prop · GQ03108 · 2003-05-22 00:00:00 — Regeringens proposition2002/03:108Europa-Medelhavsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och LibanonProp.2002/03:108Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.Stockholm den 22 maj 2003Göran ()Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att godkänner omupprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dessmedlemsstater å ena sidan och Republiken å den andra sidan. Syftet medassocieringsavtalet är bl.a. att inom ramen för EU:s nya Medelhavspolitik bidratill stabilitet och en positiv ekonomisk och social utveckling i regionen.Avtalet innehåller bestämmelser om bl.a. politisk dialog, frihandel samtekonomiskt och socialt samarbete. En väsentlig beståndsdel av avtalet ärrespekten för demokratiska principer och mänskliga rättigheter.Genom avtalet inrättas vissa organ som skall övervaka avtalets tillämpning.Innehållsförteckning1 Förslag till riksdagsbeslut 32 Ärendet och dess beredning 43 Bakgrund 43.1 Den ekonomiska utvecklingen i 43.2 och EG:s handelsförbindelser med 53.2.1 Handeln mellan och 53.2.2 Handeln mellan och 53.3 Förhandlingarnas bakgrund 54 Innehållet i avtalet 74.1 Ingressen 74.2 Syftet 74.3 Politisk dialog 74.4 Fri rörlighet för varor 84.5 Jordbruks- och fiskeriprodukter 84.6 Gemensamma bestämmelser 94.7 Undantag och skyddsåtgärder 94.8 Ursprungsregler 104.9 Etableringsrätt och tjänstehandel 104.10 Kapitalrörelser 104.11 Konkurrensbestämmelser och andra ekonomiska bestämmelser 114.12 Ekonomiskt samarbete och sektorssamarbete 114.13 Socialt och kulturellt samarbete 124.14 Finansiellt samarbete 124.15 Institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser 135 Godkännande av avtalet 13Bilaga mellan Europeiska gemenskapen och dessmedelmsstater och 15Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 2571Förslag till riksdagsbeslutRegeringen föreslår att godkänner mellanEuropeiska gemenskapen och dess medlemsstater och om upprättande av enassociering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan,och Republiken , å andra sidan.2Ärendet och dess beredningI enlighet med beslut av Europeiska unionens råd inleddeEuropeiska kommissionen förhandlingar om ett nytt avtal mellan Europeiskagemenskapen (EG) och dess medlemsstater å ena sidan och Republiken å den andra. Det nya avtalet skall ersätta, dels samarbetsavtalet som ingicks mellanparterna , dels samarbetsavtalet som ingicks mellan medlemmarna iEuropeiska kol- och stålgemenskapen och samma år.Förhandlingarna fördes av kommissionen i samråd med medlemsstaterna. har deltagit aktivt i arbetet. Synpunkter har löpande inhämtats från de närmastberörda myndigheterna och Statens jordbruksverk.Förhandlingarna avslutades och avtalet undertecknades den 17juni 2002. Innan avtalet kan träda i kraft skall det godkännas av deavtalsslutande parterna, i enlighet med varje avtalsslutande partskonstitutionella bestämmelser. mellan Europeiskagemenskapen och dess medlemsstater och är ett blandat avtal. I avtaletär det Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater som är avtalsparter å denena sidan och Republiken å den andra sidan.Avtalet i svensk text fogas som bilaga till propositionen.3 Bakgrund3.1 Den ekonomiska utvecklingen i LibanonLibanons ekonomi präglas fortfarande av sviterna av det långainbördeskriget . Efter kriget inleddes ett omfattandeåteruppbyggnadsprogram under ledning av premiärminister . Programmet gav god tillväxt i ekonomin. Den förda politiken ledde dock till stora budgetunderskott, som finansierades genom kortsiktig upplåning till högaräntor. stagnerade ekonomin, delvis beroende på statens enorma skuldbörda.Hariri avgick 1998 men återkom till makten . Då inleddes ett nyttreformprogram, syftande till att återskapa balans och tillväxt i ekonomin genombl.a. kraftigt sänkta importtullar, privatiseringar och införandet av moms.Efter två år av nolltillväxt har vissa tecken på en ljusning i ekonomin kunnatskönjas . Underskottet i statsbudgeten förväntades minska från 48procent till , delvis tack vare nya intäkter från den10-procentiga momsen. hoppas regeringen genom åtstramningar kunna fåned budgetunderskottet till . De akuta statsfinansiella problemenhar dock fortsatt att förvärras. Statsskulden är av BNP ochräntan på statsskulden motsvarar av statens intäkter.Hittills har de lokala bankerna fortsatt att till höga räntor finansiera statens underskott men ett trendbrott krävs för att vända den nedåtgående spiralen.Regeringens avsikt är att åstadkomma detta trendbrott genom omfattandeprivatiseringar (telekommunikationer, tobaksbolag, vatten- och elförsörjning)vars intäkter oavkortat ska användas för att reducera statsskulden. Vidareräknar regeringen med att det internationella samfundet ska stödja Libanonsreformprogram, i första hand genom att ersätta de kortfristiga skulderna med hög räntenivå med långsiktiga lån till förmånliga räntor. Samtalen medInternationella valutafonden (IMF) har försvårats av att Libanonsregering avvisat IMF:s förslag om devalvering. inställning är att endevalvering skulle göra mer skada än nytta för den libanesiska ekonomin.Det internationella samfundets vilja och förmåga att mobilisera omfattandestödinsatser är beroende av den inrikespolitiska förmågan att fullföljareformprogrammet, den regionala och internationella konjunkturen samt densäkerhetspolitiska utvecklingen i . Den fortsatta konflikten iregionen har haft en negativ inverkan på den libanesiska ekonomin.Europa-Medelhavsavtalet som undertecknades bidrog till att ökaförtroendet för den libanesiska ekonomin. målsättning är att fullföljaförhandlingarna om medlemskap i () under 2003.3.2 och EG:s handelsförbindelser med Libanon3.2.1 Handeln mellan och LibanonHandelsförbindelserna mellan och är goda med en betydandeutvecklingspotential när tillväxten åter tar fart i den libanesiska ekonomin.Sverige har ett stort överskott i handeln med . Svensk export tillLibanon uppgick till , vilket var en nedgång med 10procent jämfört med . Importen från uppgick till 45miljoner kronor, vilket var en ökning med från år 2001.3.2.2 Handeln mellan EG och LibanonEG har ett kroniskt handelsöverskott med i storleksordningen 10 till 1.EG är största exportör till . EG:s export till beräknas år 2001ha uppgått till . Viktigaste varukategorier är oljeprodukter,maskiner, elektronik och läkemedel. största exportmarknader finns iarabvärlden. EG:s import från ökade dock med tillknappt . Viktigaste varukategorier är guld/juveler,aluminiumprodukter, elektronik och kläder.3.3 Förhandlingarnas bakgrundEG:s handelspolitik mot länderna kring har länge baserats på enkombination av associerings- och frihandelsavtal samt samarbetsavtal medensidiga handelspreferenser. Riktlinjerna för Medelhavspolitiken har sedanbörjan av återkommande presenterats i särskilda program. Dessa harinnehållit tre viktiga moment: upprättande av institutioner för politisktsamarbete, handelsförmåner samt särskilda protokoll för tekniskt och ekonomisktsamarbete som återkommande förnyats. Inom ramen för dessa protokoll harramkrediter och biståndsmedel angivits.I oktober 1994 presenterade kommissionen riktlinjer för en ny fördjupadMedelhavsstrategi, vilka godkändes vid i . Strategin antogs av Europeiska unionens råd i april 1995.Medelhavsstrategin syftar till samarbete som skall stärka fred och säkerhet samt politisk och social stabilitet i och i . De föreslagnaåtgärderna skall bidra till en balanserad relation och en ökad integrationmellan länderna i regionen. Strategin vilar på tre pelare. Den första utgörs avnya former för en fördjupad politisk dialog som grundas på respekten fördemokrati och mänskliga rättigheter. Den andra utgörs av ett särskiltfrihandelsområde som skall kombineras med ökat finansiellt bistånd och dentredje pelaren av samarbete på det sociala och kulturella planet.De tre pelarna reflekterades även i den s.k. Barcelonadeklarationen, som antogsi av utrikesministrarna från de femton EU-länderna och från tolv partnerländer i , nämligen , ,, , , , , , , och samt den palestinska myndigheten. Denna deklaration ligger till grund för dens.k. Barcelonaprocessen, som syftar till att skapa ett område runt Medelhavetmed fred och stabilitet, delat välstånd och förstärkt samarbete i sociala,kulturella och "mänskliga" frågor.I Barcelonadeklarationen ställer EU och partnerländerna upp det gemensamma målet att upprätta ett frihandelsområde runt . EU:s bilaterala associeringsavtal med partnerländerna är de grundläggande byggstenarna fördetta frihandelsområde.Hittills har Europa-Medelhavsavtal slutits med (prop. 1995/96:34, bet.1995/96:UU10, rskr. 1995/96:48), (prop. 1995/96:185, bet. 1995/96:UU22,rskr. 1995/96:293), (prop. 1995/96:195, bet. 1996/97:UU3, rskr.1996/97:25) samt (prop. 1998/99:57, bet. 1998/99:UU6, rskr.1998/99:181) och ett interimsavtal med Palestinska befrielseorganisationen (PLO) för den palestinska myndigheten på och i (skr. 1997/98:74).Avtalet med PLO trädde i kraft , med ,med , med och med den 1maj 2002. Europa-Medelhavsavtal med undertecknades (prop.2001/02:78, bet. 2001/02:UU9, rskr. 2001/02:169), med ochmed . Dessa avtal har ännu inte trätt i kraft. Kommissionenhar inlett förhandlingar med vilka väntas fortsätta under år2003. , och är kandidatländer till EU och har tidigareassocieringsavtal med EG.Medelhavspolitiken utvecklades vidare, när i Feira i juni 2000antog en gemensam strategi för i enlighet med artikel 13.2 iUnionsfördraget.4 Innehållet i avtaletGenom upprättas en associering mellan gemenskapen ochdess medlemsstater och . Avtalet omfattar 92 artiklar indelade i åttaavdelningar med följande rubriker: politisk dialog (I), fri rörlighet för varor(II), etableringsrätt och tillhandahållande av tjänster (III), betalningar,kapital, konkurrens och andra ekonomiska bestämmelser (IV), ekonomiskt samarbete och sektorssamarbete (V), socialt och kulturellt samarbete (VI), finansielltsamarbete (VII), institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser (VIII). Avtalet omfattar även två bilagor, fem protokoll och parternasdeklarationer. Vidare har parterna genom skriftväxling enats om samarbete motterrorism. Bilagorna, protokollen samt slutakten utgör en integrerad del avavtalet. I slutakten återfinns parternas förklaringar.4.1 IngressenI avtalets ingress hänvisas bl.a. till de historiska banden mellan parterna ochönskan om att stärka dessa samt upprätta bestående förbindelser grundade påömsesidighet, solidaritet, partnerskap och gemensam utveckling. Vidare erinrasom den betydelse som parterna fäster vid principerna i Förenta nationernasstadga, särskilt respekten för de mänskliga rättigheterna, de demokratiskaprinciperna och de ekonomiska friheterna, liksom om parternas strävan tillfrihandel enligt (Allmänna tull- och handelsavtalet) och WTO.4.2 SyftetArtiklarna 1-2En associering upprättas mellan parterna i syfte att skapa en lämplig ram för en politisk dialog, att gradvis liberalisera handeln med varor, tjänster ochkapital samt att främja samarbete på det ekonomiska, sociala, kulturella,finansiella och monetära området. En väsentlig beståndsdel och grund för avtalet är respekten för demokratiska principer och mänskliga rättigheter.4.3 Politisk dialogArtiklarna 3-5Genom avtalet etableras en regelbunden politisk dialog mellan parterna som skall behandla alla frågor av gemensamt intresse, särskilt fred och säkerhet.Dialogen skall stärka förbindelserna, öka den ömsesidiga förståelsen, främjagemensamma initiativ och bidra till att befästa säkerheten och stabiliteten iMedelhavsområdet. Dialogen skall föras på ministernivå, högre tjänstemannanivå,genom diplomatiska kanaler och på andra sätt som kan utveckla och effektiviseraden. En politisk dialog skall även upprättas mellan ochLibanons parlament.4.4 Fri rörlighet för varorArtiklarna 6-11Gemenskapen och skall gradvis på högst tolv årupprätta ett frihandelsområde i enlighet med associeringsavtalet samtbestämmelserna i och övriga multilaterala avtal under WTO.Industriprodukter med ursprung i får vid import till gemenskapen intebeläggas med tullar, inklusive tullar av fiskal karaktär, eller avgifter medmotsvarande verkan. För industriprodukter med ursprung i gemenskapen skallLibanon avskaffa importtullar, inklusive tullar av fiskal karaktär, och avgifter med motsvarande verkan enligt i avtalet överenskommen tidsplan.Avtalet ger möjlighet att ändra tidsplanen för en viss produkt omallvarliga svårigheter råder för produkten. Sådan ändring får ske genomenhälligt beslut av associeringskommittén och under förutsättning att tidsplanen för den berörda produkten inte förlängs utöver den maximala övergångsperiod som anges i avtalet. Om associeringskommittén ej fattat beslut efterLibanons begäran om ändrad tidsplan får tillfälligt upphäva tidsplanen,dock ej för än ett år.Avtalet ger vidare möjlighet att vidta undantagsåtgärder i form av höjda eller återinförda tullar. Denna möjlighet gäller endast för nyetableradeindustrier eller sådana sektorer som genomgår omstrukturering eller harallvarliga svårigheter, särskilt om dessa svårigheter medför allvarliga socialaproblem. De tullar som införs får inte vara högre än av värdet ochskall bevara gemenskapstillverkade produkters förmånliga ställning. Det totalavärdet på importen av produkter som omfattas av dessa åtgärder får inteöverstiga av det årliga genomsnittet av den totala importen avindustriprodukter från gemenskapen för vilka statistik finns tillgänglig. Dessa tullar får tillämpas i högst om inteassocieringskommittén beslutar annat. Tullarna måste - med vissa undantag -upphöra senast vid övergångsperiodens slut och de får inte införas om har förflutit sedan tullar, kvantitativa restriktioner och avgifter medmotsvarande verkan har avskaffats för produkten.4.5 Jordbruks- och fiskeriprodukterArtiklarna 12-17Handeln med jordbruks- och fiskeriprodukter som är av intresse för båda parterskall gradvis liberaliseras. Bestämmelserna för handeln med dessa produkteråterfinns i protokollen 1-3. efter det att avtalet trätt i kraft skallgemenskapen och undersöka möjligheten att genomföra ytterligareliberaliseringar som skall tillämpas efter översynen av avtalet.Associeringsrådet skall dessutom undersöka möjligheterna att bevilja ytterligare koncessioner för jordbruks- och fiskeriprodukter produktvis och på ömsesidiggrund. Därvid skall man ta hänsyn till handelsflödena liksom till produkternassärskilda känslighet. Om någon part inför särskilda regler eller ändrar regleroch bestämmelser som rör jordbrukspolitiken kan ändringar i avtaletsbestämmelser för jordbruksprodukter göras efter att associeringskommitténunderrättats. Den nya förmån som beviljas måste dock vara jämförbar med dentidigare.Parterna skall samarbeta för att minska riskerna för bedrägeri vid tillämpningen av handelsbestämmelserna i detta avtal. Om någon part anser att det finnstillräckliga bevis för bedrägeri skall samråd inledas mellanparterna. I avvaktan på en lösning får part vidta nödvändiga skyddsåtgärder.4.6 Gemensamma bestämmelserArtiklarna 18-21Enligt bestämmelserna i avtalet får inga nya kvantitativa importrestriktionerinföras och existerande restriktioner skall avskaffas när avtalet träder ikraft. Inga nya import- eller exporttullar eller avgifter med motsvarande verkan får införas i handeln mellan gemenskapen och , och de som redantillämpas får inte höjas såvida inte annat anges i avtalet. Varken tullar elleravgifter med motsvarande verkan eller kvantitativa begränsningar eller åtgärdermed motsvarande verkan skall tillämpas på export mellan parterna. Om Libanonsanslutning till () innebär åtaganden som medförlägre tullsatser, skall de bundna (eller tillämpade om de är lägre) tullsatserna i WTO gälla mellan parterna. Produkter med ursprung i skall vid importtill gemenskapen inte medges en gynnsammare behandling än den sommedlemsstaterna tillämpar sinsemellan. Inga åtgärder av intern fiskal karaktärfår vidtas om det innebär att varor från en av parterna diskrimineras iförhållande till likadana produkter från den andra parten.Artikel 22Upprätthållandet eller upprättandet av tullunioner, frihandelsområden ellerarrangemang för gränshandel hindras inte av avtalet, så länge de inte ändrar den handelsordning som har fastställts i avtalet. Samråd skall i vederbörande fallhållas i associeringskommittén särskilt om ett tredje land ansluter sig tillgemenskapen.4.7 Undantag och skyddsåtgärderArtiklarna 23-27Vid dumping i enlighet med artikel VI i , får förfördelad part vidtalämpliga åtgärder i enlighet med och intern lagstiftning.WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder skall gälla mellan parterna.För skyddsåtgärder gäller bestämmelserna i artikel XIX i 1994 ochWTO-avtalet om skyddsåtgärder. Beträffande skyddsåtgärder skall informationlämnas i förväg till associeringskommittén som skall undersöka och samråda isyfte att finna en ömsesidigt godtagbar lösning.En part får också vidta skyddsåtgärder om en vara som exporteras till en annanpart exporteras vidare till ett tredje land gentemot vilket den förstnämndaparten har exportbegränsningar eller om allvarlig brist av en väsentlig varariskeras. Avtalet hindrar inte heller parterna från att tillämpa förbud ellerrestriktioner som motiveras bl.a. av hänsyn till allmän moral, ordning ellersäkerhet, för att skydda människors och djurs liv och hälsa, bevara växter,skydda vissa nationella kulturella tillgångar samt skydda immateriellarättigheter.4.8 UrsprungsreglerArtiklarna 28-29De ursprungsregler som gäller för avtalet finns i protokoll 4. Förklassificering av varor som importeras till gemenskapen används den kombineradenomenklaturen, medan varor som importeras till klassificeras enligt denlibanesiska tulltaxan.4.9 Etableringsrätt och tjänstehandelArtikel 30Den dag då ansluter sig till WTO, skall parterna i fråga ometableringsrätt och tillhandahållande av tjänster behandla varandra i enlighetmed de åtaganden och skyldigheter som följer av Allmänna tjänstehandelsavtalet(GATS). Från avtalets ikraftträdande och fram till WTO-anslutning fårparterna inte försämra villkoren för tjänstehandel mellan gemenskapen ochLibanon.Parterna skall överväga att utveckla sina åtaganden i syfte att ingå ett avtalom ekonomisk integration i enlighet med artikel V i GATS.4.10 KapitalrörelserArtiklarna 31-34Kapitalrörelser mellan parterna skall vara fria från restriktioner. Detta gäller även löpande betalningar som har samband med rörligheten för varor, personer,tjänster eller kapital inom ramen för avtalet. Vissa restriktioner kanbibehållas bl.a. till följd av andra internationella skyldigheter som gäller när avtalet ingås. Transfereringar utomlands av investeringar och vinster frånsådana investeringar berörs ej av undantagen.Nödvändiga skyddsåtgärder för löpande transaktioner får vidtas för en begränsadtidsperiod, i enlighet med de villkor som fastställts inom ramen för ochartiklarna VIII och XIV i stadgan för (), omnågon av parterna har, eller riskerar att få, allvarliga svårigheter medavseende på sin betalningsbalans. Gemenskapen eller skall omedelbartunderrätta den andra parten härom och så snabbt som möjligt tillhandahålla entidsplan för att avskaffa restriktionerna.4.11 Konkurrensbestämmelser och andra ekonomiska bestämmelserArtiklarna 35-39Konkurrensbegränsande avtal mellan företag och missbruk av dominerande ställning är oförenliga med avtalets funktion om de påverkar handeln mellan gemenskapenoch . efter avtalets ikraftträdande skall medlemsstaterna ochLibanon gradvis ha anpassat samtliga statliga handelsmonopol så att derasverksamhet vad gäller upphandling och försäljning inte bedrivs på ettdiskriminerande sätt. Efter den tidpunkten får inte heller offentliga företageller företag med särskilda rättigheter vidta eller upprätthålla några åtgärdersom stör handeln mellan parterna. Ett effektivt skydd för immateriellarättigheter i enlighet med rådande internationella normer skall säkerställas.Tillämpningen kommer att ses över regelbundet och om svårigheter uppstår förimmateriella rättigheter, som påverkar handeln, skall brådskande samråd äga rumför att få till stånd en gemensam lösning. Vad gäller den offentligaupphandlingen är målsättningen att den skall liberaliseras gradvis ochömsesidigt.4.12 Ekonomiskt samarbete och sektorssamarbeteArtiklarna 40-62Parterna åtar sig att stärka sitt ekonomiska samarbete till ömsesidig nytta ochi syfte att stödja en hållbar ekonomisk och social utveckling i Libanon.Samarbetet skall framför allt inriktas på verksamhetsområden som utsätts försvårigheter eller som påverkas av liberaliseringen av den libanesiska ekonomin,särskilt till följd av att handeln mellan och gemenskapen liberaliseras. Ett väsentligt inslag i samarbetet skall också vara att bevara miljön och denekologiska jämvikten. Samarbetet skall bestå av bl.a. en regelbunden dialog omekonomi mellan parterna, utbyte av information, rådgivning, utbildning,genomförande av gemensamma åtgärder samt tekniskt, administrativt och juridisktbistånd. De samarbetsområden som ingår i avtalet är: utbildning, vetenskapligtoch tekniskt samarbete, miljö, industriellt samarbete, främjande och skydd avinvesteringar, standardisering, harmonisering av lagar, finansiella tjänster,jordbruk och fiske, transport, IT-frågor, energi, turism, tullsamarbete,statistik, konsumentskydd, förstärkning av institutioner och rättsstaten samtbekämpning av penningtvätt, narkotika och organiserad brottslighet.4.13 Socialt och kulturellt samarbeteArtiklarna 63-66Parterna skall föra en regelbunden dialog om alla sociala frågor som är avintresse för dem. Dialogen skall syfta till att förbättra situationen när detgäller rörligheten för arbetstagare, likabehandling och social integration. Deområden som dialogen särskilt skall uppmärksamma är levnads- och arbetsvillkor,migration, olaglig invandring, kunskap om kultur och civilisationer, toleransoch icke-diskriminering. Projekt och program skall genomföras för att befästasamarbetet. Dessa kan inbegripa förbättring av levnadsförhållandena i utsattaområden, insatser för jämställdhet och för att stärka kvinnans position isamhället, utveckling av familjeplaneringsprogram, förbättring av social- ochsjukförsäkringssystemet samt hälso- och sjukvården liksom genomförande ochfinansiering av utbytes- och fritidsprogram som riktar sig till ungdomar.Artikel 67Parterna skall upprätta en varaktig kulturdialog och främja kulturellt samarbete som skall bedrivas i en anda av respekt för varandras kulturer. Samarbetetskall särskilt inriktas på att bevara och restaurera det historiska ochkulturella arvet, utbytesverksamhet när det gäller konstnärer ochkonstutställningar samt utbildning. Det audiovisuella samarbetet skall särskiltinriktas på samproduktioner och utbildning. skall kunna få möjlighetdelta i kulturprogram inom EU.Artiklarna 68-70Parterna är eniga om att samarbeta för att förhindra och kontrollera olagliginvandring. För detta ändamål samtycker parterna till att, på den andra partensbegäran, återta sina respektive medborgare om de olovligt uppehåller sig på denandra partens territorium och de utfäster sig att förse sina medborgare medlämpliga identitetshandlingar. Parterna skall, efter att avtalet trätt i kraftoch på begäran av endera parten inleda förhandlingar och ingå bilaterala avtalmed varandra för att fastställa skyldigheterna i samband med återtagande avmedborgare. Avtalen skall även kunna innefatta bestämmelser för återtagande avmedborgare från tredje land. kan ges lämpligt ekonomiskt och teknisktbistånd för genomförandet av dessa avtal. skall undersökaandra möjliga gemensamma åtgärder för att förebygga och kontrollera olagliginvandring.4.14 Finansiellt samarbeteArtiklarna 71-73Ett finansiellt samarbete till förmån för skall genomföras som stöd föratt förverkliga avtalets mål. Det finansiella samarbetet skall särskilt inriktas på att främja reformer för att modernisera ekonomin, förbättra ekonomiskinfrastruktur och investeringsklimatet samt underlätta införandet avfrihandelsområdet.