att konsumera utifrån såväl realiserade som orealiserade värdestegringar. I perioder av låg eller negativ avkastning kan hushållen omvänt välja att kompensera uteblivna värdestegringar genom att öka sparandet i andra tillgångar. Mot bakgrund av den svaga börsutvecklingen var det därför inte förvånande att hushållens sparande fortsatte att öka. Tabell 9.6 Hushållens sparande Procent av disponibel inkomst Anm.: Exklusive sparande i avtalspensioner. Källor: och . En mer stabil finansiell förmögenhetsutveckling och en initialt stark real förmögenhet förväntas bidra till ökad konsumtion framöver. Framåtblickande hushåll gör att också förväntningar om framtida inkomster har betydelse för deras benägenhet att konsumera. Om förväntningarna om den framtida egna ekonomin är fördelaktiga antas viljan att konsumera öka. är hushållens framtidsförväntningar relativt dämpade vilket alltså bedöms hålla tillbaka konsumtionen något . I takt med att konjunkturen stärks och arbetslösheten minskar väntas dock konsumtionen kunna öka något snabbare än . Sammantaget förutses en minskad allmän osäkerhet och en mer stabil värdeutveckling av hushållens aktietillgångar bidra till att konsumtionen ökar i förhållandevis god takt trots de svagare inkomstökningarna. Konsumtionen förutses växa snabbare än inkomsterna, vilket gör att sparkvoten faller tillbaka något . ligger dock sparkvoten kvar på en betydligt högre nivå än (se diagram 9.7). Till riskbilden hör att osäkerheten om den internationella och svenska konjunkturen för den närmaste framtiden kan komma att bestå under innevarande år, vilket skulle kunna avspeglas i fallande börskurser och fortsatt låg tillförsikt . En sådan utveckling kan göra att konsumtionen blir lägre än prognoserat. Diagram 9.7 Hushållens nettosparkvot Anm.: Sparande, exklusive avtalspensioner, i förhållande till disponibel inkomst. Källor: och . Den svaga utvecklingen förklaras av en nedgång i näringslivet medan bostadsbyggandet och offentliga myndigheters investeringar steg. Mönstret bedöms bli detsamma . Investeringskonjunkturen i näringslivet är fortsatt svag. Många branscher har fortfarande överkapacitet. Även en försämrad lönsamhet och osäkerhet om den globala utvecklingen dämpar investeringsviljan. I samband med att den internationella ekonomin stärks stiger produktionen successivt och därmed även resursutnyttjandet. En svag uppgång i näringslivets investeringar förutses därför . Bostadsbyggandet fortsätter att öka som offentliga myndigheters investeringar stiger ytterligare bl.a. tack vare de statliga satsningarna i infrastrukturen. De totala investeringarna faller och ökar . Osäkerheten om investeringarna är stor. Risken för en sämre utveckling än prognoserat dominerar. bedöms det fortfarande finnas lediga resurser på arbetsmarknaden, vilket möjliggör att BNP-tillväxten kan överstiga den långsiktiga åren därefter. Därmed beräknas även investeringarna öka i relativt hög takt. 1 I huvudsak datorprogram. Källor: och . 2002/03:100 BILAGA 1 Mdkr, fasta priser referensår 2001, säsongrensade halvårsvärden Källor: , och . Återhämtningen i varuproducenternas investeringar dröjer Efter en tillfällig uppgång i mitten av föll industriproduktionen tillbaka igen . Det finns tecken på att konjunkturen åter håller på att stärkas. Industriproduktionen beräknas öka med , se avsnitt 5. Diagram 10.2 Kapacitetsutnyttjandet i industrin föll industrins investeringar . Trots att produktionen steg minskade investeringarna även . Den tidigare höga investeringsnivån innebär dock att trots nedgången ökade ändå produktionskapaciteten, dvs. ersättningsinvesteringarna och tillskottet av nya maskiner och byggnader var fortfarande större än förslitningen. Mot bakgrund av att kapacitetsutnyttjandet alltjämt är lågt förefaller det inte finnas något behov av att 2002/03:100 BILAGA 1 utöka produktionskapaciteten med ett fortsatt fall i investeringarna som följd, se diagram 10.2. (SCB:s) investeringsenkät stöder den bilden. Visserligen förutser företagen oförändrad investeringsnivå i jämförelse med , men normalt överskattar företagen utvecklingen vid enkättillfället . Sammantaget bedöms industrins investeringar falla med . Därmed dröjer det innan produktionsökningen skapar behov av att expandera produktionskapaciteten igen. stiger industrins investeringar med . Prognosen innebär att kapitalkvoten, dvs. maskiner, byggnader och dataprogram i relation till produktionen, ligger kvar på fjolårets nivå men faller i samband en högre produktionstillväxt och ett högre kapacitetsutnyttjande. Nedgången i kvoten indikerar en uppgång i investeringarna . Diagram 10.3 Kapitalkvoten i industrin Anm.: Kapitalkvoten definieras som kvoten mellan kapitalstocken och förädlingsvärdet i industrin, uttryckt priser. Källor: , och . Inom andra varuproducerande branscher är bilden splittrad. Byggkonjunkturen har försvagats betydligt och det finns få tecken på någon snar förbättring.