prop · GQ0344 · 2003-03-07 00:00:00 — De nya reglerna kom- mer att införas i förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska Prop. 2002/03:44 program. har tidigare beslutat att tillsynen över arbetslöshetsförsäk- ringen skall hållas samman i en ny myndighet, Inspektionen för arbets- löshetsförsäkringen. Inspektionen skall påbörja sitt arbete . Inspektionen skall granska både arbetslöshetskassornas verksamhet och hanteringen av ärenden som rör arbetslöshetsersättning inom AMV. Som tidigare påpekats är avsikten med de nu föreslagna ändringarna att anpassa bestämmelserna om arbetslöshetsersättning respektive återkal- lelse av anvisningar till arbetsmarknadspolitiska program så att bestäm- melserna tolkas på samma sätt i båda systemen. Regeringen anser att det är lämpligt att Inspektionen får i uppdrag att granska även hur myndig- heterna inom AMV hanterar återkallelser av anvisningar till arbetsmark- nadspolitiska program. Regeringen kommer därför att lämna ett sådant uppdrag till inspektionen. En utvärdering av förslagens effekt bör göras. Regeringen avser därför att låta utvärdera hur begreppen tolkas i de båda sy- stemen. Regeringen kommer också att i förordningen (1996:1100) om aktivi- tetsstöd föreskriva att sökanden efter återanvisningen till aktivitetsgaran- tin skall få aktivitetsstöd med det belopp som motsvarar vad han eller hon skulle ha fått om beslut om återkallelse inte hade fattats. Detta skall dock gälla endast om sökanden har anmält sig som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen från återkallel- sen av anvisningen. Bestämmelserna kommer att träda i kraft som de föreslagna ändringarna i lagen om arbetslöshetsförsäkring, dvs. 8 Bristyrkesutbildning för anställda Regeringens förslag: Arbetsmarknadsutbildning inom bristyrkesområ- den får beviljas anställda på försök de- cember 2005. Skälen för regeringens förslag: Arbetsmarknadsutbildning är ett vik- tigt instrument för att balansera tillgång och efterfrågan på arbetskraft, och därmed motverka flaskhalsar och främja ekonomisk tillväxt i alla delar av landet, såväl i tillväxt- som i små lokala arbetsmarknadsregio- ner. Eftersom de arbetslösas utbildningsnivå inte alltid motsvarar de grundläggande krav på utbildning som arbetsgivarna ställer kan även utbildning erbjudas inom ramen för det arbetsmarknadspolitiska pro- grammet förberedande insatser. Trots denna möjlighet finns det personer som har svårigheter att nå de förkunskapskrav som gäller för den yrkes- inriktade arbetsmarknadsutbildningen. Detta medverkar till att den yr- kesinriktade arbetsmarknadsutbildningen inte alltid kan tillgodose det behov av utbildad arbetskraft som är nödvändig för att företagen skall kunna bibehålla eller öka produktionen. AMS anför i rapporten finns jobben 2002/2003? (Ura 2002:5), att behovet av yrkesinriktad omställning alltmer står i fokus genom de strukturella förändringar som sker på arbetsmarknaden och att detta till- sammans med den demografiska utvecklingen kräver att formerna för arbetsmarknadsutbildningen utvecklas. Genom att ytterligare bredda sö- kandeunderlaget och erbjuda utbildning för redan anställda kan arbets- marknadsutbildningen möta arbetsgivarens kompetensbehov effektivare än vad som är möjligt med nuvarande utformning. Det gäller yrken inom områden där risken för att det skall uppstå flaskhalsar är uppenbar. AMS har därför i budgetunderlaget för 20032005 föreslagit att arbetsmark- nadsutbildning skall få anvisas även den som inte är eller riskerar att bli arbetslös. AMS har härvid särskilt framhållit att detta kan ha betydelse för de många utrikes födda som finns i arbeten de är överkvalificerade för. Bristyrkesutbildning skulle kunna ge dem möjlighet att komplettera tidigare utbildning, så att de får ett arbete i nivå med sina faktiska kvali- fikationer. Regeringen delar i allt väsentligt AMS bedömning. Bristyrkesutbild- ning för anställda skapar dessutom nya möjligheter till jobb för arbets- lösa, liksom för andra med svag ställning på arbetsmarknaden som t.ex. timanställda, eftersom de platser som blir lediga under de anställdas stu- dietid måste fyllas. Mot bakgrund av detta samt vad som anförts under avsnitt 4.4 föreslår regeringen därför att möjlighet till bristyrkesutbildning för anställda som arbetsmarknadsutbildning införs på försök till och med . Bristyrkesutbildning får inte utformas på ett sätt så att den uppfattas som ett produktionsstöd till företag och stör konkurrensen. Utgångspunk- ten måste vara en väl fungerande arbetsmarknad, och samhällets intresse av att i det perspektivet stimulera den yrkesmässiga och geografiska rör- ligheten. Målet skall vara att underlätta för AMS att matcha arbetssö- kande med efterfrågad kompetens mot de lediga platserna. Den utbild- ning som ges skall vara yrkesinriktad men generell till sin karaktär utan företagsspecifikt innehåll och därför användbar inom hela den bransch där flaskhalsar kan förväntas uppstå. Förslaget innebär kostnader för upphandlad arbetsmarknadsutbildning och aktivitetsstöd. Den aktuella målgruppen beräknas uppgå till cirka 3 300 personer . Stödet skall riktas till anställda som utbildar sig inom yrkesområden där AMV tillsammans med de regi- onala kompetensråden bedömer att arbetsmarknadsutbildningen på kort sikt kan motverka flaskhalsar. Anställda som genomgår bristyrkesutbild- ning och som har för avsikt att byta arbetsgivare, skall prioriteras och kunna få aktivitetsstöd. För övriga, som avser att stanna kvar hos samma arbetsgivare men byta till mer kvalificerade ar- betsuppgifter, skall bristyrkesutbildning kunna beviljas under förutsätt- ning att arbetsgivaren betalar normal lön . Personer med utländsk högskoleexamen, som inte arbetar i utbild- ningsyrket men som genom kompletterande utbildning bedöms kunna ta arbeten som ligger mer i nivå med deras kunskap och kompetens, skall vara en prioriterad grupp i sammanhanget. Det innebär att arbetsförmed- lingen skall göra särskilda ansträngningar att identifiera sådana individer som kan komma i fråga för satsningen. Försöksverksamheten skall utvärderas. Regeringen avser att under anslagen 22:2 Bidrag till arbetslöshetser- sättning och aktivitetsstöd och 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader avsätta sammanlagt för för- Utgifterna beräknas till 2003, 261 2004 och 2005. inte ramen för utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. 9 Förslagens ekonomiska konsekvenser Utgifterna för de föreslagna reformerna ryms inom de medelsramar som har anvisat under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Förslaget om förhöjt särskilt anställningsstöd påverkar dock statsbudgetens in- komstsida eftersom stödet utgår som en skattekreditering av arbetsgivar- nas skattekonto. Inkomsterna beräknas genom förslagen minska med 2003, 2004 och . Att inkomsterna minskar med ett lägre belopp 2003 beror på att förändringarna föreslås träda i kraft först . Regeringen avser att ekonomiska vårproposition återkomma med förslag till om utgiftsminskningar under utgiftsområde 13 Arbets- marknad med motsvarande belopp. 10 Lagens ikraftträdande och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: De nya och ändrade reglerna i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring skall träda i kraft . Övergångsbestämmelser till lagen skall införas. Skälen för regeringens förslag: Något närmare förslag om när änd- ringarna i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring skall träda i kraft har inte lämnats av promemorian med förslag till regler om hur aktivi- tetsgarantin skall påverka rätten till arbetslöshetsersättning. AMS har i sitt remissyttrande över promemorians förslag anfört att styrelsen förutsätter att tillräcklig tid kommer att finnas mellan beslut om förslaget och datum för ikraftträdande för att möjliggöra nödvändiga förändringar. Reger- ingen gör bedömningen att ett ikraftträdande av de nya och ändrade reg- lerna bör ge tillräcklig tid för att genomföra nöd- vändiga förändringar. Övergångsbestämmelser till lagen behövs i två avseenden; dels i fråga om rätten till återstående ersättningsdagar i en påbörjad ersättningsperiod vid inträdet i aktivitetsgarantin, dels i fråga om rätten att i arbetsvillkoret tillgodoräkna förvärvsarbete som utförts före inträdet i aktivitetsgarantin. För personer som deltar i aktivitetsgarantin vid lagändringarnas ikraftträ- dande bör äldre bestämmelser gälla i de nu nämnda avseendena. I paragrafen har införts en hänvisning till de nya bestämmelserna i 14 a och 19 §§, som utgör nya villkor för rätt till ersättning enligt inkomst- bortfallsförsäkringen. Hänvisningen till 14 a § har införts eftersom den paragrafen innehåller särskilda regler för rätt till ersättning när sökande deltagit i aktivitetsga- rantin. Bestämmelsen i 19 § innehåller ett nytt studerandevillkor för sökanden som deltagit i aktivitetsgarantin, se vidare författningskommentaren till det lagrummet. Paragrafen är ny och behandlas i avsnitt 7.2.2. Genom bestämmelsen sätts en bortre gräns för tiden inom vilken arbetsvillkoret skall vara upp- fyllt för arbetslösa som deltagit i aktivitetsgarantin. Bestämmelsen berör endast arbetssökande som deltagit i aktivitetsgarantin och innebär att enbart tid efter det att sökande började i aktivitetsgarantin kan ingå i ramtiden när arbetsvillkoret skall uppfyllas. Hela arbetsvillkoret skall uppfyllas efter inträdet i aktivitetsgarantin. Första stycket tredje punkten i paragrafen har ändrats genom att ordet aktivitetsgarantin utgått. I övrigt kvarstår paragrafen i oförändrad lydelse. Bestämmelsen innebär att tiden i vissa aktiviteter inom aktivitets- garantin skall räknas in i ramtiden inom vilken arbetsvillkoret skall vara uppfyllt, dvs. att tiden inte längre skall vara överhoppningsbar. Bestäm- melsen behandlas i avsnitt 7.2.2. Eftersom ordet aktivitetsgarantin utgår ur lagtexten och jobbsökarakti- viteter inte finns uppräknad i paragrafen är inte längre över- hoppningsbar. Avgörande för om en insats inom aktivitetsgarantin fort- sättningsvis är överhoppningsbar eller inte är om insatsen finns uppräk- nad i paragrafen. Om man t.ex. inom ramen för aktivitetsgarantin deltar i arbetspraktik är fortfarande överhoppningsbar. Som ett förtydligande har i paragrafens första stycke införts en hänvis- ning till bestämmelserna i 19 § som innehåller ett särskilt studerandevill- kor för sökande som deltagit i aktivitetsgarantin. Vidare har begreppet studiesocialt stöd ersatts med studiestöd enligt studiestödslagen. Utbytet av begreppet är en språklig bearbetning med anledning av att ordet studiesocialt stöd inte längre används. studiesocialt stöd användes redan i lagen (1973:371) om kontant arbets- Prop. 2002/03:44 marknadsstöd. Begreppet fördes senare över till lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Med studiesocialt stöd avses studiehjälp eller studiemedel, (jfr prop. 1973:56 s. 210). Utbytet av begreppet medför alltså inte någon förändring i sak. I övrigt har paragrafen endast ändrats redaktionellt bl.a. genom att för- sta stycket delats upp i ytterligare ett stycke. Paragrafen är ny och innehåller ett särskilt studerandevillkor för sökande som deltagit i aktivitetsgarantin. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 7.2.4. Regeln är utformad med det gällande studerandevillkoret i 18 § som utgångspunkt. Bestämmelsen innebär att arbetslöshetsersättning kan lämnas utan att arbetsvillkoret är uppfyllt om sökande avslutat studier av sådan art och omfattning som anges i 18 §. Skillnaden mellan bestämmelsen och det befintliga studerandevillkoret i 18 § är att i det sär- skilda studerandevillkoret har kravet på en kvalifikationstid slopats och det finns inte heller någon motsvarighet till 18 § andra stycket om förlängning av ramtiden för sökanden under . En annan skillnad är att det nya studerandevillkoret även ger en möjlighet att få en inkomstrelaterad ersättning. För att det nya studerandevillkoret skall vara tillämpligt måste studi- erna ha utförts efter det att sökande lämnat aktivitetsgarantin. Den som inom ramen för aktivitetsgarantin deltar i utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet enligt 30 § förordningen (2000:634) om arbetsmark- nadspolitiska program kan alltså inte åberopa studerandevillkoret. För villkorets tillämplighet krävs dessutom att i den individuella handlings- planen som aktiviteten i garantin bygger på och som upprättats i sam- råd med den arbetslöse överenskommits att sökanden skall lämna ga- rantin för sådana studier. Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen kan lämnas till sökande vars ersättning i aktivitetsgarantin baserats på en inkomstrelaterad ersätt- ning. För övriga lämnas ersättningen enligt grundförsäkringen. Enligt lagen fastställs ersättning enligt inkomstförsäkringen utifrån sö- kandens tidigare inkomst under det arbete med vilket arbetsvillkoret upp- fyllts. I studerandevillkoret finns dock inget arbete som kan läggas till grund för beräkningen. Därför måste särskilda regler införas för att fast- ställa den inkomstrelaterade ersättningen till sökande som uppfyllt stude- randevillkoret. En sådan regel har införts i en ny bestämmelse, 30 a §. Därför finns i lagtexten som ett förtydligande en hänvisning till 30 a §. För rätt till ersättning enligt det nya studerandevillkoret gäller i övrigt lagens regler i tillämpliga delar. Det innebär t.ex. att lagens allmänna villkor gäller för rätt till ersättning, karenstid och ersättningstidens längd m.fl. Det innebär att för inkomstrelaterad ersättning måste sökanden upp- fylla medlemsvillkoret och att ersättning lämnas med ett belopp som motsvarar den lägsta dagpenningen enligt 3 och 4 §§ förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring. Paragrafen behandlar rätten till fortsatt arbetslöshetsersättning i en på- I paragrafen har ett nytt andra stycke införts. Första och tredje styckena motsvarar i huvudsak första styckets nuva- Förslaget behandlas i avsnitt 7.2.1. Innebörden av det nya andra stycket är att rätten till fortsatt arbetslös- hetsersättning i en påbörjad ersättningsperiod upphör när den arbetslöse börjar i aktivitetsgarantin. Efter tid i aktivitetsgarantin är det alltså inte möjligt att knyta an till tidigare påbörjad ersättningsperiod som ligger i tiden före aktivitetsgarantin. En sökande som efter aktivitetsgarantin på- börjat en ersättningsperiod har däremot rätt att knyta an till vid ny arbetslöshet enligt förutsättningarna i första och tredje styckena. Paragrafen är ny och behandlas i avsnitt 7.2.3. Bestämmelsen innebär att den arbetslöses dagpenning kan, om det är förmånligare, baseras på ett belopp som motsvarar vad som senast lämnades i aktivitetsgarantin. Om sökandens dagpenning, baserad på det arbete som ligger till grund för arbetsvillkoret, understiger ersättningen som lämnades i aktivitetsstöd kan den arbetslöse alltså i stället få en dagpenning som motsvarar aktivitetsstödet. Dagpenning lämnas med ett belopp som motsvar vad som senast läm- nades i aktivitetsstöd. Med vad som senast lämnades i aktivitetsstöd me- nas aktivitetsstödet när sökanden slutade i aktivitetsgarantin. på aktivitetsstödet avgör alltså storleken på dagpen- Eftersom 30 § fastställer storleken på dagpenningen är 2527 §§ som anger hur dagpenningen räknas fram inte tillämpliga. I övrigt gäller dock lagens regler i tillämpliga delar för rätt till inkomstrelaterad ersättning. Normalarbetstiden skall alltså i enlighet med gällande regler beräknas med utgångspunkt i det arbete med vilket arbetsvillkoret uppfyllts. dare måste t.ex. de allmänna villkoren för rätt till ersättning i lagen vara uppfyllda och för rätt till ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen gäller dessutom medlemsvillkoret. Förmånen att få en dagpenning motsvarande aktivitetsstödet gäller en- dast om sökanden uppfyllt arbetsvillkoret med arbete av minst samma omfattning som det senaste arbetsutbudet inom aktivitetsgarantin. Med arbetsutbud avses det arbetstidsmått som sökande är arbetsför och oförhindrad att arbeta. Det lägsta arbetsutbudet för rätt till arbetslöshets- ersättning är varje arbetsdag eller i genomsnitt minst (9 §). För rätt till ersättning motsvarande vad som utgick i ak- tivitetsstöd måste arbetsvillkoret ha uppfyllts med arbete motsvarande arbetsutbudet sökande hade senast i aktivitetsgarantin. Har man t.ex. ett arbetsutbud i garantin men får bara arbete 20 timmar och vid sidan därav deltar i aktiviteter har man uppfyllt ett arbetsvillkor. Om sökanden då väljer att lämna aktivi- tetsgarantin får denne vid arbetslöshet inte ärva en dagpenning motsva- rande aktivitetsstödet eftersom arbetsvillkoret inte uppfyllts med arbete Det är det senaste arbetsutbudet inom aktivitetsgarantin som är avgö- Prop. 2002/03:44 rande. Sänker sökanden sitt arbetsutbud sänks även aktivitetsstödet vilket i sin tur påverkar arbetslöshetsersättningen. sökanden sitt arbetsut- bud inom aktivitetsgarantin får det till effekt att för ersättningen motsva- rande aktivitetsstödet måste allt arbete med vilket arbetsvillkoret upp- fyllts motsvara det senaste arbetsutbudet. Möjligheten för sökanden att få dagpenningen baserad på det aktivi- tetsstöd som lämnades vid deltagandet i aktivitetsgarantin kvarstår efter det att sökanden lämnade aktivitetsgarantin. Paragrafen är ny och behandlas i avsnitt 7.2.5. Bestämmelsen reglerar vilken inkomstrelaterad ersättning som skall lämnas till en arbetslös som uppfyllt det särskilda studerandevillkoret i 19 §. Genom bestämmelsen får den som efter studier alltjämt är arbetslös ersättning med en dagpenning motsvarande aktivitetsstödet. Dagpenning lämnas med ett belopp som motsvar vad som senast läm- nades i aktivitetsstöd. Med vad som senast lämnades i aktivitetsstöd menas det belopp med vilket aktivitetsstöd utgick vid tiden när sökanden slutade i aktivitetsgarantin. Storleken på aktivitetsstödet vid den tid- punkten avgör alltså storleken på dagpenningen. Dessutom får sökanden en normalarbetstid motsvarande sitt arbetsut- bud. Eftersom 30 § fastställer storleken på dagpenningen är 2527 §§ som anger hur dagpenningen räknas fram inte aktuella. Inte heller 28 § om normalarbetstiden kan bli tillämplig. Sammanfattning av promemorian Ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring med anledning av aktivi- tetsgarantin (Ds 2001:39) Inom har en tjänstemannagrupp utarbetat förslag till regler om hur aktivitetsgarantin skall påverka rätten till arbetslöshets- Det gäller såväl effekten på den pågående ersättningsperioden med arbetslöshetsersättning som villkoren för ny arbetslöshetsersättning. En utgångspunkt för förslagen är att en aktivitetsgaranti från och med har införts i hela landet. garantin återfinns i förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska Plats i aktivitetsgarantin erbjuds personer som är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa. Inom ramen för aktivitetsgarantin skall de ar- betslösa erbjudas en heltidsaktivitet till dess att de fått ett arbete eller påbörjat en utbildning som inte berättigar till aktivitetsstöd. Skälet till införandet av aktivitetsgarantin var bl.a. att befintliga åtgär- der för att få in arbetslösa på den reguljära arbetsmarknaden inte ansågs tillräckligt effektiva för ett stort antal personer som varit inskrivna hos Ett annat skäl var att förhindra en rundgång mellan åtgärder och arbetslöshetsersättning. Aktiviteter inom ramen för aktivitetsgarantin i förhållande till reglerna i arbetslöshetsförsäkringen behandlas på samma sätt som andra ar- Regeringen har i propositionen En rättvi- sare och tydligare arbetslöshetsförsäkring (prop. 1999/2000:139 s. 76) framhållit att den kommer att fortsatt överväga hur reglerna om rätt till arbetslöshetsersättning skall förhålla sig till aktivitetsgarantin. departementspromemoria innehåller bedömningar och förslag till relatio- nen mellan arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsgarantin. För den som börjat i aktivitetsgarantin föreslår arbetsgruppen att möj- ligheten att återgå till en pågående ersättningsperiod med arbetslöshetser- Den arbetslöse skall erbjudas fortsatt deltagande i akti- vitetsgarantin till dess att han eller hon åter fått en etablering på arbets- Sådan etablering anser arbetsgruppen föreligga när personen uppfyllt ett nytt arbetsvillkor eller avslutat heltidsstudier som omfattat minst ett läsår. Arbetsvillkoret för en ny ersättningsperiod efter det att personen börjat delta i aktivitetsgarantin föreslås vara detsamma som det vanliga arbets- villkoret för arbetslöshetsersättning. Hela arbetsvillkoret skall vara upp- fyllt inom ramen för aktivitetsgarantin. I den ramtid 12 månader inom vilken arbetsvillkoret skall vara uppfyllt föreslås ingå jobbsökaraktivite- ter inom ramen för aktivitetsgarantin. Vad som däremot inte bör ingå är andra arbetsmarknadspolitiska insatser, t.ex. arbetsmarknadsutbildning, arbetspraktik och arbete med särskilt anställningsstöd. vilket det nya arbetsvillkoret är uppfyllt föreslås läggas till grund för be- räkning av arbetslöshetsersättningen , dock med en möjlighet att få samma dagpenning som i aktivitetsgarantin. Denna möjlighet föreslås kvarstå . För den som när han eller hon uppfyller ett nytt arbetsvillkor inom ramen för aktivitetsgarantin fort- farande har en tillsvidareanställning på deltid föreslås en begränsning av rätten till arbetslöshetsersättning. Lämnar den arbetslöse aktivitetsgaran- tin utan att ha uppfyllt ett nytt arbetsvillkor föreslås för rätt till arbetslös- hetsersättning att hela arbetsvillkoret är uppfyllt efter deltagandet i ga- Ett särskilt studerandevillkor föreslås. Den som lämnar aktivitetsga- rantin för heltidsstudier under minst ett läsår och slutför sådana studier föreslås beviljas arbetslöshetsersättning varvid kvalifikationstiden på 90 Ersättningen vid det särskilda studerandevillkoret föreslås bestämmas till samma belopp som lämnats i aktivitetsgarantin. Ersättning enligt inkomstbort- fallsförsäkringen lämnas till den som varit medlem i en arbetslös- hetskassa under minst tolv måna- der, under förutsättning att med- lemmen efter det senaste inträdet i kassan uppfyllt arbetsvillkoret en- ligt 1214 a §§ (medlemsvillkor) eller studerandevillkoret enligt 19 §. Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslös- hetsförsäkring. Ersättning enligt inkomstbort- fallsförsäkringen lämnas till den som varit medlem i en arbetslös- hetskassa under minst tolv måna- der, under förutsättning att med- lemmen efter det senaste inträdet i kassan uppfyllt arbetsvillkoret en- ligt 1214 §§ (medlemsvillkor). En sökande som vid deltagande i aktivitetsgarantin uppfyllt arbets- villkoret och som efter deltagandet är tillsvidarean- ställd på deltid har inte rätt till er- sättning vid deltidsarbetslöshet un- der anställningen. 14 a § Ramtiden kan inte omfatta tid före deltagande i aktivitetsgarantin vid prövning av arbetsvillkoret. När ramtid skall bestämmas enligt 12 § räknas inte heller tid då den sö- kande 1.fått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring, 2.varit hindrad att arbeta på grund av tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, 3. varit hindrad att arbeta på 3. varit hindrad att arbeta på grund av deltagande i arbetsmark- grund av deltagande i arbetsmark- nadsutbildning eller annan utbild- nadsutbildning eller annan utbild- ning inom ramen för ett arbets- ning inom ramen för ett arbets- marknadspolitiskt program, arbets- marknadspolitiskt program, arbets- praktik, aktivitetsgarantin, ung- praktik, ungdomsgarantin, domsgarantin, datortekverksamhet, eller projekt med arbetsmarknads- politisk inriktning enligt förord- enligt förordningen (2000:634) om ningen (2000:634) om arbetsmark- 4. varit hindrad att arbeta på grund av utbildning för vilken utbild- ningsbidrag lämnas enligt förordningen (1996:1654) om särskilt utbild- ningsbidrag, eller 5.varit hindrad att arbeta på grund av deltagande i verksamhet där er- sättning enligt 3 a § har lämnats, 6.utfört förvärvsarbete som arbetsgivaren finansierat med särskilt an- ställningsstöd enligt förordningen (1997:1275) om anställningsstöd, eller