prop · GQ03100d7 · 2003-04-15 00:00:00 — Intäkterna från mervärdesskatten har därför en tendens att variera kraftigare med konjunkturella svängningar i ekonomin än vad de underliggande konsumtionsutgifterna gör. Diagram 5.3 Mervärdesskatt uppdelad efter användning Diagram 5.4 Hushållens konsumtionsutgifter för bilar och sällanköpsvaror samt för livsmedel 19802002 Jämfört med budgetpropositionen beräknas den periodiserade mervärdesskatten bli högre. Huvuddelen av förändringen beror på utfall, men den del som fastställs vid inkomsttaxeringen är fortfarande en prognos. Det högre utfallet förklaras främst av att den utgående mervärdesskatten blev högre än väntat . har dock inbetalningar av mervärdesskatt till , beroende på import av varor varit lägre än väntat. beräknas intäkterna bli i genomsnitt lägre än i beräkningen till budgetpropositionen, delvis beroende på nedreviderade antaganden om investeringsvolymen i företag som har undantag från skatteplikt. Framförallt gäller detta bygginvesteringar. Dessutom är mervärdesskatten på konsumtion nedreviderad med i Utvecklingstakten blir därmed något lägre än vad som antogs i budgetpropositionen. uppgick intäkterna från tobaksskatten till . Prognosen för perioden 20032006 visar en stadig ökning av intäkterna. Ökningen i den inhemska konsumtionen antas dämpas något 2004 till följd av att skall införa de regler för införsel av tobaksvaror som gäller i övriga EU-länder. Enligt gällande regler är det för privatpersoner tillåtet att införa 400 st cigaretter eller 200 st cigariller eller 100 st cigarrer eller röktobak utan att betala svensk tobaksskatt. De nya reglerna innebär att det blir tillåtet att införa 800 st cigaretter och 400 st cigariller och 200 st cigarrer samt röktobak. Skatteintäkterna beräknas trots detta öka . Anledningen är en ökad inhemsk konsumtion samt att cigarettskatten till viss del är värderelaterad och att cigarettpriserna antas öka . införs en miniminivå vid beskattning av cigaretter motsvarande av den sammanlagda punktskatten på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin. Det innebär att skatten på s.k. lågpriscigaretter höjs. Jämfört med prognosen till budgetpropositionen blev utfallet högre 2002. Anledningen är att den inhemska tobakskonsumtionen ökade mer än vad som antogs i tidigare beräkning. Denna ökning påverkar även intäkterna följande år. Sammantaget revideras prognosen upp med 0,5 respektive . Inkomsttiteln alkoholskatt inkluderar skatt på sprit, skatt på vin och andra jästa drycker, skatt på mellanklassprodukter samt skatt på öl. Intäkterna uppgick till 2002. förväntas intäkterna minska något för att sedan vara oförändrade 2004 och öka igen 2005 och 2006. Intäktsminskningen 2003 och de oförändrade intäkterna 2004 beror på de höjda indikativa nivåerna för privatinförsel. Från får sprit införas för privat bruk utan att svensk alkoholskatt måste betalas. För vin och öl fördubblas nivåerna till 52 respektive . Sista steget i anpassningen till reglerna för övriga EU-länder tas . Den aktuella beräkningen tar hänsyn till upptrappningen av de indikativa nivåerna, vilka framgår av tabell 5.10. Tabell 5.10 Införselkvotupptrappning 20002004 Anm.: fick man utan att betala svensk punktskatt föra in sprit eller starkvin. Av vin som får föras in 2004 får max vara mousserande. Jämfört med prognosen till budgetpropositionen blev utfallet högre. Trots höjningen av införselkvoterna som gjordes ökade således den inhemska konsumtionen . Ökningen av alkoholkonsumtionen påverkar i sin tur intäkterna . Prognosen har reviderats upp med 0,9 respektive . Intäkterna från skatt på energi uppgick till 2002. förväntas intäkterna öka med mellan 0,9 och . Ökningen beror på en förväntad ökning av energiförbrukningen, höjda skattesatser till följd av den gröna skatteväxlingen samt den årliga uppskrivningen av energi- och koldioxidskattesatserna motsvarande förändringar i konsumentprisindex. Som ett led i den gröna skatteväxlingen höjdes koldioxidskatten på vissa bränslen med per kg från . För bensin och dieselolja sänktes energiskattesatserna lika mycket som koldioxidskattesatserna höjdes. Omläggningen omformades så att skattebelastningen för tillverkningsindustrin, jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna blev oförändrad. För att inte stimulera till ökad elanvändning för uppvärmning, när koldioxidskatten höjdes, så justerades energiskatten på el upp med per kWh. Dessa skattejusteringar medför ökade intäkter . Till detta skall läggas den årliga indexuppräkningen av energiskattesatserna. Tabell 5.11 Skatt på energi Intäkternas fördelning på respektive inkomstslag redovisas i tabell 5.11. Av tabellen framgår att koldioxidskatten genom skatteväxlingsåtgärderna fått ökad tyngd i förhållande till energiskatten. har koldioxidskattens andel av intäkterna ökat från . Svavelskatten samt skatten på råtallolja bidrar med endast omkring till de totala intäkterna från skatt på energi. Förslagen i budgetpropositionen om ändrad beskattning vid el- och värmeproduktion i kraftvärmeverk genomfördes inte som planerat. Anledningen var att EU- kommissionen ännu inte avslutat prövningen av de förslagna skattereglernas förenlighet med statsstödsreglerna. Så snart kommissionens godkännande föreligger avser regeringen att återkomma till med förslagen. I budgetpropositionen avsattes för skattesänkningar på alternativa drivmedel . Befrielse från energiskatt och koldioxidskatt för en rad pilotprojekt för bränslena etanol och rapsmetylester () har beviljats. Jämfört med prognosen till budgetpropositionen blev utfallet högre . Främst beror det på att energi- och koldioxidskatteintäkterna från oljeprodukter blev högre än förväntat. Till följd av skattesatshöjningar har prognosen för intäkterna 2003 och 2004 reviderats upp med 1,5 respektive . Skatt på vägtrafik utgörs av fordonsskatt och vägavgifter. Till följd av växelkursförändringar sänktes vägavgiften . Eftersom vägavgiften endast uppgår till får det dock ingen större påverkan på de totala intäkterna. Jämfört med prognosen till budgetpropositionen blev utfallet högre . Utfallet förklaras av att antalet registrerade fordon ökade mer än förväntat. Nivåhöjningen antas gälla under hela prognosperioden. Till följd av detta har prognoserna reviderats upp med 0,2 respektive . Övriga skatter på varor och tjänster -0,2 -0,3 -0,3 Under övriga skatter på varor och tjänster redovisas tullmedel, jordbrukstullar och sockeravgifter, övriga skatter på import, försäljningsskatt på motorfordon, skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk, särskild skatt mot försurning, avfallsskatt, skatt på bekämpnings- och gödselmedel, Systembolaget AB:s inlevererade överskott, skatt på annonser och reklam, skatt på spel samt övriga skatter på varor och tjänster. Den största enskilda inkomsttiteln är tullmedel, vilken står för närmare hälften av inkomsterna i gruppen. Från höjs avfallsskatten med , till per ton. Till följd av höjningen ökar intäkterna med . Även skatt på naturgrus höjs från , per ton. Höjningen medför ett tillskott med . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen blev utfallet lägre 2002 bl.a. till följd av lägre tullintäkter. Utfallet påverkar även prognoserna . -4,0 -3,4 -3,9 -5,1 -5,4 -3,2 -0,1 Under övriga skatter redovisas nedsättningar, nettot av restförda skatter, omprövningar av skatter som gjorts efter taxeringen samt diverse andra skatter och avgifter. De senare inkluderar bl.a. inlevererat överskott från AB samt avgifter till kärnbränslefonden och . I tabell 5.12 specificeras de ingående posterna under övriga skatter m.m. Omprövningar utgörs av skatter som ändras efter inkomståret genom revisioner, omräkningar eller överklaganden. förs dessa skatter i regel till det år då ändringen görs. Debiterade skatter som av olika anledningar, exempelvis konkurser, inte betalas restförs hos kronofogdemyndigheten. Den del av detta belopp som myndigheten inte kan driva in skrivs av. Tabell 5.12 Specifikation av övriga skatter 20012006 -0,2 -1,4 -1,6 -3,4 -3,5 -3,5 -0,6 -0,9 -1,2 -0,2 -1,4 -1,4 -1,5 -1,5 -1,6 -0,1 -1,3 -1,0 -0,8 -5,2 -7,3 -5,9 -6,2 -6,4 -6,7 -2,3 -2,7 -2,4 -2,5 -2,6 -2,8 -2,9 -4,6 -3,5 -3,6 -3,8 -3,9 -0,2 -4,0 -3,4 -3,9 -5,1 -5,4 Nedsättningar av skatter innebär att den skattskyldige under vissa förutsättningar inte behöver betala en del av den debiterade skatten. Beroende på nedsättningens karaktär redovisar nationalräkenskaperna nedsättningarna antingen som skattereduktioner som minskar skatteintäkterna eller som transfereringar som ökar utgifterna. Samma princip används även för redovisningen av de periodiserade skatterna. På statsbudgeten redovisas emellertid samtliga nedsättningar på budgetens inkomstsida under inkomsthuvudgruppen 1700 Nedsättningar. Följande nedsättningar har bedömts vara likställda med transfereringar och ingår därför inte i tabellen: nedsättning vid anställning av långtidsarbetslösa och långtidssjuka, sysselsättningsstöd till kommuner, nedsättning för offentligt skyddat arbete (OSA) samt nedsättning för kommuner avseende bredbandsanslutning. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är det framför allt utfallet avseende restförda skatter som blev högre än beräknat. Det högre utfallet antas dock inte påverka prognosen för de restförda skatterna. 5.3Offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna Skatteinkomsterna svarar för av den offentliga sektorns totala inkomster. De skatter som ingår i den offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna (NR) skiljer sig från de periodiserade skatterna genom en ofullständig periodisering och redovisningen av EU-skatter. I beräkningen till budgetpropositionen ändrades definitionen av de periodiserade skatterna till att omfatta samma slag av skatteintäkter som i NR. Jämfört med redovisningen till budgetpropositionen har NR anpassat sin redovisning enligt gällande regler. Ändringen innebär att både och statlig mervärdesskatt numera ingår som en del av skatterna. Dessutom redovisas det stöd som utgår till arbetsgivare som anställer långtidsarbetslösa som en transferering istället för en skattereduktion. Skatter som tillhör EU ingår inte i NR-skatterna. De delar av avgiften till EU- budgeten som avser tullar samt den momsbaserade delen av avgiften är definitionsmässigt inte nationella skatter utan skatter som tillhör Europeiska unionen. ökar de periodiserade skatterna med medan skatterna enligt NR ökar med . Av tabell 5.13 framgår att skillnaden till största delen förklaras av periodiseringseffekterna 2002, vilka i sin tur förklaras dels av bolagsskatter, dels av hushållens skatter på kapitalvinster, avseende . Tabell 5.13 Periodiserade skatter och skatter enligt NR samt skattekvoten 20012006 Miljarder kronor och procent I tabell 5.14 redovisas den offentliga sektorns skatteinkomster fördelat på sektorer samt övriga inkomster. Tabell 5.14 Offentliga sektorns inkomster I absoluta tal beräknas kommunsektorns skatter öka med . Ökningen för pensionssystemet och staten beräknas uppgå till 20 respektive . Om effekten av pensionsomläggningen 2003 exkluderas ökar kommunsektorns skatter med sammanlagt . Pensionssystemets och statens inkomster utvecklas något långsammare än lönesumman, medan det motsatta gäller för kommunsektorns inkomster. Övriga inkomster, bl.a. ränteinkomster och aktieutdelningar, ökar med . 5.4Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning Statsbudgetens inkomster utgörs av skatter och övriga inkomster. De senare består främst av inkomster av statlig verksamhet, försäljning av statlig egendom samt bidrag från EU. Inkomsterna på statsbudgeten redovisas huvudsakligen kassamässigt. Statsbudgetens skatteinkomster beräknas öka med . minskar emellertid inkomsterna med . Den kraftiga minskningen förklaras till största delen av att kompensationen för mervärdesskatt till kommuner och landsting fr.o.m. redovisas över statsbudgeten. ökar skatterna med . I tabell 5.16 redovisas Statsbudgetens inkomster för åren 20012006. Av redovisningen framgår även enskilda inkomsttitlar. I avsnitt 5.3 redovisas skatterna i periodiserade termer. Redovisningen avser samtliga sektorer i den offentliga sektorn, dvs. staten, kommunerna och pensionssystemet. Den periodiserade redovisningen innebär att skatterna är beräknade utifrån de inkomster den skattskyldige har under ett visst år och med det årets gällande skatteregler. Redovisningen i detta avsnitt avser enbart statens skatteinkomster. De inkomster som i statsbudgeten redovisas under inkomsttypen 1000 Skatter m.m. skiljer sig från de periodiserade skatterna för staten. Som framgår av tabell 5.15 förklaras skillnaden av (1) den kommunala utjämningsavgiften, (2) kompensationen för mervärdesskatt till kommuner och landsting, (3) inleveranser från AB , och avgifter till kärnbränslefonden m.m., (4) nedsättningar som är att likställa med transfereringar, och av (5) betalningsförskjutningar. Tabell 5.15 Statsbudgetens skatter - Moms stat och kommun Statsbudgetens inkomster redovisas huvudsakligen kassamässigt, vilket innebär att det är de skatter och avgifter som under budgetåret betalas in till staten som redovisas. Skillnaden mellan intäkter (periodiserade skatter) och inkomster (kassamässiga skatter) förklaras till största delen av förskjutningar i den månatliga uppbörden och av att vissa skatter betalas in som preliminära skatter med slutreglering ett till . För de skatteslag som omfattas av skattekontot finns ytterligare skillnader genom att inkomsttitlarna inte redovisar inbetalda utan debiterade skatter. För t.ex. inkomsttiteln 1121 Juridiska personers inkomstskatt innebär det att underuttaget av slutlig skatt avseende (kvarstående skatt) redovisas som inkomst trots att betalningen i huvudsak sker 2003. Om betalningen avviker från de deklarerade beloppen redovisas denna skillnad mot 1600 Betalningsdifferenser, skattekonto. Betalningsdifferensen kan således uppvisa både positiva och negativa belopp. Debiteringen av juridiska personers underuttag av slutlig skatt påverkar betalningsdifferensen negativt 2002. , när betalningen sker, försvinner denna differens men ersätts av ett nytt underuttag som avser . För skatter som ingår i den samordnade uppbörden, och som omförs från inkomsttitlarna fysiska och juridiska personers inkomstskatt, kan skillnaden bli än större. Den fastighets- och förmögenhetsskatt som redovisas i statsbudgeten avser den periodiserade skatten . Det innebär att fastighetsskatt som avser 2001 redovisas på inkomsttiteln fastighetsskatt i statsbudgeten först . Redovisningsordningen innebär att vissa titlar redovisar ett mellanting mellan intäkter och inkomster medan andra titlar endast redovisar inkomster. Statsbudgetens totala skatter blir däremot alltid kassamässigt redovisade eftersom även betalningsdifferenser ingår. Utöver uppbördsförskjutningar av intäkter förklaras skillnaden mellan statens periodiserade skatter och statsbudgetens skatter av förskjutningar i utbetalningar till kommunsektorn och till pensionssystemet. Den kommunala utjämningsavgiften, som är en inomkommunal avgift, bruttoredovisas i statsbudgeten, vilket innebär att inkomsterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida och utgifterna på statsbudgetens utgiftssida. Statens utbetalningar av kommunalskatt som avser baseras på de uppräkningsfaktorer som regeringen fastställde . Om det kommunala skatteunderlaget utvecklas snabbare än prognosen innebär det att de högre kommunalskatterna, i form av preliminärskatter, tillfaller staten under innevarande år och att kommunerna får del av denna ökning som en slutreglering först . Även gentemot pensionssystemet förekommer slutregleringar. Tabell 5.16 Statsbudgetens inkomster 20022006 -17,2 -29,3 -14,1 -8,4 -11,0 Socialavgifter och allmän pensionsavgift Skatt på fast egendom Skatt på varor och tjänster Övriga skatter på varor och tjänster -2,9 -8,4 -9,6 -10,7 -4,2 -2,6 -7,2 -5,6 -6,8 -5,4 -7,7 -10,0 -7,4 -7,1 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens aktier Inkomster av försåld egendom Övriga inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har inkomsterna reviderats ned med både 2003 och 2004. Revideringen 2003 beror bl.a. på lägre kapitalvinster och bolagsvinster men även på att medel för individuell kompetensutveckling förs över till . Revideringen förklaras av lägre bolagsvinster men även av förslagen i denna proposition om att sysselsättningsstödet till kommuner och landsting samt 200-kronan föreslås gälla även . Revideringen förklaras till viss del även av förslagen om stöd till anställning av långtidssjuka och offentligt skyddad anställning. uppskattas övriga inkomster minska med . Försäljningsinkomsterna beräknas öka med . Inkomster av statens verksamhet beräknas minska med . Detta är hänförligt till att gjorde en extrautdelning på 2002. Exklusive de extraordinära inkomsterna är nivån i stort sett över tiden. 2000 Inkomster av statens verksamhet -0,4 Under Inkomster av statens verksamhet redovisas bl.a. affärsverkens inlevererade överskott, inlevererade överskott, överskott från spelverksamhet samt ränteinkomster. uppgick inkomsterna till 50,8 respektive . Dessa relativt sett höga utfall, jämfört med prognosåren, förklaras av extrautdelning på 20 miljarder respektive år. För prognosåren 20032006 förväntas inga extraordinära inkomster varför inkomster av statlig verksamhet beräknas uppgå till ca . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen blev utfallet lägre. Detta beror på att utfallet på Räntor på skattekonto m.m., netto blev lägre än förväntat. revideras inkomsterna upp med 0,5 respektive . Det förklaras bl.a. av att inlevererade överskott har reviderats upp med 2003 och 2004 samt att Ränteinkomster på studielån upptagna efter 1988 har reviderats upp med . 3000 Inkomster av försåld egendom Under Inkomster av försåld egendom redovisas försäljning av olika typer av statlig egendom. Försäljning av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen. budgeteras totalt i försäljningsinkomster, vilket motsvarar . Försäljningsbeloppen och tidpunkterna är behäftade med stor osäkerhet. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är prognosen oförändrad. 4000 Återbetalning av lån Under Återbetalning av lån redovisas bl.a. Återbetalning av studiemedel (avser lån upptagna ) och Återbetalning av övriga lån. uppgick inkomsterna till varav återbetalningar av studiemedel utgjorde den största delen. beräknas inkomsterna bli i stort sett oförändrade mellan åren. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är prognosen oförändrad. Under Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, som utgör merparten av inkomsterna. uppgick inkomsterna till . beräknas inkomsterna minska med . År 20042006 beräknas de minska med ytterligare . Detta beror delvis på att ett nytt statligt pensionsavtal tecknats, med giltighet . Det nya avtalet innebär bl.a. att pensionen övergår till att vara avgiftsbestämd från att tidigare ha varit förmånsbestämd. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är utfallet högre. Det är till stor del hänförligt till en inleverans av Statens fastighetsverks disponibla överskott på . Prognosen är respektive högre. 6000 Bidrag m.m. från EU -1,0 Under Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EG-fonder. De största enskilda bidragen avser arealbidrag och bidrag från . uppgick inkomsterna till . beräknas inkomsterna öka till . 2006 beräknas inkomsterna uppgå till . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen blev utfallet lägre. Prognosen är uppreviderad med . Anledningen till det är förseningar av slutredovisning av bidrag från för perioden 20002006. Det innebär att medel har förskjutits . Kommunernas skatteintäkter är framförallt beroende av lönesummans utveckling, dvs. sysselsättning och timlön, och skattepliktiga transfereringar. Av skatteunderlaget 2003 utgörs av löner, av pensioner och av transfereringar exklusive pensioner medan inkomst av näringsverksamhet endast utgör . Nivån på skatterna är även beroende av den kommunala utdebiteringen. Medelutdebiteringen är för kommunerna och för landstingen, dvs. Jämfört med 2001 är det en ökning . Under 20022006 beräknas skatteintäkterna öka med eller med i genomsnitt , vilket är betydligt mer än den beräknade ökningen av skatteunderlaget. Utvecklingen av kommunernas och landstingens skatteunderlag 20012006 redovisas i tabell 5.17. Tabell 5.17 Utvecklingen av skatteunderlaget 20012006 Kommunernas skatter redovisas enligt tre olika redovisningsprinciper periodiserat avseende inkomståret, enligt nationalräkenskaperna (NR) och kassamässigt avseende budgetåret (utbetalt). Den kassamässiga skatten utgörs dels av ett förskott avseende inkomståret, dels av en slutavräkning som avser inkomståret . Slutregleringar påverkar prognosen avseende de kassamässiga skatterna . Även NR- skatterna påverkas av slutregleringarna, men endast med eftersläpning, vilket innebär att NR-skatterna överensstämmer med den periodiserade skatten . Kommunskatterna har ökat snabbt. beräknas de periodiserade skatterna öka med eller , vilket motsvarar en genomsnittlig årlig ökning på . En stor del av ökningen förklaras av de skattereformer som genomförts . Den påbörjade inkomstskattereformen har ökat skatteunderlaget genom att avdraget för den allmänna pensionsavgiften begränsats till . Övergången från nettotill bruttopensioner ökar kommunskatterna ytterligare. Dessutom har den genomsnittliga utdebiteringen ökat . Den ökning som skett av kommunskatterna till följd av skattereformerna har reglerats på utgiftssidan via en neddragning av det generella statsbidraget. Den underliggande ökningen, dvs. rensat för effekterna av regeländringar och höjda utdebiteringar, uppgår till eller , vilket innebär en årlig genomsnittlig ökning . Diagram 5.5 Kommunskatter 19992006 För att förstärka kommunernas ekonomi har den s.k. 200-kronan varit en inkomstskatt. I denna proposition föreslår regeringen en förlängning av denna ordning t.o.m. . har kommunerna även tillförts ett särskilt stöd från statsbudgetens inkomstsida för att öka sysselsättningen. Omfattningen av dessa förstärkningar redovisas i tabell 5.18. I tabellen redovisas stöden det år de belastar statsbudgeten. Tabell 5.18 Särskilt tillförda medel 19992004 Skattekvoten visar förhållandet mellan det totala skatteuttaget och BNP. Det finns flera olika definitioner av skattekvoten och i regel är de internationellt bestämda. Den vanligaste definitionen av skattekvoten baseras på skatter redovisade enligt NR. Denna skattekvot är inte strikt periodiserad eftersom skillnaden mellan slutlig skatt och preliminär skatt redovisas påföljande år. Skattekvoten är således beroende av hur stor andel av den slutliga skatten som den skattskyldige betalar i preliminär skatt, vilket inte är fallet med den skattekvot som beräknas utifrån en fullständig periodisering av skatterna. En skatteändring för ett visst år påverkar den periodiserade skattekvoten medan detta inte behöver vara fallet vid beräkning av skattekvoten enligt NR. Internationella jämförelser av skattekvoter är svåra att göra, eftersom olika länders skattelagstiftningar behandlar inkomster och avdrag på skilda sätt. Ett land som t.ex. ger stöd till barnfamiljer via en transferering får en högre skattekvot, särskilt om transfereringen är skattepliktig, jämfört med ett land som i stället ger stödet via ett avdrag eller skattereduktion. Transfereringar till hushåll behandlas skattemässigt mycket olika bland . I vissa länder är huvuddelen av transfereringarna skattepliktiga, medan det motsatta förhållandet gäller i andra länder. tillhör den grupp av länder inom som har en hög andel skattepliktiga transfereringar. Ett alternativ vid internationella jämförelser är att exkludera skatter på offentliga transfereringar vid beräkning av skattekvoten. Även om det går att beakta en del av olikheterna i skatte- och transfereringssystemen blir jämförelser mellan olika länder haltande eftersom skattekvoten inte tar hänsyn till hur de olika ländernas trygghetssystem finansieras.