prop · GQ0361 · 2003-03-11 00:00:00 — Ett balanstal med fyra decimaler kan därmed sägas innebära att känsligheten för en balansering ökar, men att avstegen från indexeringstakten sannolikt blir mindre ett enskilt år än om ett balanstal med två decimaler tillämpas. Likaså talar andra skäl för ett balanstal med fyra decimaler. Indexe- ringen i fördelningssystemet sker med kvoten mellan två index som fast- ställs med två decimaler. Detta innebär att indexeringen sker med en fin- gradering om två decimaler uttryckt i procent. För att få motsvarande precision i balanstalet måste detta uttryckas med fyra decimaler (100,00 att jämföra med 1,0000). Regeringen föreslår därför att balanstalet för och för år därefter skall fastställas med fyra decimaler. Regeringens förslag: Ålderspension skall betalas ut från och med den månad som anges i ansökan, dock tidigast från och med den månad ansökan inkom till den allmänna . skall dock tidigast betalas ut från och med månaden efter det att ansö- kan kom in till . Skälen för regeringens förslag: I det tidigare pensionssystemet kunde besluta om hel ålderspension t.ex. för dem som tjänat in med ATP-poäng. Cirka 20 000 personer per år var dock även i det systemet tvungna att ansöka om ålderspension. () informerade alla blivande 65-åringar som var bosatta i före 65-årsmånaden. I det reformerade ålderspensionssystemet måste alla ansöka om ålders- En anledning till detta är att systemet är flexibelt avseende fr.o.m. vilken tidpunkt pensionen skall börja betalas ut. skall själv kunna välja månad för sin pensionering efter uppnådda 61 års Det finns därför inte någon given tidpunkt som ålderspension skall beviljas vid, utan en ansökan måste sändas in till . Ålderspension betalas med nuvarande regler ut tidigast fr.o.m. måna- den efter det att ansökan inkom till den allmänna . dantag görs för den som har sjukersättning eller särskild efterlevande- pension före 65-årsmånaden. Dessa kan beviljas ålderspen- sion bakåt i tiden (). gäller dock inte premiepension som enbart kan beviljas fr.o.m. månaden efter det att ansökan kommit in. Anledningen till att premiepension inte beviljas bakåt i tiden angavs i prop. 1997/98:151 Inkomstgrundad ålders- pension m.m. vara att premiepensionens storlek beror på fondandelarnas värde för pensionsuttaget. Den inkomstgrundade pensionen är försäkringsmässigt beräknad så att ett senare uttag ger högre årspension. Regeringen har därför tidigare inte ansett att det skulle finnas något väsentligt behov av att ålderspension Det finns emellertid en risk att alla inte tillgodogör sig informationen om att man måste ansöka om ålderspension utan förväntar sig att pensio- nen skall betalas ut automatiskt. De nuvarande reglerna om att ålderspen- Prop. 2002/03:61 sion kan beviljas tidigast fr.o.m. månaden efter ansökan kan då medföra att en person inte får pension från den månad som han eller hon hade tänkt sig eftersom det är för sent att ansöka när man upptäcker att pen- sionsutbetalningen uteblivit. Särskilt drabbas de som får garantipension eftersom denna inte är försäkringsmässigt beräknad och alltså inte ökar vid ett senare uttag. Regeringen föreslår därför att ålderspension, utom premiepension, tidigast skall kunna betalas ut från och med den månad ansökan har inlämnats till . Avseende premiepension så finns det inte tillräckligt underlag för en ändring. Regeringen anser det emellertid önskvärt att reglerna är så enhetliga som möjligt i ålders- pensionssystemet och avser därför att undersöka möjligheterna att låta såväl den föreslagna som den nuvarande regeln i 12 kap. 2 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension även omfatta premie- pension. Regeringens förslag: Allmän försäkringskassas eller Riksförsäk- ringsverkets beslut i ärenden om utfärdande av intyg för tillämpningen av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egen- företagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen skall få överklagas i enlighet med bestämmelserna om omprövning och överklagande i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Skälen för regeringens förslag: Genom EES-fördraget och sedermera anslutningen till den Europeiska unionen har medborgare i fördragsslu- tande stater möjlighet att flytta mellan medlemsstaterna med bibehål- lande av social trygghet. För tillämpningen av bestämmelserna i förord- ning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare och deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen krävs i många situationer att ett visst intyg eller blankett Intygen utfärdas av de institutioner som har bestämts av de I några fall fattas beslut av behörig myndighet i medlemsstaten i fråga. Institutionerna och de behöriga myndigheterna finns angivna i bilagor till förordning 574/72 för tillämpningen av förord- ning 1408/71. Den behöriga institutionen utgörs av, när det gäller svenska förhållan- den, den försäkringskassa hos vilken en person är försäkrad. utfärdas av den behöriga institutionen på bosättnings- eller vistelseorten. Denna institution är då ansvarig men också behörig att utge förmåner på den ort där personen är bosatt eller vistas enligt den lagstiftning som denna institution tillämpar. Även i detta fall utgörs den behöriga institu- tionen, såvitt avser bosättning och vistelse i , av allmän försäk- ringskassa på orten i fråga. Den behöriga myndigheten när frågan avser Det råder osäkerhet på försäkringskassorna angående handlägg- av ärenden avseende utfärdande av intyg enligt förordning 1408/71. Oklarhet råder i fråga om hanteringen av dessa ärenden skall Prop. 2002/03:61 ses som beslut i ärenden och om dessa i så fall kan överklagas. När det gäller frågan om ett beslut av eller Riksför- säkringsverket kan överklagas eller inte måste man överväga om beslutet har bindande karaktär eller om det har några avgörande faktiska verk- ningar för den enskilde. Någon direkt författningsreglering angående överklagande av försäk- ringskassans eller beslut i ärenden om utfärdande av intyg angående tillämpning av förordning 1408/71 finns inte. Bestämmelserna om överklagande i 20 kap. lagen (1962:381) om all- män försäkring (AFL) gäller för ärenden om försäkring enligt AFL. Vidare gäller bestämmelserna för ärenden enligt annan lagstiftning som handläggs av försäkringskassorna. Hänvisning till 20 kap. AFL finns då i denna lagstiftning. Därutöver finns särskilda bestämmelser om överkla- gande i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP). Ären- den som inte är att betrakta som ärenden om försäkring enligt AFL eller LIP får överklagas med stöd av förvaltningslagen (1986:223). Till uttrycket beslut i ärende om försäkring enligt AFL räknas beslut i försäkringsärenden. Till sådana ärenden räknas vidare ärenden om en försäkrads rätt till en förmån samt förmånens storlek och varaktighet. När det gäller frågan om överklagande av ett beslut skall ske enligt om omprövning och överklagande eller i enlighet med gör regeringen den bedömningen att de intyg som utfär- das för tillämpningen av förordning 1408/71 berör ärenden om försäkring enligt 20 kap. 11 § AFL. Mot bakgrund av den oklarhet som synes råda vid försäkringskassorna bör därför en uttrycklig regel härom tas in i AFL. 8Förlängning av lagen (2001:1113) om försöksverksamhet med 24-timmarsmyndighet inom socialförsäkringsadministrationen Regeringens förslag: Lagen (2001:1113) om försöksverksamhet med 24-timmarsmyndighet inom socialförsäkringsadministrationen skall fortsätta att gälla till och med . Skälen för regeringens förslag: har beslutat om försöks- verksamhet med 24-timmarsmyndighet inom socialförsäkringsadmi- nistrationen. Försöksverksamheten regleras i lagen (2001:1113) om försöksverksamhet med 24-timmarsmyndighet inom socialförsäkrings- administrationen (prop. 2001/02:9, bet. 2001/02:SfU5, rskr. 2001/02:85). Lagen trädde i kraft och är tidsbegränsad till utgången av . Genom förordningen (2001:1125) om försöksverksamhet med 24-timmarsmyndighet inom socialförsäkringsadministrationen har getts bemyndigande att meddela närmare före- skrifter om försöksverksamheten. Syftet med lagen om försöksverksamhet är att i rättsligt hänseende Prop. 2002/03:61 möjliggöra en försöksverksamhet med användning av självbetjänings- tjänster inom föräldraförsäkringen fram till dess att en full- skaleverksamhet inleds. Genom försöksverksamheten erhålls ett underlag såväl för teknisk och innehållsmässig utveckling av självbetjänings- tjänsterna som för lagstiftning om självbetjäningstjänster som är till- gängliga för alla. Den av regeringen tilltänkta utvecklingen när det gäller tillskapande av 24-timmarsmyndigheter i full skala kräver ett övergripande lagstiftnings- arbete. På grund av vissa problem av bl.a. teknisk art kom försöksverk- samhet, i vilken allmänheten har möjlighet att delta, att inledas först . deltar cirka 1 000 föräldrar i försöks- verksamheten. Avsikten är att tjänsten skall lanseras vilket kan antas leda till ett väsentligt ökat antal deltagare. Vidare kommer en övergång att ske till ny teknik för säker identifiering och elektroniskt undertecknande som upphandlats gemensamt med . Det är viktigt att erfarenheterna från utvärderingen av den verksamheten kan tillvaratas i lagstiftningsarbetet. Dessutom bör det undvikas att de som deltar i försöksverksamheten ställs utan möjlighet att använda självbetjä- ningstjänster på grund av att försökslagstiftningen upphör att gälla innan en permanent lagstiftning har trätt i kraft. Enligt regeringens uppfattning bör därför tidpunkten för när försökslagstift- ningen skall upphöra skjutas upp. Regeringen föreslår att giltighetstiden för lagen om försöksverksamhet med 24-timmarsmyndighet inom social- försäkringsadministrationen förlängs till utgången av . 9Komplettering i socialförsäkringslagen (1999:799) Regeringens förslag: Överenskommelser om social trygghet som ingått med främmande makt skall alltjämt tilläm- pas även om de avviker från vad som sägs i socialförsäkringslagen (1999:799). Skälen för regeringens förslag: Mellan och andra länder gäller ett antal överenskommelser om social trygghet ingångna . Tillämpningen av konventionerna innebär att tillhörigheten till den svenska socialförsäkringen utsträcks eller i vissa fall undantas. I konven- tionerna finns bl.a. bestämmelser om likabehandling i fråga om det sociala skyddet för personer som flyttar mellan länderna, sammanlägg- ning av väntetider och kvalifikationsperioder samt rätt till export av vissa förmåner. Dessa överenskommelser har införlivats i det svenska rätts- systemet genom förordningar med stöd av 20 kap. 15 § lagen (1962:381) om allmän försäkring och 19 § lagen (1947:529) om allmänna barn- bidrag. Socialförsäkringslagen (1999:799), SofL, som trädde i kraft den 1 ja- nuari 2001 delar in socialförsäkringarna i en bosättningsbaserad försäk- ring som avser garantibelopp och bidrag respektive en arbetsbaserad för- säkring som avser inkomstförluster. Båda försäkringarna skall gälla lika Prop. 2002/03:61 för alla som är bosatta respektive arbetar i . Regler om vem som är försäkrad för de olika socialförsäkringsförmånerna finns således nu i SofL. I 1 kap. 4 § SofL finns en bestämmelse som anger att tillämpningen av bestämmelserna i kan komma att begränsas när gemenskapsrätten inom Europeiska unionen (EU) eller Europeiska ekonomiska samarbets- området (EES) eller när annat följer av avtal om social trygghet som ingått med andra stater. I förarbetena till bestämmelsen sägs bl.a. att denna är en ren upplysningsparagraf (prop. 1998/99:119, s. 175). Det som därvid framförallt åsyftades var dock bestämmelsen om de gemen- skapsrättsliga reglerna. Vilken innebörd bestämmelsen har när det gäller konventioner/överenskommelser berördes dock inte närmare. Regeringen föreslår därför nu att SofL i förtydligande syfte kompletteras på så sätt att det i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen införs en ny punkt som anger att de överenskommelser som ingåtts med främmande makt alltjämt skall tillämpas även om dessa avviker från vad som sägs i SofL. 10.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Bestämmelsen i andra stycket utgör ett förtydligande av de nuvarande reglerna för överklagande av beslut fattade av allmän försäkringskassa eller såvitt avser ärenden om utfärdande av intyg enligt rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföre- tagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen. 10.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Efter finns begreppet förtidspension utan förtidspensionen har ersatts av sjuk- eller aktivitetsersättning. definitionen i paragrafen har därför ändrats på så sätt att förtidspensioner inte längre skall ingå i de inkomster som används vid beräkningen av Den inkomstrelaterade sjuk- och aktivitetsersättningen som utbetalas är pensionsgrundande och den kommer därför att ingå i begreppet de försäkrades årliga pensionsgrundande inkomster som används vid beräkningen av inkomstindex. Något särskilt angivande att dessa ersättningar skall ingå i inkomstdefinitionen är således inte behöv- I paragrafen har en ändring gjorts på så sätt att balanstalet anges med fyra decimaler i stället för med två. På detta sätt får balanstalet samma grade- ring som inkomstindexet. av denna ändring är att sannolik- heten för att ett balansindex skall fastställas ökar något, dvs. balanse- ringen kan aktiveras vid en procentuell mindre obalans i fördelnings- systemets finansiella ställning. I paragrafen har en ändring gjorts som innebär att ålderspension, med undantag för premiepension, kan betalas ut samma månad som ansökan lämnas in. 1.Ändringen i 12 kap. 2 § träder i kraft och ändringarna i 5 och 5 c §§ . 2.De nya bestämmelserna i 1 kap. 5 och 5 c §§ skall tillämpas första gången vid beräkningen av inkomstindex och balanstal som skall fast- ställas för . 3.I punkten anges hur inkomstindexet övergångsvis för skall beräknas. Beräkningen görs för att övergången från ett inkomstmått till ett annat inkomstmått har skett. Denna infasning skall ske av vilket är den period som på- verkas av det förändrade inkomstmåttet. Denna särskilda beräkning inne- bär att den genomsnittliga inkomsten före det år indexet avser skall beräknas på vanligt sätt men utan att utbetalda förtidspensioner och de som enbart har uppburit sådan inkomst skall ingå i beräkningen. Den framräknade genomsnittsinkomsten skall därefter multipliceras med en särskild jämförelsekvot. Denna jämförelsekvot består av genomsnitts- inkomsten delad med genomsnittsinkomsten efter att denna beräknats utan de inkomster som består av inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning och utan de personer som enbart uppburit sådan inkomst. Det sagda innebär att jämförelsekvoten multipliceras med den angivna framräknade genomsnittsinkomsten vid beräkning av inkomst- indexet för och på samma sätt multipliceras kvoten med genom- snittsinkomsten vid beräkningen av inkomstindexet för och med genomsnittsinkomsten för vid beräkningen av inkomst- indexet för . 10.3Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) Övergångsbestämmelserna till lagen kompletteras med en ny punkt 11. Punkten införs för att det inte skall råda någon tvekan om att de överens- kommelser om social trygghet som ingått med främmande makt Prop. 2002/03:61 alltjämt kan tillämpas även om överenskommelserna avviker från vad som stadgas i socialförsäkringslagen. 10.4Förslaget till lag om fortsatt giltighet av lagen (2001:1113) om försöksverksamhet med 24-timmarsmyndighet inom socialförsäkringsadministrationen Giltighetstiden för lagen har förlängts t.o.m. . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , . O., , , , Andnor, Nuder, Regeringen beslutar proposition Vissa socialförsäkringsfrågor