prop · GR0327 · 2003-10-22 00:00:00 — Utmätning av ett elcertifikat eller en rättighet som är registrerad enligt lagen (2003:113) om elcertifikat medför förmånsrätt genom registrering av utmätningen enligt den lagen. Vad som sägs om sjöpanträtt i 10 kap. 5, 7 och 10 §§ skall i stället 10 kap. 6 § skall ske minst sex enligt 10 kap. 7 § skall sändas i enligt 10 kap. 7 § adress, skall den användas. uppgift om adress, skall den Vad som sägs i 10 kap. 8 § är tillämpligt även när bestämmelse i andra stycket har åsidosatts. Vad som sägs om innehavare av fordran i 10 kap. 6 och 9 §§ skall även gälla innehavare av rättighet som skall iakttas vid auktionen. Vad som sägs i 10 kap. 7 § om underrättelser skall även gälla kända innehavare av rättigheter som skall iakttas vid auktionen. I sakägarförteckningen upptas, förutom vad som anges i 10 kap. 10 §, även nyttjanderätt som är inskriven eller för vilken inskrivning sökts. I stället för vad som föreskrivs i 10 kap. 11 § första och tredje styckena skall 12 kap. 26 § första och tredje styckena tillämpas. Rättighet upptas utan att något belopp anges. Nyttjanderätt är skyddad utan särskilt förbehåll, om rättigheten har bättre rätt än exekutionsfordringen. Om sakägarförteckningen upptar en rättighet som inte enligt första stycket är skyddad utan särskilt förbehåll, skall luftfartyget först ropas ut utan förbehåll för rättighetens bestånd och därefter med sådant förbehåll. Uppnås vid det senare utropet bud som täcker fordringar med bättre rätt än rättigheten eller som, utan att täcka dem, är lika högt som eller högre än budet vid det föregående utropet, har budet vid det senare utropet företräde. Att ägarhypotek inte täcks, utgör inte hinder mot att bud med förbehåll för rättigheten godtas. Upptar sakägarförteckningen två eller flera sådana rättigheter som avses i andra stycket, skall luftfartyget först ropas ut utan förbehåll för någon av rättigheterna och därefter med förbehåll först endast för den rättighet som har bästa rätt och efter hand för ökat antal rättigheter enligt deras inbördes ordning. Ett bud som skyddar fler rättigheter än ett annat bud har företräde framför detta, om det inte leder till sämre täckning av fordran som har bättre rätt än någon av rättigheterna. När ett bud med förbehåll för en rättighet inte täcker fordringar med bättre rätt, kan rättighetshavaren skydda sin rättighet genom att betala skillnaden mellan det budet och bud utan förbehåll för rättigheten eller så stor del av skillnaden som behövs för att täcka fordringar med bättre rätt. Om rättighetshavaren i fall som avses i tredje stycket är villig att betala enligt vad som sägs i fjärde stycket men det sålunda erbjudna beloppet, till följd av att flera tillskott behövs, inte ensamt eller i förening med annat tillskott som bjuds är tillräckligt för att hans rättighet skall skyddas, skall luftfartyget ropas ut med förbehåll för rättigheten och den eller genom tidigare bud och annat tillskott som bjuds. Om en borgenär vars fordran inte har blivit täckt genom ett visst bud godtar budet, skall fordringen vid tillämpningen av andrafemte styckena anses täckt. Om en rättighetshavare i stället för att betala ställer säkerhet, skall registrerat skepp vunnit laga kraft som registrerats i luftfartygs- om gäldenären ej var rätt ägare, registret vunnit laga kraft och gäldenären inte var rätt ägare, köparens förvärv dock gälla, om gäldenärens åtkomst var inskriven när försäljningen ägde rum. När exekutiv försäljning av fast egendom har vunnit laga kraft och köpeskillingen har erlagts, har den som åberopar annat förvärv av egendomen från gäldenären eller någon hans företrädare förlorat sin rätt mot köparen. Även den som åberopar att gäldenärens eller någon hans företrädares åtkomst var ogiltig eller av annat skäl ej gällde mot rätte ägaren har förlorat sin rätt mot köparen, om lagfart var beviljad för gäldenären när den exekutiva försäljningen ägde rum. Har tredje man enligt 3 § första Har tredje man enligt 3 § första stycket förlorat sin rätt till här i stycket förlorat sin rätt till här i riket registrerat skepp, är han berättigad till ersättning av staten enligt samma bestämmelser som inskrivningsregistret för luftfartyg, gäller när sådan ersättning skall är han berättigad till ersättning av utgå med anledning av att ägarens staten enligt samma bestämmelser rätt har gått förlorad genom som gäller när sådan ersättning skall betalas med anledning av att gäller, när tredje man enligt 3 § ägarens rätt har gått förlorad andra stycket andra meningen har förlorat sin rätt till fast egendom. Motsvarande gäller, när tredje man enligt 3 § andra stycket andra meningen har förlorat sin rätt till Har staten utgivit ersättning enligt första stycket, inträder staten i tredje mannens rätt enligt 5 §. Denna lag träder i kraft . 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1936:83) angående vissa utfästelser om gåva Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1936:83) angående vissa utfästelser om gåva skall ha följande lydelse. Är genom skuldebrev eller annorledes gåva utfäst i penningar eller lösören, gälle den ej såsom fullbordad med mindre det som utfäst är kommit i gåvotagarens besittning. I fråga om skepp eller skeppsbygge gäller i stället att gåva ej är att anse såsom fullbordad, med mindre inskrivning för förvärvet sökts enligt vad som stadgas därom i sjölagen (1994:1009). Har genom ett skuldebrev eller på annat sätt en gåva utfästs i en rättighet som registreras enligt lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument fullbordas gåvan genom att rättigheten registreras för gåvotagaren enligt bestämmelserna i den lagen eller, om rättigheten förvaltas enligt 3 kap. i sistnämnda lag, genom att förvaltaren underrättas om utfästelsen. Är genom skuldebrev eller annorledes gåva utfäst i penningar eller lösören, gälle den ej såsom fullbordad med mindre det som utfäst är kommit i gåvotagarens besittning. I fråga om skepp, skeppsbygge eller luftfartyg gäller i stället att gåva ej är att anse såsom fullbordad, med mindre inskrivning för förvärvet sökts enligt vad om detta är särskilt stadgat. Har genom ett skuldebrev eller på annat sätt en gåva utfästs i en rättighet som registreras enligt lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument fullbordas gåvan genom att rättigheten registreras för gåvotagaren enligt bestämmelserna i den lagen eller, om rättigheten förvaltas enligt 3 kap. i den lagen, genom att förvaltaren underrättas om utfästelsen. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1998:1482. Förslag till lag om ändring i lagen (1984:404) om Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter dels att 39 a och 39 b §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 38 c och 39 c §§, med följande lydelse. Beslut enligt denna lag av inskrivning av rätt till luftfartyg tingsrätt av den skattskyldige och av den myndighet som har skall ges in till inskrivnings- tillämpas den klagotid som anges i handläggningen i övrigt av ett (1996:242) om domstolsärenden. överklagande till hovrätten. 28 § får inte överklagas. Ett beslut av inskrivnings- Ett beslut av inskrivnings- myndigheten enligt 2 kap. 2 § myndigheten enligt 2 kap. 2 § lagen (2003:528) om företags- lagen (2003:528) om företags- prövning av en fråga om prövning av en fråga om överklagat beslutet och vill även överklagat beslutet och vill även motparten överklaga, skall dennes motparten överklaga, skall dennes skrivelse ha kommit in till den skrivelse ha kommit in till den tingsrätt som avses i 38 a § inom tingsrätt som avses i 38 a § inom 1 Senaste lydelse 2003:537. från det att tingsrätten från det att tingsrätten Prop. föreläggande enligt 15 § lagen föreläggande enligt 15 § lagen Tingsrätten skall pröva frågan om Tingsrätten skall pröva frågan om överklagandet har skett inom rätt motpartens överklagande har skett inom rätt tid. Vid överklagande av ett beslut som avses i första stycket skall tingsrätten, om ärendet tas upp till prövning, alltid höra motparten. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till hovrätten. prövning av en fråga om prövning av en fråga om överklagat beslutet och vill även överklagat beslutet och vill även motparten överklaga, skall dennes motparten överklaga, skall dennes skrivelse ha kommit in till skrivelse ha kommit in till månader från det att tingsrätten har månader från det att tingsrätten har delgett motparten ett föreläggande delgett motparten ett föreläggande enligt 15 § lagen (1996:242) om enligt 15 § lagen (1996:242) om har skett inom rätt tid. överklagande har skett inom rätt Vid överklagande av ett beslut som avses i första stycket skall tingsrätten, om ärendet tas upp till prövning, alltid höra motparten. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till hovrätten. inskrivning av rätt till luftfartyg som innefattar prövning av en återvinning av skatt får överklagas Har en part överklagat beslutet och vill även motparten 2 Senaste lydelse 2001:345. tingsrätt från Prop. 2003/04:27 det att tingsrätten har delgett motparten ett föreläggande enligt 15 § lagen (1996:242) om domstolsärenden att svara på överklagandet. Tingsrätten skall pröva frågan om motpartens överklagande har skett inom rätt tid. Vid överklagande av ett beslut som avses i första stycket skall tingsrätten, om ärendet tas upp till prövning, alltid höra motparten. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till hovrätten. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Genom beslut tillkallade regeringen en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av gällande författningar på den civila luftfartens område och utarbeta förslag till den författningsreglering som behövdes (dir. 1996:32). Utredningen antog namnet . beslutade regeringen att utredningen skulle särredovisa frågan om sakrättslig verkan av registrering av luftfartyg (K97/838/RS). Utredningens överväganden och förslag till lagändringar i denna fråga redovisades i delbetänkandet Rättigheter i luftfartyg (SOU 1997:122). I delbetänkandet föreslås att inskrivning av förvärv, nyttjanderätt och optionsrätt med sakrättslig verkan skall kunna ske i det s.k. luftfartygsregistret som förs av . En sammanfattning av delbetänkandet finns i bilaga 1. De lagförslag som lades fram i delbetänkandet redovisas i bilaga 2. Delbetänkandet har remissbehandlats. En förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr Ju97/3262/L3). I delbetänkandet behandlas även andra frågor än de som omfattas av denna proposition. Dit hör bl.a. vilka krav som skall ställas för att ett luftfartyg skall få registreras i luftfartygsregistret, vissa regler om nationalitet och märkning samt straffrättsliga frågor. Dessa frågor bereds i , inom . Delbetänkandet innehåller inte några förslag till förändringar i sak i det nuvarande inteckningssystemet. Några av remissinstanserna har påpekat att det nuvarande systemet är föråldrat och att ett system med pantbrev borde övervägas. Regeringens förslag i denna proposition innehåller inte några förslag till sådana förändringar av inteckningsreglerna. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Dessutom har redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Den synpunkt Lagrådet lämnat behandlas i avsnitt 6.6. Denna proposition behandlar frågor om rättsligt skydd gentemot anspråk från tredje man för vissa rättigheter i luftfartyg. Frågor om sådant skydd för rättigheter brukar benämnas sakrättsligt skydd. I detta avsnitt ges en översiktlig beskrivning av de grundläggande sakrättsliga problemen och hur dessa lösts i svensk rätt avseende lös I samband därmed redovisas också de bestämmelser som finns Prop. 2003/04:27 i svensk lag om inskrivning av rätt till luftfartyg. varit föremål för översyn tidigare. lämnades ett betänkande med förslag till ändring av reglerna om inskrivning av rätt till luftfartyg. Frågorna har också berörts i senare betänkanden. Detta avsnitt innehåller även en kort beskrivning av dessa förslag. Ett område där sakrättsligt skydd har stor betydelse är vid olika former av finansiering. Finansiering av luftfartyg är inget undantag. Nedan ges en översiktlig beskrivning av olika former för finansiering av luftfartyg. De sakrättsliga reglerna kan bli avgörande för i vilken stat ett luftfartyg registreras. Av internationella regler följer att ett luftfartyg måste vara registrerat i en viss stat för att det skall kunna brukas i internationell trafik. I sker sådan registrering i luftfartygsregistret. Detta register förs av och reglerna som styr registreringen finns i 2 kap. luftfartslagen (1957:297). Att ett luftfartyg registrerats i detta register får inga omedelbara sakrättsliga konsekvenser. Däremot är det avgörande för enligt vilket lands lag sakrättsliga frågor skall avgöras. Huvudregeln är att sakrättsliga frågor avgörs av det lands lag där egendomen finns. I fråga om egendom som luftfartyg, vilken regelbundet flyttas mellan olika länder men som är registrerad i ett visst land, brukar en särregel tillämpas. Denna innebär att sakrättsliga frågor skall avgöras enligt registerlandets lag. Frågan om var ett luftfartyg är registrerat har inte enbart betydelse för finansieringen av luftfartyg utan även för beredskapsplaneringen. Även dessa aspekter beskrivs närmare i detta avsnitt. Ett flygplan för inrikestrafik kan kosta en halv till , medan de allra största trafikflygplanen kostar . Finansiering av luftfartyg kan ske på olika sätt, t.ex. genom att lufttrafikföretaget lånar medel på sedvanligt sätt eller genom olika former av avbetalnings- eller leasinglösningar. Valet av finansieringsform styrs av flera faktorer. har det blivit allt vanligare att luftfartyg leasas. En påtagligt ökad användning av olika leasinglösningar har skett bara . ägde SAS drygt 100 av de totalt drygt 300 flygplan som ingår i bolagets flygplansflotta. Resterande flygplan innehades genom olika former av leasing. Leasing är således en viktig finansieringsform i branschen. För ett mindre eller medelstort lufttrafikföretag kan det vara den enda möjligheten att anskaffa en flygplansflotta. Även de större företagen använder sig av leasing i betydande utsträckning. Leasing har bl.a. den fördelen att företagets rörelsekapital inte behöver tas i anspråk. Det är också en lösning som ger företaget ökad flexibilitet; det behöver inte binda sig vid en viss flygplansflotta utan kan på ett smidigare sätt anpassa denna efter behov. Leasingavtalen är föremål för omsättning och kan överlåtas mellan Överlåtelser sker såväl av enskilda leasingavtal som av större grupper eller samtliga leasingavtal som finansiären har ingått. torde det ligga i finansiärernas intresse att leasingavtalen består, men det kan också tänkas att en finansiär kan ha intresse av att avtal skall upphöra för att kunna överlåta ett luftfartyg utan att det belastas av någon nyttjanderätt. Leasing förekommer i olika former. Vid såväl nyanskaffning som refinansiering av luftfartyg är sale and lease back en vanlig finansieringsform. Vid ett sådant förfarande säljer ett lufttrafikföretag ett av sina luftfartyg ett nyanskaffat eller ett äldre till en finansiär för att hyra tillbaka det av finansiären. Luftfartyget lämnar inte lufttrafikföretagets besittning. Finansiären har således aldrig någon besittning till luftfartyget. Att ett lufttrafikföretag väljer att göra en sale and lease back-affär kan bero på en rad olika faktorer. and lease back kan i en konkret situation vara den mest förmånliga finansieringsformen. and lease back kan också användas när ett lufttrafikföretag vill begränsa sin restvärderisk avseende ett luftfartyg. Detta är särskilt viktigt när ett lufttrafikföretag vill "fasa ut" en viss flygplanstyp ur sin flotta. sälja alla sina flygplan av en viss typ på en gång, skulle det kunna sänka marknadspriset. Även när det inte är fråga om sale and lease back-affärer är det mycket vanligt med olika typer av leasing när det gäller luftfartyg. Dessa kan delas in i två huvudkategorier: finansiell leasing och operationell leasing. I korthet innebär finansiell leasing av luftfartyg att ett leasingbolag (leasegivaren) köper in ett luftfartyg som den blivande leasetagaren skall använda i sin verksamhet. Luftfartyget ägs av leasegivaren som genom ett leasingavtal upplåter nyttjanderätt till luftfartyget till leasetagaren. Avtalstiden brukar normalt vara . Summan av de leasingavgifter som leasetagaren betalar ger leasegivaren ersättning för kostnader samt medger avskrivning av hela eller största delen av luftfartygets anskaffningskostnad. Leasingavgifterna överstiger i regel vad som belöper på själva nyttjandet av luftfartyget. Leasetagaren svarar för kostnaderna för reparationer och underhåll liksom för skatter och avgifter m.m. Efter avtalstidens slut har leasetagaren normalt rätt att köpa luftfartyget (köpoptionsrätt) eller att fortsätta att hyra det till en lägre avgift. Leasingavtalen innehåller ibland också klausuler som gör det möjligt för leasetagaren att under pågående avtalsperiod köpa luftfartyget. I vissa fall kan leasetagaren också vara skyldig att köpa luftfartyget efter utgången av avtalet. Ägaren har i dessa fall en säljoption (put option). Operationell leasing karaktäriseras av att avtalet normalt är relativt kortvarigt (normalt upp till ). Till skillnad från finansiell leasing är det ibland leasegivaren som svarar för reparations- och underhållskostnader m.m. Operationell leasing av luftfartyg förekommer i två former, s.k. wet lease och s.k. dry lease. lease innebär att leasegivaren hyr ut ett luftfartyg med besättning och normalt svarar för underhåll och försäkring. Detta kan användas även för mycket korta avtalsperioder när ett lufttrafikföretag tillfälligt behöver extra kapacitet. Leasegivaren är i dessa fall ofta ett lufttrafikföretag som antingen självt äger luftfartyget eller i sin tur leasar det. Vid dry lease ingår endast flygplanet. I branschen är det också vanligt med subleasing. Detta innebär att Prop. 2003/04:27 leasetagaren upplåter nyttjanderätt i andra hand till någon annan. Upplåtelser av detta slag kan ibland ske i flera led. 4.3Registrering av luftfartyg för administrativa ändamål I 2 kap. luftfartslagen finns bestämmelser om registrering av luftfartyg och om luftfartygs nationalitet och märkning. Dessa regler bygger på artiklarna i konventionen angående internationell civil luftfart (Chicagokonventionen) samt annex 7 (nationalitets- och registreringsbeteckningar) till denna konvention. Kapitlet kompletteras av luftfartsförordningen (1986:171) som innehåller ytterligare bestämmelser om luftfartygsregistret, nationalitets- och registreringsbevis samt märkning av luftfartyg. förs enligt 2 kap. 1 § luftfartslagen av . Registret används för olika offentliga ändamål. Registret förs med hjälp av automatiserad databehandling. Närmare bestämmelser om luftfartygsregistret finns i förordningen (1986:172) om luftfartygsregistret m.m. Det finns ingen skyldighet att registrera ett luftfartyg. Det nuvarande systemet bygger på registreringsrätt och inte på registreringsplikt. För att ett luftfartyg skall få användas för luftfart här i landet krävs emellertid i regel att luftfartyget är registrerat, antingen i eller utomlands (1 kap. 1 och 2 §§ luftfartslagen). Det övervägande antalet svenskägda, luftvärdiga luftfartyg torde därför vara registrerade. Vidare måste ett luftfartyg enligt Chicagokonventionen vara registrerat för att få användas till internationell luftfart. I 2 kap. luftfartslagen finns bestämmelser om de krav som ställs för att ett luftfartyg skall få registreras i luftfartygsregistret. Av 2 kap. 2 § luftfartslagen följer att registrering bara får ske av luftfartyg som ägs av svenska staten, svensk kommun eller landstingskommun, medborgare i ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller av dödsbo efter en sådan person, eller av bolag, förening, samfällighet eller stiftelse som har svensk nationalitet eller har sitt säte i ett land som omfattas av . får emellertid medge att ett luftfartyg registreras i även om dessa krav inte är uppfyllda. Ett sådant medgivande får bara lämnas om luftfartyget i regel används med utgångspunkt i . Det är enligt 2 kap. 3 § luftfartslagen inte tillåtet att i registrera ett luftfartyg som redan är registrerat i ett annat land. Denna bestämmelse bygger på artikel 18 i Chicagokonventionen, enligt vilken det är förbjudet med dubbel registrering. Detta innebär att luftfartyget först måste avregistreras ur det andra landets register innan registrering kan ske i . I 2 kap. 10 § luftfartslagen finns bestämmelser om s.k. innehavsanteckning. Enligt första stycket skall innehavet av ett registrerat luftfartyg som köpts på kredit med förbehåll om återtaganderätt antecknas i luftfartygsregistret. De som träffar avtal om ett sådant köp skall genast anmäla det till . kvar i registret antecknad som ägare och köparen antecknas som I andra stycket ges möjlighet till innehavsanteckning i de fall Prop. 2003/04:27 där luftfartyget innehas med nyttjanderätt för obestämd tid eller för I dessa fall skall anteckning om innehavet göras på begäran av ägaren eller innehavaren. Enligt 2 kap. 11 § luftfartslagen kan ett luftfartyg som har byggts utomlands för svensk räkning eller ett luftfartyg som finns utomlands och har övergått till svensk ägare antecknas i ett bihang till luftfartygsregistret. Denna bestämmelse har praktisk betydelse eftersom det är vanligt att luftfartyg som köps utomlands behöver flygas till innan registrering kan ske här. för enligt 2 kap. 11 a § luftfartslagen en s.k. brukarförteckning över de utländska luftfartyg som innehas med nyttjanderätt av svenska brukare. Denna bestämmelse hänger samman med regeln i 1 kap. 6 § luftfartslagen, som innebär att utländska luftfartyg som leasas av svenska brukare i vissa hänseenden skall kunna likställas med svenska luftfartyg. Förteckningen är avsedd att göra det möjligt för de svenska myndigheterna att ta över tillsynen över dessa utländska luftfartyg. Eftersom ett luftfartyg inte kan vara registrerat i mer än ett land kan förteckningen inte vara utformad som ett register över luftfartyg, utan måste i stället vara utformad som en förteckning över vilka juridiska eller fysiska personer som innehar utländska luftfartyg med nyttjanderätt. Luftfartyg som är registrerade i luftfartygsregistret har enligt 2 kap. 12 § luftfartslagen svensk nationalitet. Ett luftfartyg som har antecknats i bihanget till luftfartygsregistret har enligt 2 kap. 14 § luftfartslagen svensk nationalitet så länge anteckningen gäller. Enligt 2 kap. 15 § första stycket luftfartslagen skall ett svenskt luftfartyg ha svenskt nationalitets- och registreringsbevis när det används vid luftfart. Ett utländskt luftfartyg skall enligt andra stycket ha motsvarande bevis från registreringsstaten vid luftfart inom svenskt område. Luftfartyg som är införda i luftfartygsregistret eller antecknade i bihanget skall enligt 2 kap. 16 § luftfartslagen vara märkta med sina nationalitets- och registreringsbeteckningar. Utländska luftfartyg skall vara märkta i enlighet med föreskrifterna i registreringsstaten vid luftfart inom svenskt område. 4.4 Konsekvenser för beredskapen av registrering i luftfartygsregistret Som nämns ovan har ett luftfartyg som registrerats i luftfartygsregistret Detta får i sin tur olika konsekvenser, bl.a. får det betydelse för beredskapen. Bestämmelser om totalförsvarsverksamheten och beredskapsfrågor finns bl.a. i lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap. Bestämmelserna har betydelse för svenska lufttrafikföretag. beredskap skall enligt 7 § de enskilda organisationer eller företag som enligt överenskommelse eller på annan grund är skyldiga att fortsätta sin verksamhet i krig vidta de särskilda åtgärder i fråga om planering och