prop · GQ031d18 · 2003-01-01 00:00:00 — Vid internationella jämförelser av övergångsfrekvensen till eftergymnasiala utbildningar ingår minst tvååriga eftergymnasiala utbildningar som tillhör samma nivå som högskolan enligt SCB och i internationella redovisningar. Här återfinns bland annat flertalet KY utbildningar, men t.ex. inte behörighetsgivande förutbildning vid universitet och högskolor, s.k. basår i högskolan eller i vuxenutbildning. Övergångsfrekvensen , inklusive kvalificerad yrkesutbildning KY, blev sammanlagt . Bland kvinnor var övergångsfrekvensen enligt den internationella klassificeringen. Bland män var övergångsfrekvensen i grova drag lägre än bland kvinnor. För att nå målet att av en årskull skall ha påbörjat högskolestudier krävs att övergångsfrekvensen ökar med jämfört med . och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Ut- bildning skall också bidra till en hållbar ekonomisk tillväxt, fler och bättre arbetstillfällen och ökad social sammanhållning. En viktig princip är att utbildningen skall främja de humanistiska värden som delas av samhällen. Det är viktigt att betona att utbildningssystemen skall tillgodose såväl arbetsmarknadens som enskilda människors behov och efterfrågan. Ett särdrag för den svenska arbetsmarknaden har varit en hög utbildningsnivå i offentliga och privata tjänster men relativt låg utbildningsnivå inom industrin. Det är en viktig bakgrund till den starka satsningen på naturvetenskap och teknik som sker i den svenska skolan. har en förhållandevis stor andel högskoleutbildade totalt sett på arbetsmarknaden, inom offentlig sektor och inom den privata tjänstesektorn. Inom tillverkningsindustrin, byggsektorn och flera andra privata arbetsmarknadssektorer är emellertid andelen lägre än i några av våra viktigaste konkurrentländer. Som effekt av utbildningsexpansionen har utbildningsnivån höjts markant inom alla arbetsmarknadssektorer. Förhållandet till övriga länder har i stora drag ändå förblivit ganska likartat. Diagram 3.6.12 Andel med högst grundskolerespektive minst treårig högskoleutbildning per näringsgren, , 1997 och 2000 (Källa: SCB) Den pågående satsningen på utbildningsom- andra , av hög arbetslöshet. rådets olika nivåer syftar till att långsiktigt öka personer med högst grundskoleutbildning i den ekonomiska tillväxten i . åldersgruppen var arbetslösheten över ningspolitikens övergripande mål ingår att åstad- i vårt land 1996 vilket var mycket komma ekonomisk tillväxt och detta är högt internationellt sett och högre än genom- tidigt en del av EU:s utbildningsmål. snittet för EU-länderna. Utbildningssystemen skall, enligt den men var fortfarande högre än i sättning som antagit, bidra till att blir världens mest konkurrenskraftiga många andra länder. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 arbetslösheten 1996 betydligt lägre både inom och EU och även i dessa grupper halverades arbetslösheten i flertalet länder . I var arbetslösheten bland högskoleutbildade visserligen hög historiskt sett, men internationellt sett betydligt lägre än i många andra länder. Diagram 3.6.13 Andel arbetslösa per utbildningsgrupp i februari respektive år, 1971 2002 (Källa: SCB) Gymnasieskola 3/4år 1971 1974 1977 1980 1983 1986 1989 1992 1995 1998 2001 I ett längre tidsperspektiv har risken för arbetslöshet alltid varit mindre bland högskoleutbildade jämfört med övriga grupper. var arbetslösheten åter bland personer i åldern med en minst treårig högskoleutbildning, bland personer med kortare högskoleutbildning och bland personer med högst grundskoleutbildning. Detta är en snabb förbättring. Globalisering, ökad konkurrens och teknisk utveckling ställer nya krav både på utbildningsväsendena och på arbetsmarknaderna över hela världen. hade en stor invandring, inklusive utflyttade från som återvände hem. Många var högskoleutbildade en mycket mindre andel av dem fick arbete på den svenska arbetsmarknaden än vad som var fallet . har inflödet av högskoleutbildade bland sysselsatta på arbetsmarknaden varit ganska och ungefär av samma omfattning som antalet utvandrade från arbetsmarknad. Diagram 3.6.14 Invandrade i åldern medrespektive utan högskoleutbildning, år 19872001 (Källa: SCB) Totalt sett har fått ett viktigt nettotillskott av högskoleutbildade . Invandringen är med andra ord större än utvandringen inom dessa utbildningsgrupper. Sysselsättningsnivån bland de invandrade har kunnat förbättras , men det finns fortfarande en stor grupp välutbildade bland invandrade i det svenska samhället som ännu inte har kunnat få arbete. Hela det svenska utbildningsväsendet förutsätts därför även fortsättningsvis vara starkt engagerat i att på olika sätt bidra till en förbättrad integrering av personer som flyttar till . 3.6.6Resultat i ett nationellt perspektiv Totalt var i genomsnitt 707 100 barn inskrivna i någon form av förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg 2001. Antalet barn i förskolan var i stort sett oförändrat . Familjedaghemmen däremot visar på en fortsatt minskning jämfört . I förhållande till 2001 minskade antalet inskrivna barn . Att antalet barn i familjedaghemmen har minskat beror både på minskat antal barn och på en ökad andel barn i förskolan. Förskolan kommer möta en ökad efterfrågan på platser. Detta beror till en del på beslutade reformer t.ex. den allmänna förskolan men också på att födelsetalen antas öka. Den totala kostnaden för förskolan, familjedaghemmen och fritidshemmen uppgick till vilket är oförändrat jämfört med i fasta priser. Förskolan står för två tredjedelar av kostnaden, fritidshemmen för knappt en fjärdedel och familjedaghemmen för knappt en tiondel. Antalet barn per årsarbetare i förskolan har varit oförändrat 5,4 barn . Enligt en undersökning av var den genomsnittliga gruppstorleken i förskolan 17,5 barn per grupp. Gruppstorleken har successivt ökat . 1990 var den i genomsnitt 13,8 barn per grupp. Även antalet barn per årsarbetare har på samma sätt ökat från 4 barn per årsarbetare 1990. Den totala kostnaden för uppgick till vilket är en ökning i fasta priser innan. Ökningen av resurserna till inleddes och har ökat . Antalet elever var 1 059 100 vilket är en kulmen på den ökning av antalet elever som pågått . kommer antalet elever att minska avsevärt till knappt 900 2010 enligt Svenska Kommunförbundets uppgifter. Kostnaden per elev i den kommunala var i genomsnitt 59 200 vilket är en ökning innan. Kostnaden per elev är nu åter på samma nivå som 1991 i fasta priser. Andelen elever som går ut med behörighet till de nationella programmen i gymnasieskolan är oförändrad. Av dem som gick ut årskurs 9 fick inte godkänt betyg i svenska, engelska eller matematik, dvs. det som krävs för att få börja på ett nationellt program. med det nya betygssystemet, 1998 och 1999, var andelen utan gymnasiebehörighet något lägre än , . /02 gick totalt 311 100 elever i gymnasieskolan. Den totala kostnaden för gymnasieskolan var 2001 (exklusive skolskjuts), vilket är en ökning jämfört med föregående år. har antalet elever ökat med . Detta medför att genomsnittskostnaden per elev har ökat och uppgår till . Skillnaden mellan olika huvudmän är dock stor. Av de elever som fick slutbetyg hade grundläggande behörighet för universitets- och högskolestudier. Andelen elever som fortsatte sin utbildning på högskolan efter avslutad utbildning i gymnasieskolan uppgick till . En mycket stor andel av den vuxna befolkningen deltar i någon form av organiserat läran- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Drygt 1,8 miljoner personer deltog i studieförbundens cirkelverksamhet . Folkhögskolans kursverksamhet hade drygt 120 000 deltagare, varav drygt 8 700 inom ramen för . I den kommunala vuxenutbildningen uppgick antalet studerande till drygt 194 000. Ytterligare ca 54 000 studerande återfinns inom bl.a. kvalificerad yrkesutbildning, svenskundervisning för invandrare och kompletterande utbildningar. Alla studerar dock inte på heltid. Omfattningen och bredden på vuxenutbildningen visar att viljan att lära nytt är väl förankrad i breda folklager. Vuxenutbildningen har därigenom en stor betydelse för en levande demokrati, människors möjligheter att nå sina livsmål samt en ökad sysselsättning. Den kraftfulla utbyggnaden av grundutbildningen vid landets universitet och högskolor som skett har fortsatt även av . Antalet helårsstudenter ökade från knappt 150 000 till 250 000. Därefter har antalet helårsstudenter fortsatt att öka. ökade antalet helårsstudenter med 12 000. Ökningen har dock inte varit tillräcklig i förhållande till de ökade utbildningsuppdragen och många lärosäten har inte kunnat genomföra sina utbildningsuppdrag. Den ökning av antalet platser som beslutats av har alltså inte fullt ut resulterat i en motsvarande ökning av antalet helårsstudenter. var det en tredjedel av lärosätena som inte genomförde sina utbildningsuppdrag. Denna andel har därefter ökat och 2001 var andelen två tredjedelar. Staten har under satsat på studiestödsverksamheten i form av ekonomiskt bidrag till studerande. Dessutom utbetalas mer än i lån till studerande. Vidare tillkommer kostnader för studiestödsadministrationen på . Under fick 942 179 studerande studiestöd, därutöver har fler än 13 000 personer fått bidrag vid korttidsstudier och över 700 högskolestuderande med synskada eller andra läshandikapp försetts med studielitteratur. Vidare har cirka 800 föräldrar till döva barn fått bidrag till kostnader för utbildning i teckenspråk och 420 funktionshindrade gymnasieelever har fått bidrag till kostnader för studier vid riksgymnasierna. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tagare uppgick till drygt 1,4 miljoner personer. Låntagarnas samlade skuld till () redovisades till . Efterfrågan på information om studiestöd hos de studiestödsadministrerande myndigheterna har under det senaste verksamhetsåret varit omfattande både i volym och komplexitet. Regeringen har genom olika insatser givit stöd till kommunerna för att utveckla skolan och barnomsorgen. Det har bl.a. skett genom stöd till att öka personaltätheten i skola och fritidshem. Även kommunerna har ökat sina resurser till området. Detta har inneburit att den negativa utveckling som 1990-talets besparingar innebar har vänts. Regeringen anser dock att det finns motiv för ytterligare satsningar. Ledstjärnan för regeringens insatser är att utbildningskvalitén skall stärkas och att allas rätt till kunskap och bildning betonas. Regeringen presenterade sin utvecklingsplan (skr. 2001/02:188) för de kommande årens kvalitetsarbete. Där behandlades väsentliga områden för att stärka utbildningens kvalitet och ett antal förslag aviserades, bland annat insatser för skola och förskola i segregerade områden och stöd till lokalt kvalitetsarbete. För att stärka granskningen av kvaliteten och kvalitetsarbetet i skolor och kommuner kommer Statens skolverks uppgifter att renodlas och en ny myndighet för skolutveckling att bildas. Regeringen har gjort betydande insatser för att utveckla och förnya vuxenutbildningen. Satsningen på och den kvalificerade yrkesutbildningen är två viktiga byggstenar i denna utveckling. Genom har vuxenutbildningen reformerats och utbildningen i högre grad anpassats till den enskildes behov och förutsättningar som arbetslivets krav på och behov av ökad kompetens har beaktats. Denna utveckling måste fortsätta och stimuleras ytterligare. För att motverka utbildningsklyftor måste systemen för vägledning och validering utvecklas. Genom en väl fungerande ordning för validering av faktisk kunskap och kompetens, kan alla människors resurser tas till vara. Var och hur kunskaperna erhållits skall vara av underordnad För att förverkliga regeringens målsättning att minska arbetslösheten bland invandrare är validering ett viktigt instrument. Ett annat avgörande inslag i integrationssträvandena är svenskundervisningen för invandrare, sfi. Resultaten i sfi är dock dåliga. Mot denna bakgrund har regeringen beslutat om en ny kursplan för sfi. Den nya kursplanen utgår från den enskildes behov, förutsättningar och planerade verksamhet i . Det krävs emellertid mer grundläggande förändringar av sfi. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgift att se över hela systemet i nära samarbete med utredningen (dir. 2001:87) om översyn av mottagande och introduktion av flyktingar. Den kvalificerade yrkesutbildningen, KY, uppvisar mycket goda resultat. Andelen examinerade som får arbete i direkt anslutning till utbildningen är mycket hög. Det goda samarbete som utvecklats mellan enskilda utbildningsanordnare, kommuner, högskolor och företrädare för arbetslivet för att utveckla KY bör kunna tas till vara för att utveckla också den eftergymnasiala yrkesutbildningen. Utöver KY finns eftergymnasial utbildning vid sidan av högskolan i form av påbyggnadsutbildning och kompletterande utbildningar. Systemet med interkommunal ersättning för vissa påbyggnadsutbildningar inom den kommunala vuxenutbildningen leder till orimliga konsekvenser för enskilda kommuner och kommer därför att ses över. När det gäller högskoleutbildning finns det stora skillnader mellan universitet och högskolor vad gäller genomförandet av utbildningsuppdragen. Framför allt har lärosäten med tyngdpunkten lagd på tekniska och naturvetenskapliga utbildningar haft stora svårigheter att öka studentantalet i förväntad omfattning. Detta var också skälet till att regeringen uppmanade de lärosäten som hade svårigheter att rekrytera studenter till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar att öka antagningen till andra utbildningar. Därefter har regeringen i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) samt i tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2001/02:100) föreslagit omfördelningar av platser mellan lärosätena, vilket också beslutat om. har en tydlig förändring skett avseende sökande till högskolan. talet sökande såväl till program som till fristående kurser ökade efter att ha minskat . Tendensen kunde noteras . Den ökade tillströmningen har också medfört att många lärosäten i sina prognoser över utfallet avseende antalet helårsstudenter för bedömer att uppdragen kommer att nås i större utsträckning än . Effekterna av gjorda omfördelningar, minskade krav på ökning av antalet helårsstudenter inom naturvetenskapliga och tekniska utbildningar samt den förändring avseende antalet sökande som inträffat, innebär sammantaget att regeringen bedömer att uppdragen till lärosätena redan innevarande år kommer att genomföras i större utsträckning än trots utökade utbildningsuppdrag. Genom att nästan 1 miljon studerande har kunnat finansiera sina studier med någon form av studiestöd bedömer regeringen att verksamheten har bidragit till att många har kunnat studera utan begränsning av sina ekonomiska resurser eller funktionshinder. Därmed har studiestödsverksamheten bidragit till att fylla de platser som utbildningsväsendet erbjudit och att målen för politikområdet uppnåtts. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 var ett extraordinärt verksamhetsår för studiestödsadministrationen. Det nya studiestödssystemet infördes vilket ställde stora krav på framför allt CSN:s ledning och personal. Det administrativa genomförandet av studiestödsreformen ledde till betydligt längre handläggningstider och sämre telefonservice. Läget har emellertid stabiliserats under den senare delen av innevarande år. Regeringen föreslår därför åtgärder i syfte att förenkla studiestödsadministrationen (se avsnitt 8.3.2). () granskar myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter. Inom politikområdet har erhållit en invändning i revisionsberättelsen avseende . För denna myndighet har RRV även lämnat revisionsrapport. Regeringen behandlar invändningen för berörd myndighet under anslaget. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 4 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Maxtaxa och allmän förskola Regeringens proposition Maxtaxa och allmän förskola m.m. (prop. 1999/2000:129) behandlades av (2000/01:UbU5, rskr. 2000/01:46). Reformen innebär att barn vars föräldrar är arbetslösa fr.o.m. omfattas av kommunens skyldighet att tillhandahålla förskoleverksamhet. Vidare innebär reformen att barn vars föräldrar är föräldralediga fr.o.m. omfattas av samma kommunala skyldighet. infördes maxtaxan inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Maxtaxan är frivillig för kommunerna att införa. De kommuner som tillämpar maxtaxa är berättigade till statsbidrag för att kompensera för intäktsbortfall. De är också berättigade till medel för kvalitetssäkring som kan användas för personalförstärkningar och kompetenshöjning av förskollärare, fritidspedagoger och barnskötare som arbetar inom verksamheterna. Enligt kommunernas ansökningar avser medlen för kvalitetssäkring att leda till 1 650 nyanställningar varav 1 150 förskollärare och 375 barnskötare. Alla kommuner utom och införde maxtaxan . De två nämnda kommunerna har aviserat att de kommer att införa maxtaxan . införs den allmänna förskolan för alla barn . Förskolan skall vara avgiftsfri minst . Den totala kostnaden för reformen om maxtaxa, allmän förskola och rätt till förskoleverksamhet för barn till arbetslösa eller föräldralediga föräldrar är 2002 och ökar genom den allmänna förskolan till . Regeringen har gett i uppdrag att administrera och följa upp reformen om maxtaxa, allmän förskola m.m. i kvantitativa, kvalitativa och ekonomiska avseenden. Uppföljningen skall bl.a. omfatta volymförändringar , både vad gäller antalet barn i barnomsorgen och vistelsetiden samt en analys på kommunnivå av de samlade ekonomiska effekterna av maxtaxan och kvalitetssäkringen. skall vidare följa upp de delar av reformen som avser förskoleverksamhet för barn till arbetslösa eller föräldralediga samt den allmänna förskolan. I första hand skall uppföljningen avse i vilken utsträckning den ökade tillgängligheten till förskoleverksamhet utnyttjas av barnfamiljerna. Den allmänna förskolan, som skall erbjudas barn fr.o.m. höstterminen det år då de fyller , skall följas upp vad avser utnyttjandegraden för olika typer av barnfamiljer samt verksamheternas organisation. Regeringen fäster även stor vikt vid kvalitetsfrågorna som barngruppernas storlek, personaltätheten och utbildningsnivån hos personalen. kommer uppföljningen av maxtaxan, den allmänna förskolan m.m. att avrapporteras och därefter sker en avrapportering av . En lägesrapport kommer att presenteras . som uppdraget pågår skall jämförelser mellan åren göras. Slutredovisning skall lämnas . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Som en del i det storstadspolitiska arbetet har staten tecknat lokala utvecklingsavtal med sju storstadskommuner (, , , , , och ) om insatser i sammanlagt 24 stadsdelar. Regeringen disponerar två anslag för storstadspolitiken. Anslaget 11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna under utgiftsområde 8 samt anslag 11:1 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna under utgiftsområde 16. Anslaget under utgiftsområde 16 upphör . Som en del i det lokala utvecklingsarbetet i de berörda stadsdelarna har förskoleverksamheten byggts ut och utvecklats med statligt stöd via de lokala utvecklingsavtalen. Det är ett första steg mot den allmänna förskolan som införs . Medlen har bl.a. använts till att: pröva nya former av förskoleverksamhet, nya pedagogiska arbetssätt och metoder, i samtliga 24 stadsdelar erbjuda alla barn förskola på deltid, öka antalet vuxna i förskolan, Förskolorna med språklig inriktning syftar till att ge barnen tillgång till förskolans pedagogiska verksamhet och stöd i sin språkutveckling. Förskolorna arbetar med att stärka modersmålet som svenska språket tränas. Utveckling av personalens kompetens liksom utveckling av förskolemetodiken och kunskapsspridning i nätverk är en viktig del i arbetet. I flera fall blir även kulturella uttrycksmedel en viktig del i arbetet med kommunikation och språk i ett vidare perspektiv genom t.ex. bild, drama, musik och dans. Flertalet stadsdelar bedriver en uppsökande verksamhet för att informera om syftet med förskola, arbetsmetoder m.m. Förskoleverksamheten syftar bl.a. till att ge barnen bättre förutsättningar att inleda sin skolgång på så lika villkor som möjligt jämfört med vad som är fallet i ordinarie förskoleverksamhet. Det är ännu för tidigt att se effekter eller avläsa resultat. Det finns dock flera tecken på positiva resultat från kommunernas lokala uppföljningar när det gäller barnens språkliga utveckling. Verksamheten följs även av externa utvärderare. Förutom förskolesatsningen genomförs ett stort antal insatser i i syfte att förbättra elevernas skolresultat och stärka den språkliga utvecklingen. I likhet med förskolan används medel för kompetensutveckling av personal och utvecklande av nya pedagogiska metoder. Flera skolor har utökat skolans öppettider och erbjuder t.ex. läxhjälp efter skoltid men även kultur- och fritidsaktiviteter. I några kommuner är nätverk för erfarenhets- och kunskapsutbyte mellan skolor under uppbyggnad. Insatserna inom de lokala utvecklingsavtalen är i stor uträckning tvärsektoriella för att stimulera ett helhetsperspektiv på stadsdelarnas utveckling. Stadsdelarnas lokala åtgärdsplaner omfattar t.ex. insatser där svenskutbildning kombineras med praktik på arbetsplats. Personalförstärkning i skola och fritidshem Personaltätheten på fritidshemmen har minskat betydligt . nästan halverades personaltätheten. Denna trend bröts dock 2000. gick det igenomsnitt 17,4 inskrivna barn per årsarbetare i fritidshem, vilket är en viss minskning jämfört med året innan. Detta är bl.a. Ett resultat av det statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem som har införts fr.o.m. /02. Detta statsbidrag bör kunna medverka till att ytterligare öka personaltätheten på fritidshemmen. Se vidare avsnitt 5.1 Insatser för en utförligare beskrivning av personalförstärkningen. Regeringen avser att ta initiativ till att en skyldighet att upprätta kvalitetsredovisning införs även för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. omfattas inte dessa verksamheter av sådana krav även om många kommuner redan nu gör kvalitetsredovisningar för dem. Frågan om kvalitetsredovisning i övrigt behandlas i avsnitt 5.1 Insatser. Barngruppernas storlek och personaltätheten För att ge regeringen underlag när det gäller den fortsatta utvecklingen av förskolans kvalitet har fått i uppdrag att göra en fördjupad studie av barngruppernas storlek och personaltätheten samt en analys av resultaten utifrån forskning och erfarenhet. Uppdraget skall avrapporteras . Resultatredovisning och analys av förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen finns även redovisade i regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2001/02:102). Uppgifterna i det följande är i huvudsak hämtade ur rapportserier Barnomsorg och skola i siffror respektive Barnomsorg, skola och vuxenutbildning Jämförelsetal för huvudmän. rapporter är även tillgängliga på verkets webbplats (). Där finns även omfattande uppföljningsinformation om resultat och kommunernas ansökningar om bidrag för bl.a. personalförstärkning. I de allra flesta kommuner är tillgången till förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg god för barn i åldrarna . Nästan alla kommuner uppfyllde sina skyldigheter att tillhandahålla barnomsorg för barn till förvärvsarbetande eller studerande föräldrar utan oskäligt dröjsmål. Antalet inskrivna barn i förskolan 2001 var i stort sett oförändrat jämfört med året innan. Däremot fortsätter antalet barn i familjedaghem att minska. Andelen barn som är inskrivna i förskola eller familjedaghem fortsätter att öka något. var av alla barn i åldern inskrivna i förskola eller familjedaghem. De flesta barn i åldrarna går i förskolan som 2001 tog emot 315 000 barn. var den totala kostnaden för förskolan . Kostnaden per inskrivet barn var igenomsnitt . Jämfört med föregående år har kostnaden per inskrivet barn ökat med en procent räknat i fasta priser. Familjedaghemmen tog emot 40 000 barn i dessa åldersgrupper. Den totala kostnaden för familjedaghemmen har 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Kostnaden per inskrivet barn beräknas till i genomsnitt vilket är en ökning jämfört med året innan. De senaste årens stora ökning av antalet barn i skolbarnsomsorg har avtagit.