prop · GQ03125 · 2003-04-09 00:00:00 — Man bygger upp en musikal tillsammans med personer med funktions- hinder, långtidsarbetslösa kulturarbetare och invandrare som ännu inte lyckats etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Varje delmoment i en teaterproduktion kräver sin kompetens, varje område besätts av en mix av redan etablerade, långtidsarbetslösa, svenskar, invandrare och funktionshindrade vilket skapar kontaktytor långt efter det att projektet avslutas. 5.4.3Personligt brukarstöd (2000) Regeringen har beslutat att avsätta sammanlagt ur Allmänna arvsfonden för att utveckla s.k. personligt brukarstöd. Många personer med funktionshinder har svårt att hävda sig i mötet med myn- digheter och andra offentliga organ. har 6 projekt beviljats stöd, bland andra har i fått möjlighet att starta ett brukarstödscenter där döva kan få samhällsinformation och rådgiv- ning när det gäller bostadsfrågor, frågor som rör socialförsäkringssyste- met, studiefrågor, hjälp att överklaga beslut, läkarbesök, kontakter med barnomsorg etc. Stödet kan ges individuellt eller genom föreläsningar och studiebesök hos myndigheter. 5.4.4IT Handikapp (1998 2002) Regeringen har tidigare beslutat att avsätta sam- manlagt ur Allmänna arvsfonden för att informera om, utveckla och anpassa IT-baserade produkter och tjänster samt finna metoder för brukar- och användarutbildning. Inom den del av satsningen som rör brukarutbildning har sammanlagt 55 projekt beviljats stöd. har sju projekt beviljats stöd för ett andra eller tredje år. som ansvarat för att informera om, ut- veckla och anpassa IT-baserade produkter och tjänster utvärderar den totala satsningen. 5.4.5 Insatser mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (2001) Regeringen beslutade om en treårig satsning mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering riktad till barn samt personer av utländsk härkomst med funktionshinder. fördelades för målgruppen personer med funktionshinder stöd till fem projekt med sammanlagt . till att pröva och utveckla metoder för att nå målgruppen genom upp- sökande verksamhet och för ökad samordning av samhällets och organi- Skr. 2002/03:125 sationslivets aktörer. 6Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden Det stöd som ges ur Allmänna arvsfonden bör generellt sett medverka till att stärka och utveckla välfärd, livskvalitet, delaktighet, jämlikhet och jämställdhet samt såväl social som etnisk och kulturell integration för fondens målgrupper för att därmed stärka deras ställning i samhället. Det arbete som utförs av ideella organisationer och andra frivilliga samman- slutningar är viktigt för att utveckla verksamhet på de berörda mål- gruppernas egna villkor. Ett sådant arbete kan också vara ett komplement till vad det allmänna erbjuder, inte minst för de människor som av olika skäl inte vill vända sig till myndigheter. Det kan också uttryckas så att de medel som fördelas ur Allmänna arvsfonden är barn-, ungdoms- och handikapporganisationernas medel för att utveckla och pröva nya idéer som skall vara till nytta för nämnda organisationers målgrupper. I detta ligger att målgruppernas upplevelse och erfarenheter av vad som är utvecklande och nyskapande har stor be- tydelse. FN:s konvention om barnets rättigheter () är grund- pelaren i regeringens arbete med frågor som rör barn och unga. Barnkon- ventionen och dess intentioner skall beaktas i alla beslut och i alla sam- hällsverksamheter som rör barn och unga. Med barn avses personer , vilket innebär att berör både barnpolitiken och ungdomspolitiken. Det finns dock ingen tydlig gräns i övergången från barn till ungdom. utgör därför en väsentlig grund för fondens målgrupper barn och ungdom med eller utan funktions- hinder. Utöver nedan angivna områden kommer medel liksom tidigare att ges till utvecklingsprojekt inom områden som inte kan förutses. Det är angeläget att ge utrymme för organisationernas egna initiativ till utveck- lingsverksamhet inom nya områden. 6.1Verksamhet till förmån för barn Målet för barnpolitiken är att barn och unga skall respekteras, ges möj- lighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Inriktningen i barnpolitiken är att: -vad som är bäst för barnet eller den unge skall vara vägledande vid allt beslutsfattande och alla åtgärder som rör barn och unga, -inget barn får diskrimineras på grund av härkomst, kön, religion, funktionshinder eller andra liknande skäl, -barn och unga skall tillåtas att utvecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar, -barn och unga skall ges möjligheter att framföra sina åsikter och bli hörda i frågor som rör dem. En grundläggande förutsättning för barnens liv är deras familjer. För- äldrarna har huvudansvaret för att barnet får omvårdnad och en god fost- ran. Samhällets uppgift är att stödja och komplettera föräldrarna så att goda och trygga uppväxtvillkor kan garanteras för alla barn. Genom mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen, skolan, föräldraförsäk- ringen etc. erbjuder samhället ett generellt stöd till barn och deras familjer. För att förhindra att barn far illa är det viktigt att det finns ett utvecklat utbud av insatser med syfte att stödja barn och föräldrar. Särskilt stöd erbjuds bl.a. genom , barn- och ungdomspsykiatrin, familje- rådgivningen och den specialiserade sjukvården. För barn med funk- tionshinder finns behov av att utveckla och pröva verksamhet som gör det möjligt att få delta i gemenskap med andra barn i barnomsorg, skola och fritid. Barn med funktionshinder behöver få vara just barn och inte barn med funktionshinder. I likhet med vill regeringen fortsatt uppmärksamma följande områden: -Regeringen anser det angeläget att utveckla nya modeller där ideella organisationer, själva eller tillsammans med offentliga samhällsorgan kan förebygga psykisk och fysisk ohälsa hos flickor och pojkar. I sammanhanget är det viktigt att vara uppmärksam på skillnader i ohälsa hos flickor och pojkar; de sänder olika signaler och har olika behov. -Regeringen vill fästa uppmärksamhet på möjligheterna för ideella organisationer att medverka i ett förbättrat mottagande av ensam- kommande flyktingbarn. Det kan exempelvis röra sig om att utveckla metoder för faddersystem eller verksamhet med kamratstödjare, som skulle kunna bli en del av organisationens långsiktiga verksam- het. I detta arbete bör invandrarorganisationernas likväl som övriga frivilligorganisationers kompetens tas till vara. -Bevakningen av samhällsfrågorna ur ett barnperspektiv liksom barns, oberoende av kön, etnicitet eller funktionshinder, inflytande och del- aktighet i kultur- och samhällslivet samt inom den fysiska plane- ringen är ett utvecklingsarbete som behöver fortsätta. Likaså behövs fortsatt utvecklingsarbete när det gäller att genomföra barnkonven- tionens intentioner på lokal nivå. -Regeringen har tidigare beslutat att avsätta medel ur Allmänna arvsfonden för en treårig satsning för att förebygga och motverka rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering riktad mot målgrupperna barn och personer av utländsk härkomst med funk- tionshinder. Projekt som syftar till att motverka fördomar och till att uppmuntra empati och tolerans samt till att stärka identiteten och självkänslan hos barnen skall prioriteras. -antog regeringen en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador och en nationell handlings- plan mot narkotika. I dessa prioriteras bl.a. insatser för barn och ung- domar. Det finns behov av att utveckla nya modeller och metoder för stöd för riskgrupper och individer med riskbeteende. I det arbetet har Skr. 2002/03:125 frivilliga organisationer en strategisk roll. -Utvecklingsarbetet för barn till missbrukare, barn till psykiskt sjuka, barn med utvecklingsstörda föräldrar samt barn med funktionshind- rade föräldrar behöver fortsätta. -Det finns ett stort behov av utvecklingsarbete när det gäller barn med neuropsykiatriska problem som tal- och skrivsvårigheter, ADHD/ DAMP m.fl. problem och där ideella organisationer kan samverka med offentliga myndigheter. Inför vill regeringen dessutom fästa uppmärksam- heten på följande områden: -Det är viktigt att finna metoder och modeller som ökar barnens möjlighet till självständighet, inflytande och delaktighet i frågor som rör dem. till regeringen visar att barn med funktionshinder i alltför stor utsträckning blir utestängda från olika aktiviteter i skolan och . Projekt som syftar till att motverka fördomar, förbättra bemötandet samt stärka identiteten och självkänslan hos barnen skall prioriteras. -Bland de grupper som behöver uppmärksammas återfinns barn i familjer med långvarigt socialbidragsberoende eller som lever i eko- nomiskt utsatthet på annat sätt. Det behövs stärkt förnyelse- och ut- vecklingsarbete för att ge dem samma förutsättningar som andra barn. -Ett annat område som regeringen vill uppmärksamma är stöd till barn som själva utsatts för våld eller som bevittnat våld i sin hemmiljö. Det är angeläget att ideella organisationer utvecklar modeller för att hjälpa och stötta barn som indirekt eller direkt har utsatts för brott. -Regeringen vill även fästa uppmärksamhet på möjligheterna för organisationer som bedriver verksamhet av ideell karaktär att ut- veckla metoder och modeller som tar sikte på att förebygga att flickor i könsstympas. 6.2 Verksamhet till förmån för ungdomar 1225 år Ungdomspolitiken utgår från att ungdomar skall ha möjlighet till själv- ständighet, inflytande och att ungdomars engagemang skall tas till vara som en resurs. Samma synsätt bör vara vägledande vid fördelning av stöd till ungdomsprojekt ur Allmänna arvsfonden. Ungdomars engagemang har stor betydelse för demokratins utveck- ling. Ungdomar vill påverka samhällsutvecklingen men vill ofta finna nya vägar och organisationer för sitt engagemang. Ungdomars egen or- ganisering bör därför alltid uppmärksammas. Starka ungdomsorganisa- tioner och medvetna ungdomar i nya organisationsformer skapar såväl kontinuitet som förnyelse. Det är viktigt att stödja detta engagemang på lokal, regional och nationell nivå men också att stödja utveckling av kontakter och metoder för inflytande på europeisk nivå. Att stödja ut- veckling som syftar till att skapa jämlika villkor mellan olika ungdoms- grupper och jämställdhet mellan pojkar och flickor skall alltid betraktas som angeläget vid fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. I likhet med vill regeringen fortsätta att uppmärksamma: - ungdomars skapandekraft och utrymme för ung amatörkultur -det brottsförebyggande arbetet för ungdomar inklusive stödet till de ungdomar som utsatts för brott -möjligheterna för ideella organisationer att medverka i ett förbättrat mottagande av ensamkommande flyktingungdomar. Inför vill regeringen särskilt fästa uppmärksamhet på projekt som utvecklar två nya områden. -Alltför många ungdomar har svårt att etablera sig inom utbildning och arbetsliv eller på bostadsmarknaden. Det finns stora skillnader mellan olika grupper och regioner men i vissa avseenden har ung- domar från utsatta förorter och ungdomar i glesbygden en hel del gemensamt i svårigheterna att hitta ingångar till studier och arbetsliv. Svårigheterna kan ha sin bakgrund i diskriminering, brist på arbets- platser eller traditioner, men samhället måste i högre grad ta till vara alla unga människors kompetens inom olika områden. Projekt som syftar till att finna nya metoder att öka ungdomars till- träde till arbetsmarknaden bör därför prioriteras. Inom ramen för dessa projekt bör särskilt ungdomar från socioekonomiskt utsatta miljöer, ungdomar med utländsk bakgrund samt ungdomar i glesbygd prioriteras. -Allt fler ungdomar och unga vuxna upplever ökad stress, ängslan, oro, ångest och sömnbesvär. Detta kan ta sig uttryck i destruktiva beteenden t.ex. att unga tillfogar sig själva skador. Barnsäkerhets- delegationen har pekat på att sådana skador har en hög frekvens sär- skilt hos tonårsflickor från socialt och ekonomiskt missgynnade grupper. Den verksamhet som får stöd ur Allmänna arvsfonden har ofta en inriktning som stärker ungdomars tilltro till den egna för- mågan och möjligheten att själv eller tillsammans med andra kunna påverka sin vardag vilket är viktigt för att motverka och förebygga psykisk ohälsa. Ungdomarnas egna organisationer och projekt är na- turligtvis viktiga i en sådan utveckling. Lika viktigt är det att stödja de organisationer där engagerade vuxna tillsammans med ungdomar utvecklar metoder för att bearbeta och motverka problem när de redan uppstått. Särskilt intressant är utvecklingen av projekt som innebär en nära samverkan mellan olika lokala aktörer, t.ex. skola och föreningsliv. 6.3Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder Regeringen har i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) slagit fast att det handikappolitiska arbetet särskilt skall inriktas på att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för personer med funktionshinder, att förebygga och bekämpa diskriminering samt att ge barn, ungdomar och vuxna med funktions- hinder förutsättningar för självständighet och självbestämmande. I likhet med vill regeringen fortsätta att uppmärksamma följande områden: -Kunskap inom den offentliga sektorn om funktionshindrade personers villkor och behov har en avgörande betydelse för hur service, lokaler, information etc. utformas och för bemötandet i den enskildes kon- takter med den offentliga sektorn. Det finns därför ett fortsatt behov Skr. 2002/03:125 av utvecklingsarbete där handikapporganisationerna ger kunskap om funktionshindrade personers villkor. -Den enskildes ställning i kontakter med myndigheter och andra offentliga organ kan stärkas genom s.k. personligt brukarstöd. Det är angeläget att genomföra försöksverksamhet där handikapporganisa- tionerna kan pröva hur ett sådant stöd kan utformas, organiseras, ad- ministreras och finansieras. -Det finns stora brister i bemötandet av personer med funktionshinder. Kulturella uttrycksformer som teater, litteratur, film, musik och konst kan minska fördomar, påverka attityder och tydliggöra hur personer med funktionshinder bemöts. -Det behövs utvecklingsverksamhet för att långsiktigt förebygga och motverka rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering som kan drabba personer med funktionshinder. -Många personer med funktionshinder har genom personlig assistans fått möjlighet att leva självständigt och mer oberoende. För att säkra tillgången på personliga assistenter krävs fortsatt utvecklingsarbete -Tillgänglighet i vid bemärkelse, dvs. i bostäder, publika lokaler, kom- munikationer, utbildning, fritids- och kulturaktiviteter och olika kommunala verksamheter är en förutsättning för att personer med funktionshinder skall kunna leva ett självständigt och oberoende liv. Det finns behov av att utveckla och pröva verksamhet där brukaror- ganisationerna, tillsammans med berörda myndigheter och bransch- organisationer, utifrån sin kunskap om funktionshindrades situation och behov, kan göra samhället mer tillgängligt. Inför vill regeringen dessutom fästa uppmärksam- het på följande områden: -För den som på grund av sitt funktionshinder har långvariga och sam- mansatta behov av vård, omsorg, stöd och service behöver insatserna samordnas. Individuella planer, som tar upp beslutade och planerade insatser, ger både de enskilda personerna, deras familjer och huvud- männen en överblick som kan främja samordning och samverkan och bidra till att insatserna effektiviseras. Användandet av instrumentet planer behöver öka. För att tillgodose ett ökat brukarin- flytande i detta arbete krävs utvecklingsarbete där handikapporgani- sationerna kan spela en viktig roll. -Personer med funktionshinder som är beroende av stöd och service från andra personer, anställda eller närstående, kan utsättas för både fysiskt och psykiskt våld. Det behövs försöksverksamhet där handi- kapporganisationerna och andra ideella organisationer tillsammans med kommun och landsting kan finna former för att uppmärksamma och förhindra våld mot barn, kvinnor och män med funktionshinder. Information, uppföljning, utvärdering och I förordningen om Allmänna arvsfonden (SFS 1994:952) anges att Arvs- fondsdelegationens uppgift, förutom att fördela stöd ur fonden, också är att följa upp projekt samt att informera allmänheten om arvsfondens ändamål och fondmedlens användningsområde. Arvsfondsdelegationen fastställer informationsstrategier som ligger till grund för arbetet med information och kommunikation. har en ny treårig informationsstrategi för perioden 20032005 utarbetats och fastställts av delegationen. Arvsfondsdelegationen har formulerat tre delmål för informations- arbetet: -att nå ut med information om fondens ansökningskriterier till poten- tiella projektanordnare så att de ansökningar som kommer in är rele- vanta och att andelen obehöriga sökande minimeras -att genom information om projektens resultat till organisationer, myn- digheter och politiker bidra till utveckling av verksamhet till förmån för fondens målgrupper -att informera allmänheten om fondens ändamål och medlens använd- ningsområde För att uppnå dessa mål krävs olika former av informationsinsatser. Några exempel på informationsverktyg som används är hemsidan, infor- mationsbroschyrer, årsbok och pressmeddelanden om beviljade projekt- stöd. Hemsidan har ökat sin betydelse som informa- tionskanal . På denna kan organisationer och allmänheten få information om gällande kriterier, söka i projektdatabasen med be- viljade projekt och dra ut ansökningsblanketter. Arvsfondsdelegationens sekretariat får många telefonsamtal och e- postför-frågningar från organisationer och allmänhet som önskar infor- mation om hur och till vad man kan söka stöd ur fonden. Förutom de svar som kan lämnas per telefon hänvisas också till hemsidan. Till dem som inte har tillgång till Internet skickas dels årsbok och katalog, dels infor- mationsbroschyren Allmänna arvsfonden gör det möjligt att förnya och utveckla verksamhet för barn, ungdomar och personer med funktions- hinder där svaren på de vanligaste frågorna finns att läsa. I syfte att öka allmänhetens och ideella organisationers kunskap om Allmänna arvsfonden framställs en årsbok och en projektkatalog. Års- boken beskriver föregående års fördelning av stöd illustrerad med figurer och tabeller. Projektkatalogen är en sammanställning över samtliga be- viljade projektstöd året innan. och projektkatalogen distribue- ras, förutom i årliga riktade utskick till föreningar, bibliotek och kommu- ner, löpande till dem som tar kontakt med delegationens sek- retariat. Informationsbroschyren om Allmänna arvsfonden finns även på Skr. 2002/03:125 engelska, kassett och punktskrift. Arvsfondsdelegationen sprider information om fonden på mässor och andra evenemang som till exempel Bok- och biblioteksmässan i . Information om projekt som beviljats stöd sprids genom pressmeddelanden. Delegationen bevakar kontinuerligt att korrekt information återges i webbsajter och fondböcker där information om Allmänna arvsfonden ingår. Allmänna arvsfonden fyller . Med anledning av detta planeras ytterligare informationsinsatser för att sprida information om fonden. I Arvsfondsdelegationens uppgifter ingår att följa upp de projekt som beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden. utarbetade och fast- ställde delegationen en strategi för arbetet med uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning för den kommande treårsperioden 20032005. Samtliga organisationer som beviljas stöd skall efter varje avslutat år lämna en skriftlig redogörelse för de genomförda insatserna och ekono- misk redovisning styrkt av revisor. På detta sätt kan delegationen kon- trollera att medlen används till det som avsetts samt få underlag inför beslut om projektet är flerårigt. Om redovisningen inte godkänns blir organisationen återbetalningsskyldig för del av eller hela stödet. Större och mer omfattande uppföljningar och utvärderingar görs i syfte att undersöka vilka långsiktiga effekter som uppnås i den verksamhet som beviljas stöd ur arvsfonden. Med utvärdering avser Arvsfondsdele- gationen en systematiskt genomförd undersökning för att få fram tillför- litliga och användbara resultat om värdet eller förtjänsterna av ett enskilt projekt eller en grupp av projekt. Utvärderingar av detta slag görs av av- gränsade större satsningar eller prioriterade områden som regeringen be- slutat om. Som regel utförs dessa utvärderingar av forskare från de vetenskapliga institutionerna i nära samarbete med representanter för berörda målgruppers organisationer. Nedan anges de utvärderingsrapporter som presenterats och färdig- ställts samt de förestående utvärderingsuppdrag som är aktu- ella . har slutrapporterat tre särskilda satsningar . Den mest omfattande rapporten gällde , som syftade till att finna nya former för lokal samverkan mellan olika aktörer i arbete för utsatta ungdomar. ställde regeringen sammanlagt till förfogande för lokala utvecklingsinsatser med bred samverkan mellan ideella och offentliga organisationer. Satsningen har bedrivits i 15 pilotkommuner som tidigare utsetts av regeringen. inriktades verksamheten huvudsakligen på uppföljning och utvärdering av de 25 projekt som fått stöd om sammanlagt ca . grupp har medverkat i arbetet och presenterade en slutrapport och åtta forskarrapporter samt en antologi, Tillsammans i teori och praktik, . Dessa kan beställas från . Vidare har presenterat en slutrapport för den sär- skilda satsning vars syfte var att utveckla ungdomars möjligheter till in- flytande på det europeiska planet. Under 20002001 ställde regeringen till förfogande för denna satsning. Bland annat har uppbyggnad av regionala stödcenter för ungdomars ar- bete med europeiska frågor samt kunskaps- och informationsspridning om Europafrågor på Internet prioriterats. Totalt har 27 projekt beviljats stöd med sammanlagt . avsatte regeringen totalt till för stöd till föreningsutveckling inom ungdomsorga- nisa-tionerna där det övergripande syftet med stödet var att skapa förut- sättningar för utvecklingsarbete i ungdomsorganisationerna, såväl inom det traditionella föreningslivet som i nya former. En del av medlen var avsedda för projekt som innebar att de politiska ungdomsförbunden ut- vecklade nya former för att i skolorna föra ut information och debatt om politiken och den politiska demokratins arbetssätt. Totalt har 122 projekt fått stöd med sammanlagt ca . Slutrapporten av den särskilda satsningen presenterades av . Slutrapporten innehöll bl.a. en kvalitativ studie, Föreningslivet som lärande miljö, som syftar till att fördjupa kunskapen om hur individer påverkas i sin demokratiska fostran genom medverkan i ungdomsorgani- sationer samt idéskriften och metodmaterialet, Först så går vi vidare, Sida vid sida. Dessa kan beställas från . kommer att lämna slutrapporter för de särskilda satsningarna Utveckling av ungas egen kulturverksamhet och Lokal utveckling av ungdomars fritidsverksamhet, där regeringen avsatte för respektive satsning. Utvärderingen av den särskilda satsning om lokal idrottsutveckling som genomförs av Univer- sitet kommer att överlämnas till regeringen . Den ar- betsgrupp som har bistått Arvsfondsdelegationen i genomförandet av satsningen överlämnade sin slutrapport (Ds 2002:43) till regeringen . I denna föreslog arbetsgruppen följande: -att regeringen vidtar åtgärder för att ledarutbildning och ledarrekryte- ring inom idrottsrörelsen fortsatt stimuleras -att en diskussion mellan företrädare för skolan och idrottsrörelsen bör initieras på central nivå, i syfte att finna former för hur samarbetet mellan idrottsföreningar och skolan bättre utvecklas -att insatser görs, såväl inom det offentliga som inom idrottsrörelsen, för att ge ökade möjligheter för personer med funktionshinder att ut- öva idrott och annan fysisk aktivitet på lika villkor som andra per- soner -att insatser görs, såväl inom det offentliga som inom idrottsrörelsen, för att stärka en utveckling inom idrottsrörelsen som tar sin utgångs-