prop · GQ031d31 · 2003-01-01 00:00:00 — Fortsatt stärkt bostadsbyggande, ökade resurser för infrastruktursatsningar samt ökade statliga bygginvesteringar väntas leda återhämtningen framöver. Sammantaget väntas produktionen inom näringslivet öka och nästa 2002/03:1 BILAGA 2 Under förutses näringslivets produktion växa . Produktiviteten i näringslivet ökade totalt med . Produktivitetsutvecklingen var negativ i tjänstesektorerna och förhållandevis svag i industrin. Under inledningen av innevarande år har produktiviteten i näringslivet tilltagit genom att produktionen har ökat som antalet arbetade timmar har minskat. Även om produktionen i näringslivet väntas utvecklas svagt under slutet av året bedöms antalet arbetade timmar fortsätta att minska, vilket därmed medför en fortsatt hög produktivitetsutveckling. förutses antalet arbetade timmar öka svagt som produktionen växer i god takt. Därmed fortsätter produktivitetsutvecklingen att vara förhållandevis hög. Produktiviteten i näringslivet förutses öka och . Den svaga industrikonjunkturen i var till stor del en följd av den internationella konjunkturnedgången. Efterfrågan på varor från informations- och kommunikationstekniksektorn, IKT-sektorn, var särskilt svag, vilket drabbade hårt. Även det inhemska konjunkturläget bidrog till en lägre industriproduktion. Produktionen hölls bland annat tillbaka av en lagerjustering efter en tidigare ofrivillig lageruppbyggnad. var tillväxten i industriproduktionen oväntat stark, särskilt med tanke på den svaga investeringsutvecklingen och lageravvecklingen under inledningen av året. Efterfrågan var däremot stor från exportindustrin då varuexporten växte starkt under årets inledning. Produktionen tog fart inom såväl insatsvaruindustri som investeringsvaruindustri. Efterfrågan på massa och papper, motorfordon samt läkemedel var hög. Produktionen inom teleproduktindustrin har minskat med i förhållande till . I (KI:s) barometer förefaller konjunkturläget åter ha försämrats något för industrin som helhet och framför allt för teleproduktindustrin. 2002/03:1 BILAGA 2 Inköpschefsindex3 tyder, i likhet med KI:s barometer, på att återhämtningen av industrikonjunkturen under inledningen av året nu till viss del stannat av. Industrins investeringar förutses minska för att öka , vilket håller tillbaka industriproduktionen . Exporten bedöms utvecklas enligt samma förlopp, exportökningen väntas bli svag medan den stärks då det internationella konjunkturläget förbättras och efterfrågan på svenska varor stiger. Lageravvecklingen väntas fortgå ytterligare , vilket också medför en lägre efterfrågan på industrivaror. Sammantaget förväntas industriproduktionen öka svagare än under inledningen av året för att ta fart igen . Industriproduktionen prognoseras att öka 2002 och 2003. Tabell 5.2 Nyckeltal för industrin Enhetsarbetskostnad (ULC) ULC i 11 OECD-länder1 ULC i 11 OECD-länder1, SEK Relativ ULC, SEK 111 avser , , , , , , , , , och . 2Avser bruttoöverskottet som andel av förädlingsvärdet till faktorpris. Källor: , och . Produktivitetstillväxten inom industrin var 2001, vilket är en betydligt svagare tillväxttakt än de föregående åren. drog industriföretagen ner sin produktion till följd av det svaga efterfrågeläget och personalstyrkan anpassades endast till viss del. Dessutom bidrog inte teleproduktindustrin längre till att höja produktivitetstillväxten. Under inledningen av året har produktiviteten inom industrin utvecklats starkare än väntat. Dels var produktionen hög, dels minskade antalet arbetade timmar. 3 Inköpschefsindex publiceras av FöreningsSparbanken och Organisationen för Inköp och Logistik (I&L). bedöms inte bli lika stark under slutet av året eftersom produktionen förutses utvecklas svagare och neddragningen av sysselsättningen inte fortsätter i lika snabb takt som . bedöms sysselsättningen i industrin öka svagt. stiger produktionsvolymen i god takt och därmed bibehålls produktivitetstillväxten på en förhållandevis hög nivå. Sammantaget förutses produktiviteten inom industrin växa och . Fortsatt god konkurrenskraft för svensk exportindustri Enhetsarbetskostnaden i industrin steg med , vilket till stor del beror på den svaga produktivitetsutvecklingen som inte fullt ut kompenserade de stigande arbetskraftskostnaderna. förutses den höga produktivitetstillväxten medföra att enhetsarbetskostnaden sjunker. väntas arbetskraftskostnaderna och produktiviteten utvecklas i ungefär samma takt och enhetsarbetskostnaden blir därför i stort sett oförändrad. Diagram 5.1 Industrins enhetsarbetskostnad per producerad enhet i relativt 11 Källor: , och . Enhetsarbetskostnaden i har utvecklats i ungefär samma takt som i våra konkurrentländer, mätt i nationell valuta. Be- gränsade löneökningar och god produktivitetstillväxt har inneburit måttliga kostnadsökningar både i och i våra viktigaste konkurrentländer. Enhetsarbetskostnaden i nationell valuta bedöms även framöver utvecklas i ungefär samma takt i som i våra konkurrentländer. Den svenska kronan har försvagats betydligt , vilket inneburit att den relativa enhetsarbetskostnaden, mätt i gemensam valuta, har fallit kraftigt. Därmed har svensk konkurrenskraft förstärkts. väntas den förutsedda kronförstärkningen leda till att den relativa enhetsarbetskostnaden stiger i gemensam valuta. Trots det bedöms den svenska industrins konkurrensläge vara gott. Lönsamheten i svensk industri stabiliseras Den kraftiga deprecieringen av kronan medförde att företagens kostnader för att importera insatsvaror steg kraftigt. Dessutom steg enhetsarbetskostnaden relativt mycket då produktivitetstillväxten var låg. Till följd av det svaga konjunkturläget höjde företagen inte priserna i linje med kostnadsökningarna och företagens vinstmarginaler sjönk. Diagram 5.2 Industrins bruttoöverskottsandel Anm.: Avser bruttoöverskottet som andel av förädlingsvärdet till faktorpris. Källor: , och . Importpriserna på insatsvaror har sjunkit under inledningen av året, en utveckling som väntas fortsätta under slutet av innevarande år och . Den höga produktivitetstillväxten förutses leda till att enhetsarbetskostnaden sjunker och är i stort sett oförändrad . Företagen bedöms inte kunna höja sina priser på hemmamarknaden i någon större utsträckning förrän då konjunkturläget förbättras påtagligt. Dessutom innebär den väntade apprecieringen av kronan att företagen på exportmarknaden måste sänka sina priser för att inte förlora konkurrenskraft. Sammantaget väntas marginalerna i industrin som helhet fortsätta att minska , medan de beräknas vara så gott som oförändrade . 2002/03:1 BILAGA 2 Industrins bruttoöverskottsandel4 sjunker till och ligger kvar på den nivån även 2003. Den totala byggnadsverksamheten, dvs. bygginvesteringar och byggreparationer, har uppvisat en stadig volymökning på 1998. Utvecklingen väntas dock bli betydligt sämre. Enligt KI:s månadsbarometer för september fortsatte byggandet att minska liksom det har gjort . Företagen ger i barometern också uttryck för ett stort missnöje vad gäller orderläget som de anger att personalneddragningar har genomförts. Sedan fjärde kvartalet är det efterfrågeläget snarare än bristande tillgång på arbetskraft som hindrar företagen från att expandera. Branschen räknar med att byggandet stabiliseras framöver men såväl sysselsättningen som priserna på lämnade anbud bedöms falla ytterligare. Oroväckande för byggnadsverksamheten är också att arkitekterna påvisar svagt orderläge och förväntar sig kraftigt minskad orderingång framöver. Läget hos arkitekterna är vanligtvis en bra indikator för byggandet ett till . Industrins investeringar väntas falla . Dessutom har utbyggnaden av tredje generationens mobiltelefonnät försenats i jämförelse med de ursprungliga planerna, vilket påverkar näringslivets byggande negativt. Såväl produktion som investeringar i kommersiella lokaler i tjänstesektorn beräknas utvecklas svagt , vilket bl.a. den svaga orderingången till arkitekter antyder. En faktor som däremot bidrar till att stärka byggkonjunkturen är att bostadsbyggandet bedöms fortsätta att öka . En hög prisnivå på andrahandsmarknaden och hushållens starka ekonomiska situation, bland annat till följd av kraftigt stigande disponibla inkomster , väntas medföra att framför allt nybyggnationer av bostäder ökar. Även det statliga bidraget till byggande av hyresrätter samt stöden till studentbostäder och ekologiskt byggande väntas stimulera bostadsbyggandet framöver. Ökade resurser har avsatts för infrastruktursats- 4 Bruttoöverskottsandelen visar driftsöverskottet i förhållande till förädlingsvärdet till faktorpris, dvs. 2002/03:1 BILAGA 2 ningar och statens bygginvesteringar väntas således komma att öka . Ett växande problem inom byggsektorn som bedöms ha en återhållande inverkan på byggandet är de kraftigt stigande produktionskostnaderna för framför allt flerbostadshus. Enligt preliminära uppgifter från SCB uppgick produktionskostnaderna för flerbostadshus (efter avdrag för bidrag) till per kvadratmeter, vilket motsvarar en ökning innan. ökade produktionskostnaderna med sammanlagt . En orsak till denna utveckling kan bl.a. vara att ett fåtal stora företag dominerar marknaden samt att delar av den svenska byggmarknaden endast i begränsad omfattning är utsatt för internationell konkurrens. Sammantaget beräknas den totala byggverksamheten öka med måttliga . Då aktiviteten i ekonomin ökar bedöms byggkonjunkturen komma att stärkas betydligt och den totala byggverksamheten förväntas kunna öka med . Källor: och . något av att industriproduktionen utvecklas svagt. förutses tjänsteproduktionen öka där behovet av såväl industritjänster som hushållstjänster stiger. Produktivitetstillväxten i tjänstesektorerna var negativ till följd av att produktionen i större utsträckning än sysselsättningen anpassades till det svagare efterfrågeläget. Anpassningen av antalet arbetade timmar väntas ske under innevarande år som produktionen ökar, vilket leder till en förhållandevis hög produktivitetstillväxt. förutses produktionen öka något starkare. Produktiviteten prognoseras öka och . Produktionen inom tjänstesektorerna ökade med 2001. Efterfrågan på både hushålls- och industrinära tjänster var svag. har produktionen i tjänstesektorerna ökat med i förhållande . Tjänsteproduktionen har stigit inom stora delar av tjänstesektorerna, som exempelvis inom handel, företagstjänsteverksamhet och hushållstjänsteverksamhet. bedöms produktionen i tjänstesektorerna öka . väntas emellertid efterfrågan på industrinära tjänster hållas tillbaka Den mycket starka förbättringen på arbetsmarknaden som pågått bröts . har visserligen antalet sysselsatta fortsatt att öka något, och arbetslösheten att minska, men i en betydligt lägre takt. Även framöver väntas en avsevärt lugnare utveckling än . I prognosen minskar den öppna arbetslösheten till . Den reguljära sysselsättningsgraden för personer i åldern beräknas då uppgå till . Tabell 6.1 Nyckeltal inom arbetsmarknadsområdet Procentuell förändring om annat ej anges 1Antalet sysselsatta i åldern , exklusive sysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i den åldersgruppen. 2I procent av arbetskraften. 3Antalet personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program i procent av arbetskraften. De program som inkluderas i denna beteckning är de program som redovisar som konjunkturberoende samt Interpraktik. Källor: , och . Sysselsättningen utvecklades betydligt starkare än vad som förutspåddes ekonomiska vårproposition. Enligt arbetskraftsundersökningarna () har antalet sysselsatta ökat med nästan 10 000 personer jämfört med . I förhållande till de senaste fyra årens mycket starka sysselsättningstillväxt är dock ökningen blygsam och minskade antalet sysselsatta jämfört . Inom tillverkningsindustrin har antalet sysselsatta fortsatt minska kraftigt. Industrin drabbades tidigt av den globala konjunkturavmattningen som inleddes under andra halvan av . har ca 51 000 2002/03:1 BILAGA 2 personer inom tillverkningsindustrin varslats om uppsägning. Antalet sysselsatta har minskat med nästan lika många.5 Trots det är bristen på arbetskraft inom industrin låg. Enligt (KI:s) konjunkturbarometer avser industriföretagen att ytterligare minska sin personalstyrka något, om än i mindre omfattning . Den fallande sysselsättningen inom industrin har motverkats av en ökning inom andra branscher. Sysselsättningen i näringslivet totalt har därmed varit i princip oförändrad jämfört med . Liksom är det främst inom näringslivets tjänstesektorer som sysselsättningen har ökat. Det gäller särskilt företags- och hushållstjänsteverksamhet. Enligt KI:s barometer är anställningsplanerna inom tjänstenäringarna måttliga. Mest expansiva är de inom detaljhandeln och åkerierna. På lite förväntar sig såväl datakonsulterna som uppdragsverksamheten en ökad personalstryka. Sammantaget indikerar KI:s barometer att efterfrågan på arbetskraft i näringslivet är svag . Det framkommer också av (SCB:s) vakansundersökning, enligt vilken det fanns betydligt färre lediga jobb i den privata sektorn än . Även utvecklingen av antalet nyanmälda lediga platser vid landets arbetsförmedlingar indikerar en svag sysselsättningsutveckling framöver. Diagram 6.1 Nyanmälda lediga platser och antal sysselsatta Sysselsatta (höger axel) Källor: () och . 5 Uppgifterna om hur mycket sysselsättningen minskat inom industrin varierar mellan olika statistikkällor. Nationalräkenskaperna uppskattar minskningen till drygt 25 000 personer mellan och , och till nästan 45 000 personer. 2002/03:1 BILAGA 2 Vad gäller den offentliga sektorn har sysselsättningen ökat inom både staten och primärkommunerna. Ökningen inom de senare kan bero på det tillfälliga sysselsättningsstödet som lämnas till primärkommuner och landsting . De ekonomiska förutsättningarna för att primärkommunerna ska kunna fortsätta att nyanställa personal är relativt goda. Inom landstingen har sysselsättningen minskat . Det förklaras av att ett antal verksamheter, t.ex. i , bolagiserats vilket medför att anställda inom dessa verksamheter numera registreras som sysselsatta inom näringslivet. Justerat för bolagiseringar har sysselsättningen ökat även inom landstingen. Sammantaget förutses sysselsättningen fortsätta minska något under loppet av . Det innebär att mätt som årsgenomsnitt är antalet sysselsatta oförändrat jämfört med . väntas den starkare produktionen få genomslag på arbetsmarknaden och sysselsättningen börjar återigen öka. Ökningen bedöms bli . Jämfört med bedömningen i vårpropositionen förutses 13 000 fler personer vara sysselsatta 2003. Den reguljära sysselsättningsgraden för personer i åldern uppgick till . Regeringens mål är att den skall uppgå till . Trots att antalet reguljärt sysselsatta har ökat med nästan 20 000 jämfört med har den reguljära sysselsättningsgraden minskat något. Det beror på att befolkningsökningen i åldersgruppen har varit större än sysselsättningstillväxten. Under prognosåren förutses antalet reguljärt sysselsatta fortsätta öka men den reguljära sysselsättningsgraden faller ändå något. väntas den ligga på . Antalet arbetade timmar i ekonomin minskade jämfört med , enligt nationalräkenskaperna (NR). Främst är det industrin och handeln som bidragit till den negativa timutvecklingen. I viss mån har nedgången motverkats av en stark utveckling i kommunerna. Korrigerat för kalendereffekter, så som att det var en vardag mindre , minskade antalet arbetade timmar . Den svaga timutvecklingen innebär att medelarbetstiden per sysselsatt6 har fortsatt att minska. Minskningen tycks främst bero på att frånvaron till följd av helg och olika former av kompensationsledighet har ökat, men även annan frånvaro, bland annat till följd av sjukdom och semester, har ökat. Dessutom har minskad vanligen arbetad tid7 och övertid fortsatt att dra ner medelarbetstiden. Medelarbetstiden per person i arbete (dvs. de som inte är frånvarande) har minskat knappt hälften så mycket som medelarbetstiden per sysselsatt. Ett flertal reformer väntas påverka medelarbetstiden på olika sätt framöver. Bland dem som verkar i riktning mot en högre medelarbetstid kan nämnas regeringens åtgärdsprogram för ökad hälsa i arbetslivet. I motsatt riktning verkar de senaste årens löneavtal som inkluderar uppgörelser om att en del av löneutvecklingen skall användas till arbetstidsförkortning. Att befolkningstillväxten under prognosåren sker i åldersgrupper med lägre medelarbetstid än befolkningen som helhet påverkar också medelarbetstiden negativt. Till följd av det svaga utgångsläget väntas medelarbetstiden, mätt som årsgenomsnitt, minska . sker en svag ökning. Hög produktivitetstillväxt under prognosåren Den återhämtning av produktivitetstillväxten som skett i näringslivet har varit starkare än väntat. Främst är det industrin som bidragit till den höga produktivitetstillväxten. Att produktionen inom näringslivet kunnat öka i den relativt stora omfattning som den gjort, givet den svaga timutvecklingen, tyder på att det finns lediga resurser i företagen. Det stämmer bland annat med den bild som framkommer i KI:s barometrar och SCB:s statistik över kapacitetsutnyttjandet i industrin. Antalet arbetade timmar väntas öka något i årstakt som produktionen ökar. Det innebär en fortsatt hög produktivitetstillväxt. förväntas en något lägre produktivitetstillväxt då antalet 6Mätt som det totala antalet arbetade timmar enligt NR, dividerat med genomsnittligt antal sysselsatta enligt . 7Den tid som arbetstagare ska arbeta enligt överenskommelse med arbetsgivare. arbetade timmar återigen ökar. Sammantaget väntas produktivitetstillväxten i näringslivet uppgå till och . Det innebär att för perioden 20012003 är produktivitetstillväxten ungefär lika stark som den varit i genomsnitt . Oförändrat arbetskraftsutbud och en fortsatt sjunkande arbetslöshet Arbetskraftsutbudet har, liksom antalet sysselsatta, ökat starkare än väntat . Ökningen beror främst på att befolkningen i arbetsför ålder ökat. har det skett en minskning av antalet förtidspensionärer (exklusive förtidspensionerade av hälsoskäl) och personer som är arbetssökande utan att uppfylla kraven för att definieras som arbetslösa, vilka också har bidragit till det ökade utbudet av arbetskraft. Ökningen av antalet studerande och långvarigt sjuka utanför arbetskraften (inklusive personer som är förtidspensionerade av hälsoskäl) har verkat i motsatt riktning. Arbetskraftsutbudet påverkas också framöver av utvecklingen av antalet studerande. Antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, där majoriteten definieras som studerande enligt , förutses sammantaget uppgå till 115 000 personer . Det är en något högre nivå än 2001. Relativt vårens omfattning innebär det ändå en neddragning . minskar antalet deltagare till 97 000, mätt som årsgenomsnitt. Anslagen för minskar . Kommunerna kommer dock framöver att ha möjlighet att anordna fler platser inom vuxenutbildningen än innan startade . kommer kommunerna att erbjudas ett nytt riktat statsbidrag som motsvarar 47 000 platser i den kommunala vuxenutbildningen och 7 000 platser inom folkhögskolan. Antalet permanenta platser inom högskolor och universitet utökas . Den starka befolkningstillväxten i åldersgruppen bidrar till fler studerande på grundläggande nivå. Sammantaget ökar antalet studerande , men minskar något . Antalet latent arbetssökande, dvs. personer som vill att kan arbeta men inte aktivt söker arbete, väntas öka något under prognosåren. 2002/03:1 BILAGA 2 Sammantaget väntas arbetskraftsutbudet förbli oförändrat jämfört med men växa . Diagram 6.2 Arbetskraftsutbud och antal sysselsatta Källor: () och . Utvecklingen av antalet sysselsatta och arbetskraftsutbudet innebär att den öppna arbetslösheten i genomsnitt uppgått till . Det är lägre än vad som förutsågs i vårpropositionen och kan jämföras . Eftersom andelen deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program varit något högre än då, har dock summan av öppet arbetslösa och programdeltagare varit i princip oförändrad. väntas den öppna arbetslösheten successivt fortsätta minska, framför allt under loppet av . Även inklusive programdeltagare minskar arbetslösheten. Diagram 6.3 Öppet arbetslösa och personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program Öppet arbetslösa och personer i Källor: (), och 2002/03:1 BILAGA 2 bedöms den faktiska produktionsnivån vara lägre än den potentiella. Det innebär att det finns lediga resurser i ekonomin vilket möjliggör en högre BNP-till- växt åren därefter än den potentiella tillväxten. Dessutom fortsätter neddragningen av de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska programmen. Antalet sysselsatta beräknas stiga i linje med den underliggande demografiska utvecklingen. Den öppna arbetslösheten minskar ytterligare. Mot bakgrund av den kraftiga minskningen av medelarbetstiden åren 2000 2002 och den därmed låga nivån 2003, antas medelarbetstiden fortsätta stiga något. Det innebär att antalet arbetade timmar ökar i en högre takt än den potentiella åren därefter. Produktivitetstillväxten beräknas överensstämma med den långsiktiga tillväxttakten. Målet om reguljär sysselsättningsgrad I budgetpropositionen föreslog regeringen ett sysselsättningsmål. Andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen i åldern 20 skulle öka från år år 2004.8 Huvudmotivet för målet är sysselsättningens grundläggande betydelse för finansieringen av offentlig verksamhet, inte minst mot bakgrund av den kommande demografiska utvecklingen. Vidare innebär, och förutsätter, sysselsättningsmålet en minskning av antalet personer som på grund av arbetslöshet eller ohälsa förhindras att arbeta och därmed blir beroende av sociala ersättningar och bidrag. Vid fastläggandet av sysselsättningsmålet togs hänsyn dels till den förväntade BNP-tillväxten, dels till befolkningsutvecklingen. Den årliga tillväxten antogs bli i genomsnitt . Befolkningen i åldern 20 beräknades öka med i genomsnitt . Den demografiska utvecklingen bedömdes inverka negativt på sysselsättningsgraden på grund av en hög befolknings- 8 för publiceringen av propositionen, , var 1997 för vilket det fanns utfall. tillväxt i åldersgrupper med förhållandevis låga sysselsättningsgrader och vice versa. reguljär sysselsättning innebar vid målets formulering att den reguljära sysselsättningen givet den förväntade befolkningsutvecklingen behövde öka med eller 55 000 personer i genomsnitt . Det kan jämföras med en ökning på i genomsnitt 33 000 personer under 1980- talet. åren 19982001, har såväl BNP- som sysselsättningstillväxten varit starkare än vad som förväntades vid fastläggandet av målet. Tillväxten har i genomsnitt uppgått till . Antalet reguljärt sysselsatta i åldersgruppen har ökat med i genomsnitt eller 71 000 personer . Befolkningstillväxten i åldern har också varit starkare än beräknat. Den befolkningstillväxt på 76 000 personer som regeringen, när målet fastställdes, räknade med för hela perioden uppnåddes . Trots det uppgick den reguljära sysselsättningsgraden till jämfört med förväntade . Om befolkningstillväxten istället varit den förväntade skulle den reguljära sysselsättningsgraden ha uppgått till . Sannolikt har dock den högre befolkningstillväxten delvis möjliggjort den högre sysselsättningstillväxten. 2002/03:1 BILAGA 2 Nuvarande prognos bygger på en BNP-tillväxt på som sedan stärks ytterligare . I genomsnitt väntas tillväxten uppgå till åren 20022004. Den demografiska utvecklingen framöver medför att andelen personer i åldern , med lägre sysselsättningsgrad än genomsnittet, ökar som andel av befolkningen i arbetsför ålder. Trots det väntas antalet reguljärt sysselsatta öka med i genomsnitt 2004. Den prognoserade utvecklingen innebär att den reguljära sysselsättningsgraden minskar från till för att sedan ligga kvar på den nivån . Det är värt att notera att en minskning av antalet personer som är frånvarande från arbetet på grund av sjukdom inte definitionsmässigt innebär en ökning av antalet sysselsatta.