prop · GR0349 · 2003-12-18 00:00:00 — Närheten till centrum, goda kommunikationer och tillgång till grönområden gör området attraktivt. Bland problemen i området är skolan ett. Många vill lämna området för att de är oroliga för att barnen skall få bristande kun- skaper i svenska om de går i skola i . Fler skall bo kvar Arbetet med storstadsarbetet är en vidareutveckling av Bo Bra-processen som inleddes . Bo Bra-processens mål är att förbättra den sociala och fysiska miljön i för att människor skall bo kvar i om- rådet. Arbetet sker i samarbete mellan lokala fastighetsägare, stadsdels- förvaltningen, SOCAM-försöket DELTA och . Genom storstadsarbetet skall Bo Bra processen få ett större invånarper- spektiv. De boendes självupplevda behov skall påverka beslut. Idépunk- ten som är placerat vid bostadsområdets torg är en ny samlingsplats för möten mellan stadsdelsförvaltning, andra lokala aktörer och de boende. Stora insatser görs för att öka sysselsättningen och minska socialbidrags- beroendet. , 100, och somalisk arbets- länk är åtgärder för att hjälpa biskopsgårdsbor att komma ut i arbete. Särskilda rekryterare besöker företag för att ta reda på vilka lediga arbe- ten företagen kan erbjuda, och därefter matchas jobben med de personer som ingår i åtgärderna. En viktig del i arbetet är utbildning som förbere- der de arbetssökande för de jobb som finns lediga. För att höja utbildningsnivån hos den vuxna befolkningen görs även insatser för att få en egen folkhögskola. En sådan skulle göra det möjligt för invånare att utbilda sig i stadsdelen och kunna locka nya grupper och invånare till området. Avtalet fortsättning på tidigare projekt lokala utvecklingsavtal sträcker sig . Det är en naturlig fortsättning på det tidigare utvecklingsarbetet i . Hu- vudmålen är desamma för storstadsarbetet som för tidigare insatser: triv- sel, trygghet, livskvalitet och delaktighet skall öka i . Inom den övergripande målsättningen finns många delmål. Arbetslösheten i kommunen skall ligga under genomsnittet i . Insatserna i skall stimulera individens vilja till förändring samt öka kompetens och möjligheter till anställning. Betygsskillnaderna mellan och andra kommundelar skall minska. Fler elever skall lämna med godkända betyg. Profilmålet för är folk- hälsa. Det skall uppnås genom självhjälp, stöd, rådgivning och möjlighe- ter att stödja andra. Ett tätt samarbete mellan lokala verksamheter sker för att främja hälsa och förebygga ohälsa, liksom metodutveckling när det gäller arbetsformer. Samverkan och metodutveckling är de två grundpelarna för storstadsar- betet i . Det finns samverkansavtal med arbetsförmedlingen, för- säkringskassan, landsting, ett stort antal frivilligorganisationer och när- ingslivet. Kommunikation med invånarna sker bland annat med en områdestidning, hallå , demokratiinformatörer, . Utvärdering av verksamheten görs genom en överenskommelse med Sö- . har också utvecklat en modell för lokala självutvärderingsseminarier. är ett typiskt miljonprogramsområde med rötter i 1960- och 70- talen. Området har 10 000 invånare. Befolkningen är ung, är . har tidigare haft de högsta ohälsotalen i Han- inge. Skillnaderna i betygsprestationer, arbetslöshet och andra indikatorer har också varit tydliga mellan och andra kommundelar. Sysselsättningen ökar till exempel mer än i kom- munen som helhet. En av styrkor är att hälften av invånarna har utländsk bakgrund. Trots att är ett genomgångsområde finns det en bas av grupper som bott här sedan det byggdes. Området är vack- ert och välplanerat med bra kommunikationer. Folkhälsa en röd tråd Fem insatsområden som stödjer varandra organiseras kring åtta delmål i . Folkhälsa löper som en röd tråd genom alla mål. Hälften av medlen i storstadsarbetet används för att förbättra barns och ungdomars uppväxtvillkor. går till arbete och utbildning för vuxna. Resterande används inom folkhälsa, kultur, delaktighet och för att skapa en attraktiv och trygg yttre miljö. Målen för verksamheten har formulerats i lokala nätverk där boende medverkat. Strategin för utvecklingen är sam- verkan och metodutveckling. Samhällsinstitutionernas arbetssätt skall förändras för att bättre motsvara befolkningens behov. kommuns strategi för att utveckla sammanfattas i fem områden: minska skillnader när det gäller försörjning och uppväxtvillkor satsa på det uppväxande släktet bygga broar ökad dialog, tillfällen och platser för möten bygga med dem som finns fokus på deltagare i utvecklingsarbetet bygga på det som finns fokus på resursutnyttjande, samverkan och partnerskap. Ett brett spektrum av organisationer, myndigheter och företag har del- tagit i arbetet med åtgärdsplan. Exempel på insatser är språk- och kunskapsutveckling, trygghet och stärkt självkänsla för barn och ungdomar. Språk-, IT- och kulturinsatser görs i alla förskolor och skolor. För vuxna finns Kompetensverkstad med arbetsförmedling, kommun med flera under samma tak. En hälsoförmedling arbetar för insatser inom folkhälsa och demokrati. Det lokala utvecklingsavtalet mellan kommun och staten löper mellan och hela 2004. Det bygger på ett långsiktigt ut- vecklingsarbete som inleddes av . kommun har brutit ner de nationella målen i fem strategiska målområden: Attityd/bild av området, egen försörjning, språk/kommunikation, folkhälsa och delaktighet/samverkan. Attityd/bild av området är ett av de främsta målområdena. Det ingår i kommunens kommunikationsarbete. För utvecklingsarbetet finns ett samverkansavtal mellan kommunen, arbetsförmedlingen och . En annan samverkan är strategiforum i där ett tiotal parter arbetar tillsammans för utveckling. Kommunikationsplan i tre delar Kommunen har en kommunikationsplan för utvecklingsarbetet i tre delar. En kontinuerlig del avser kommunens övergripande informationsarbete. En omfattande del är temat Attityder och bild av området. Utvärdering av utvecklingsarbetet görs inom kommunens reguljära uppföljningsarbe- te av egna statistiker och verksamhetsanalytiker. Det externa utvärde- ringsarbetet genomförs av . De stadsdelar som omfattas av avtalet är , och Västra . Det gränsar till , och . Området har anor från vikingatiden då det var en betydelsefull plats. blev badort för välbärgade Stockholmare som byggde sommarhus här. Det består till största delen av hyresrätter i flerfamiljshus. Det bor ungefär 6 400 personer i området. Befolkningen är förhållandevis ung. En stor del av hushållen är ensamma föräldrar och barn. av invånarna har utländsk bakgrund. har goda förutsättningar att utvecklas till ett stabilt bostadsområde med bra rykte. Naturen, närhe- ten till strand och bad, kommunikationerna och 500 nya bostäder som planeras bör attrahera och behålla socialt och ekonomiskt bärkraftiga familjer. Området har ett slitet centrum men nya bostäder kan leda till större köpkraft som i sin tur kan leda till upprustning. har elever sökt sig från områdets skolor. Om trenden fortsätter hotar det en fortsatt stabil utveckling. Antalet godkända elever i kärnämnena har emellertid ökat . Målområden för är attityd/bild av området, egen försörjning, språk/kommunikation, folkhälsa och demokrati/delaktighet. Attityd/bild av området är centralt för en positiv utveckling. Det har haft ett oförtjänt dåligt rykte. Målen har tagits fram i samarbete med en central projektle- dare och en projektgrupp med representanter för de övriga två områdena i kommunen som ingår i storstadsarbetet, och Västra . Storstadsarbetet är en långsiktig process som skall genomföras inom befintlig organisation och i samverkan med olika aktörer. Resultatet från en attitydundersökning är underlag för hur bilden av om- rådet kan förändras. Detta skall ske genom konkreta åtgärder och infor- mationsinsatser, framför allt genom PR och massmedia. Bland insatserna finns ett internationellt barnkonstmuseum med en utökad konstpedago- gisk verksamhet. Andra insatser är förnyelse av utemiljön vid skolor och förskolor och brottsförebyggande arbete. En ångbåtsbrygga med reguljär trafik är också ett led i att långsiktigt öka områ- dets attraktivitet. Invigningen av nya ångbåtsbryggan drog 1 000 besöka- re. Bebyggelsen består av flerbostadshus från 1960-, . Här bor ungefär 11 000 personer, många i enförälderhushåll. av invånarna är födda utomlands. I området finns ett mindre affärscentrum. På stannar bland annat X2000 och det finns direktförbindelse till . I finns också kommunens största arbetsplats, , med 6 400 anställda och campus för Sö- med 8 000 studenter. är ett område för tillväxt och kompetens och lyfts fram som ett viktigt utvecklingsområde med kommunikationer, nya arbetsplatser och bostäder. Här finns Forskningscentrum med internationellt framstående forskning och . En utbyggnad av 1 000 bostäder planeras, bland annat för studenter och forskare. Trots dessa positiva faktorer är bilden av splittrad. De boende behöver kunna ta del av tillväxten, bland annat genom studier och arbetstillfällen. Att komma till rätta med kriminalitet och trygghet är också viktigt. Samarbete med andra kommundelar Målområdena för är attityd/bild av området, egen för sörj- ning, språk/kommunikation, folkhälsa och demokrati/delaktighet. tagits fram i samarbete med den centrala projektledaren och en projekt- grupp med representanter för de övriga områdena i kommunen som del- tar i storstadsarbetet, och Västra . Konkreta och mätbara mål har formulerats och indikatorer har identifi- erats som är viktiga för utvecklingen. Storstadsarbetet är en långsiktig process som skall göras inom befintlig organisation och i samverkan med olika aktörer. Intressenter har bildat som utarbetat ett stra- tegiskt program för utvecklingen i området 19992009. En särskild marknadsgrupp ansvarar för marknadsföringen av området. Andra insat- ser är boendedialog och tillväxtinsatser i samverkan med arbetsmark- nadsavdelningen, näringslivssekreteraren och arbetsförmedlingen. Ett stödjer personer som vill starta eget. Språkträning för barn och föräldrar och samarbete mellan skola och näringsliv är också viktiga insatser. Bebyggelsen i Västra är flerbostadshus . I centrum finns bibliotek, högstadieskola, sim- och idrottshall samt pendeltågssta- tion. bor ungefär 5 900 personer här. Området är sedan start socio- ekonomiskt segregerat med många ensamstående föräldrar. av befolkningen har utländsk härkomst. Omflyttning och arbetslöshet minskar Två viktiga faktorer som bidrar till att bryta segregationen är att omflytt- ningen och arbetslösheten minskar. Ett expanderande industri- och han- delsområde söder om bidrar till arbetstillfällen. En möjlighet för området är också att det byggs ett stort antal attraktiva hus vid sjön . De kan bidra till ett större kundunderlag och krav på upprustning av den slitna centrumanläggningen. Målområden för Västra är attityd/bild av området, egen försörjning, språk/kommunikation, folkhäl- sa och demokrati/delaktighet. Målen har formulerats i samarbete med den centrala projektledaren och representanter för de övriga två kom- mundelarna, och . De bygger på kommunge- mensamma mål. Konkreta och mätbara mål för Västra har formu- lerats tillsammans med indikatorer för utvecklingen. Folkhälsa och ungdomsarbete centralt Utvecklingsarbetet är långsiktigt och sker inom befintlig organisation i samverkan med olika aktörer. Det förebyggande folkhälsoarbetet är ett särskilt viktigt område. Förebyggande ungdomsarbete upplevs också som mycket viktigt för en fortsatt positiv utveckling för området. Bland de konkreta insatserna i Västra finns Familjehuset, en mötesplats för föräldrar och barn. Familjehuset erbjuder stöd enskilt eller i grupp. I samverkan med andra aktörer utvecklas metoder för förebyggande arbe- te. Vulkan är ett projekt för att skapa ett forum för arbetslösa där myn- digheterna samarbetar för att ge råd, stöd och vägledning. Familjehuset i har blivit en naturlig mötesplats för barn och föräldrar. Det lokala utvecklingsavtalet mellan kommun och staten god- kändes av regeringen . utsågs till nationellt utvecklingsområde av regeringen. Det arbetet ingår nu i avtalet. En bred översyn av målen har inletts för att fördjupa samverkan mellan kommunen och statliga myndigheter. har samarbetet utvecklats speciellt med Sydvästra sjukvårdsdistrikt i ett projekt med internationella hälsoinformatörer. Det brottsförebyggande arbetet har fått ökad prioritet. Gemensamma insatser för fortbildning av pedagoger i förskola och skola har gjorts. Nya metoder har utvecklats för språkinlärning utifrån modersmålet, för vuxenundervisning. Samma gäll- er för så kallad linkworking som skapar nätverk mellan olika etniska grupper och de lokala utvecklingsverksamheter som pågår i stadsdelen. Det finns samverkansavtal mellan kommunen, arbetsförmedlingen och om lokala arbets- och utvecklingscentra (AUC). Inom dessa görs individuella utvecklingsprogram i samråd med dem som söker hjälp. Insatser inom en central kommunikationsplan kompletterar stads- delarnas informationsinsatser. För kommunikationsarbetet finns även en referensgrupp med representanter från de olika stadsdelarna. Utvärde- ringar av utvecklingsarbetet i Fosie, Hyllie och görs av Lunds Universitets sociologiska institution och i . utvärderas av vid . Stadsdelar som omfattas av avtalet är Fosie, Hyllie, och . för Fosie omfattar åtta bostadsområden som uppförts t.o.m. 1970-talet. I dessa finns 12 184 lägenheter och 1129 småhus. är bostadsrätter och är hyres- rätter. Fosie har en mångkulturell befolkning från över 100 länder. Antalet invånare i Fosie uppgår till ungefär 23 000 personer. Mångkulturell befolkning - en tillgång Fosie är statistiskt ett i miniatyr med de möjligheter och begränsningar det innebär. Den mångkulturella befolkningen är en tillgång i kreativitet och kulturell kompetens. Det finns ett stort internationellt kontaktnät. Det finns också en relativt etablerad företagarkultur. Andra styrkor är att fastighetsägare deltar i arbetet med att förbättra stadsdelen. En mångfald av föreningar och det lokala kulturlivet är också positiva faktorer. Områdets svaghet är en tung social problematik. Arbetslösheten är hög och därmed också social- bidragsberoendet. Många med utländsk bakgrund har för lite kontakter med det svenska samhället och saknar kunskaper i svenska språket. Folkhälsan är sämre i Fosie jämfört med övriga och hela landet. Målområdena för storstadsarbetet i Fosie är arbete och integration, sys- selsättning och utbildning, språkförskolor och särskilda insatser inom skolan, demokrati, delaktighet och folkhälsa, det lokala utvecklingsarbe- tet, mångfaldsarbete och brottsförebyggande åtgärder. Delmål har ut- vecklats i samarbete med olika aktörer. Arbetet har blivit mer processori- enterat. Det har lett till att storstadsarbetet nu samordnas mer med kärn- verksamheterna arbetet med det lokala utvecklingsarbetet ingår i det övriga arbetet i stadsdelen. Diskussioner i ledningsgrupper, verksamhets- råd och andra sammanhang underlättar dialogen och samsynen. Det leder till en helhetssyn. Dessutom träffas ansvariga inom storstadsarbetet i en samordningsgrupp. Det ger synergieffekter och erfarenhetsutbyte. Mö- tesplatser och nätverk utvecklas successivt för att skapa långsiktighet. Skola, arbete och hälsa viktigt Exempel på insatser i Fosie är att arbetsmarknadsfrågor samordnas i samverkan mellan , arbetsförmedlingen och kommu- nen. Sex språkförskolor har etablerats. Ett antal insatser skall ge eleverna bättre möjligheter att klara målen i . En friskvårdcentral är under utveckling. för Hyllie omfattar tre bostadsområden med sammanlagt 5 800 lägenheter och ungefär 750 småhus som framför allt byggts . De flesta lägenheterna byggdes inom miljonpro- grammet. Antalet invånare i Hyllie uppgår till ungefär 12 000 personer. I de tre delområdena finns lokala butiks- centra men övrig kommersiell service saknas. I ett centrum finns emeller- tid ett uppskattat bibliotek. Stadsdelen har en åldrande befolkning som kommer att leda till en be- folkningsminskning på kort sikt. En föryngring och ökning av befolk- ningen kommer emellertid att ske genom att en ny stadsdel skall byggas nära . Det planeras också ett nytt industriellt och kommer- siellt centrum i stadsdelens utkant. Andra styrkor i Hyllie är att befolk- ningen har en relativt hög utbildningsnivå. En brist är emellertid att det än så länge saknas större kommersiella arbetsplatser. Det mest negativa i området är att det saknas ett naturligt centrum. Stadsdelens olika delar är Det finns en social splittring som gör att männi- skor undviker att röra sig fritt över gränserna mellan bostadsområden. Hyllie har program för följande målområden: mångfaldsplan, personalrekrytering, attityd/bemötande och kultur/fritid/idrott lokalt utvecklingsarbete (boendes delaktighet) Målen har tagits fram i olika instanser beroende på ämne. sedan brutits ner i samarbete med föreningar i området, boenderåd och Strategier för en positiv utveckling är bland annat linkworkers, hälsoinformatörer, lärare och brottsförebyggare, ge- mensamma organisationer för arbete/utbildning respektive demokrati och delaktighet samt en ständig dialog med boenderåd och föreningar. Bland insatserna finns språkförskolor, modersmålsbaserad undervis- ning för barn och vuxna, arbets- och utvecklingscentra för långtidsarbets- lösa och tillväxtprojekt. Stadsdelen har en varierad bebyggelse, framför allt med flerfamiljshus som uppförts från sekelskif- tet och fram t.o.m. 1970-talet. är navet i stadsdelen med många restauranger och butiker. Området har en etniskt blandad Den unga befolkningen ökar och den äldre minskar. invånare i uppgår till ungefär 19 000 personer. Partnerskap har stor betydelse Södra Innerstadens unga befolkning är en viktig potential i den positiva utveckling som pågår. Nya former för samarbete mellan boende, politi- ker, myndigheter, nätverk, föreningar och näringslivet kommer också att ha stor betydelse för stadsdelen . Negativa faktorer för området är fastighetsägare som inte är intressera- de av att förbättra boendestandarden för hyresgästerna. ligheten och känslan av otrygghet i området motverkar också en stabil och mer åldersblandad befolkning Målen för Södra Innerstadens utveckling är sysselsättning och utbildning, språkutveckling för barn i åldern , brottsförebyggande åtgärder, boendes delaktighet, trivsel och trygghet samt kultur/fritid/idrott. Över- gripande mål har formulerats kommuncentralt inom ett flertal områden. Mål, ansvarsfördelning och riktlinjer för arbets- och utvecklingscentra har tagits fram i samarbete mellan arbetsförmedlingen, och kommunen. Dessutom får alla aktörer möjlighet att påverka mål och handlingsplaner. Storstadsarbetets syfte är hållbara, långsiktiga lösningar. För att den positiva utvecklingen skall fortsätta krävs att utanförskap och bristande delaktighet i samhället minskar så att invånarna blir mer aktiva i förändringsarbetet. Stadsdelen inbjuder till dialog med boende, före- ningar och andra viktiga aktörer. Språkutveckling har en central plats Bland insatserna för finns språkförskolor, språkverk- stad för skolbarn, utveckling av tvåspråkigt program för , mötesplatser för förbättrad kontakt mellan myndigheter, föreningar och boende, arbets- och utvecklingscentra för långtidsarbetslösa samt interna- hälsoinformatörer. präglas av höghus som byggdes . Inom stadsdelen finns flera grönområden och idrottsarenor. Det finns också många cykelvägar och gångstråk. Det bor 21 500 invånare i området, som haft hög inflyttning och höga födelsetal . Det har lett till att många familjer är trångbod- da. av befolkningen har utländsk bakgrund, här finns människor från över 40 språkgrupper. Befolkningen är ung är barn, är pensionärer. Antalet invånare i uppgår till ungefär 16 000 personer. är i många avseenden en levande stadsdel med många kvalite- ter. Här finns ett omfattande föreningsliv med kultur- och idrottsverk- samhet och god samhällsservice. En hög omflyttning gör emellertid att området brister i stabilitet. Endast en tredjedel av invånarna har arbete. Bidragsberoendet är högt. Boendesegregationen förstärker ett utanför- skap som många lever i på grund av arbetslöshet, dålig ekonomi och bristfälliga kunskaper i svenska språket. För att fortsätta det påbörjade utvecklingsarbetet i utifrån stadsdelens möjligheter prioriteras områden som arbete och utbildning, förskola och skola och lokalt utvecklingsarbete. har formulerats kommuncentralt. Mål och riktlinjer för fyra lokala arbets- och utvecklingscentra har antagits tillsammans med arbetsförmedlingen och . Målen har brutits ner och förankrats i samarbete med boende, föreningar, fastighetsägare och bostadsbolag, stadsdelspoli- tiker och andra lokala instanser. I arbetet har stor vikt lagts vid utvärde- ringar och erfarenheter. Den stora utmaningen är att göra till en attraktiv stadsdel att bo och arbeta i, uppleva och besöka. För att uppnå detta har ett långsik- tigt förändringsarbete påbörjats. I detta ingår samverkan mellan olika aktörer som myndigheter, näringsliv, fastighetsägare och boende. Delak- tighet och inflytande från de boende är mycket viktigt. Bland insatserna för finns lokala arbets- och utvecklingscentra, språkförskolan, barn- och familjeverksamheter, språkutveckling i , brottsfö- rebyggande insatser och folkhälsoarbete, särskilt bland kvinnor och flickor. Det lokala utvecklingsavtalet mellan och staten gäller . Ett framgångsrikt arbete kräver enligt avtalet ett lång- siktigt processinriktat arbetssätt, invånarnas reella engagemang och del- aktighet samt väl utvecklad helhetssyn. Åtgärderna inom storstadsarbetet skall placeras inom stadsdelarnas övriga pågående utvecklingsarbete. Utvecklingsarbetet bedrivs utifrån sex målområden som definieras i det lokala utvecklingsavtalet. ökad förvärvsfrekvens/minskat behov av försörjningsstöd tillgång till kultur och fritid ökad trygghet och trivsel Erfarenhetsspridning på flera nivåer Särskilda överenskommelser för samverkan finns mellan och . Det finns en central informationsplan och fem lokala kommunikationsplaner för att sprida erfarenheter och infor- mation om insatserna som görs i storstadsarbetet. Utvärdering av utveck- lingsarbetet skall göras av . Inom språkområdet be- drivs utvärderingen av i på uppdrag av staden och . Dessutom pågår även utvärdering av folkhälsoområdet i samverkan med . lar som omfattas av avtalet är , , , och Centrala . ingår i stadsdelsområdet . Stadsdelen är byggd som en del av miljonprogrammet. Det är en av de stadsdelar i som tagit emot en stor del av flyktinginvandringen sedan bör- jan av . Befolkningen var 11 943 personer. Stadsdelens styrkor är närheten till grönområden, närheten till när- ingslivsområde, goda kommunikationer till staden och ett rikt och blomstrande föreningsliv. Svagheter är den homogena bebyggelsen, ar- betslösheten och bidragsberoendet. har emellertid arbetslös- heten och bidragsberoendet minskat kraftigt. Närheten till en möjlighet Inom storstadsarbetet står tillväxt- och sysselsättningsfrågor i centrum, bland annat genom närheten till det expansiva Kistaområdet. Stadsdelen har en bred definition av tillväxt och anser att insatser för såväl demokra- ti och folkhälsa som kultur och fritid är av avgörande betydelse för den lokala tillväxten. Det innebär att stadsdelen har en bred ansats i utveck- lingsarbetet. Målen har formulerats av stadsdelsförvaltningen i samver- kan med en lokal referensgrupp där bland annat myndigheter och bo- stadsbolag har ingått. Målen gick också ut på remiss till föreningar i stadsdelen innan stadsdelsnämnden fattade beslut. Samverkan med bland annat högskolor, men också med det lokala före- ningslivet är centralt i utvecklingsarbetet. Inom området skola/förskola arbetar stadsdelen främst med kompetensutveckling och utveckling av nya pedagogiska metoder. Vuxenutbildning lyfts fram som viktig för den långsiktiga utvecklingen av stadsdelen och ett lokalt lärocenter har byggts upp. Insatser har fått efterföljare Tillsammans med och samverkar stadsdelen bland annat med kranskommunerna för att regionalisera det lokala tillväxtarbetet.