prop · GQ031d19 · 2003-01-01 00:00:00 — 1999/2000:79) speglas också statens insatser vad gäller tillgänglighetsaspekten inom arkitektur, formgivning och design. Inom ramen för anslagen till , och Bidrag till vissa museer har regeringen fördelat . Det innebär en förstärkning under 19972002 med . Statens insatser inom form- och designområdet sker bl.a. även inom ramen för anslagen till i och i och andra musei- och utställningsinstitutioner inom området i landet. har ett nätverksansvar inom form- och konsthantverksområdet. Vidare finns även särskilda näringslivsfrämjande insatser och utbildningar vid universitet och 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 högskolor i konst och design samt utbildningar vid s.k. kompletterande skolor. Dessutom lämnas arbetsstipendier till bl.a. formgivare. tar initiativ till, planerar, samordnar och gör insatser för att främja hemslöjden i hela landet. har i uppgift att vara drivande i arbetet med att genomföra intentionerna i det nationella handlingsprogrammet för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117). Regeringen beslutade att ge 44 myndigheter i uppdrag att delta i i syfte att öka efterfrågan på och förståelsen för god arkitektur, formgivning och design. Dessutom inbjöds över 500 andra myndigheter, institutioner och organisationer att vara med i detta arbete. respektive Statskontoret har haft i uppdrag att redovisa var sin utvärdering av året. Föreningen har haft ett nationellt uppdrag inom formområdet. Genom uppdraget har föreningen bl.a. ökat allmänhetens kunskap om form och design genom bl.a. utställningar, föreläsningar och seminarier. Regeringen beslutade att förlänga Föreningen nationella uppdrag inom form och design för 20022004. har Föreningen i uppdrag att ansvara för verksamheten vid en Mötesplats för form och design i . Verksamheten vid mötesplatsen skall fungera som ett utställnings- och samt stimulera till forskning och dokumentation inom området. Vidare skall mötesplatsen bl.a. samverka och stimulera till regionala initiativ på området. I pågår ett arbete med att ta fram en sammanhållen innovationspolitik, där design ingår som ett strategiskt delområde. beslutade regeringen () att ge i uppdrag till Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID) att tillsammans med Föreningen vidareutveckla en handlingsplan och presentera idéerna till ett slutligt förslag till ett nationellt handlingsprogram på temat ger omtanken form. Handlingsplanen skall presenteras för () . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Filmpolitikens huvuduppgift är att främja produktion, distribution och visning av svensk kvalitetsfilm. fördelas stöd till dessa verksamheter, liksom till filmkulturell verksamhet. Insatser som främjar ett brett utbud av film i hela landet samt insatser riktade till barn och ungdomar är särskilt prioriterade. trädde ett nytt filmavtal i kraft (prop. 1998/99:131), vilket innebar en kraftig förstärkning av produktionsstöd till svensk film och stöd till andra filmpolitiskt viktiga områden. Flera parter ökade i samband med det nya avtalet sina direkta bidrag. Staten står för det största bidraget, . Därtill kommer bidrag från , TV4 och filmproducenterna. Från biograferna tillgodogör sig enligt avtalet av biljettintäkterna, vilket 2001 motsvarade . Intäkterna från filmavtalet var . Sammanlagt ökade anslagsnivån på de statliga insatserna för filmen med . Med de förslag som lämnas i denna proposition tillförs filmen ytterligare under återstoden av nuvarande avtalsperiod 20002004. Statens insatser för konstnärerna handlar i första hand om att skapa förutsättningar för ett vitalt kulturliv som ger arbete och försörjning åt konstnärerna. Att öka intresset för och efterfrågan på konstnärliga verk och prestationer är därför en huvudlinje i konstnärspolitiken. Att bättre tillvarata konstnärernas kunnande inom alla delar av samhällslivet är en annan viktig målsättning. Vidare är upphovsrättsliga skydd och ersättningsformer av grundläggande betydelse för konstnärers försörjningsmöjligheter. Inom andra politikområden bör rimlig hänsyn till konstnärers speciella villkor tas och utgöra en del av den sammanhållna konstnärspolitiken. För att uppnå målsättningen om arbete och försörjning genom det konstnärliga arbetet, krävs även kompletterande bidrags- och ersättningssystem inom kulturpolitiken. Sammantaget uppgår bidrag och ersättningar till konstnärer till . Till detta kommer direkt eller indirekt verkande insatser inom ramen för anslagen till Inom ramen för utgiftsområde 17 görs även insatser med syfte att förbättra konstnärernas situation på arbetsmarknaden. har totalt satsats på nivåhöjande reformverksamhet. Inom området har bl.a. följande reformer för att förbättra konstnärernas villkor genomförts . Genom den individuella visningsersättningen som infördes får bildkonstnärer ersättning när deras verk som finns i offentlig ägo visas för allmänheten. Regeringen har även satsat stora resurser på det internationella utbytet, bl.a. genom att möjliggöra för att inrätta ett internationellt ateljécentrum (IASPIS International Artists Studio Program in ). finns ett särskilt dramatikerstöd för att stimulera till nyproduktion av svensk dramatik. Vidare har insatser genomförts inom andra verksamhetsområden med direkt eller indirekt verkan för konstnärerna. Exempel på sådana insatser är stödet till vissa utställare av bild- och formkonst, förstärkning av bidragen till fria teater-, dans- och musikgrupper, stöd till fonogramutgivning och satsningar på kollektivverkstäder. Samordnade insatser inom ramen för kultur- och arbetsmarknadspolitiken inleddes på försök 1999 och permanentades . Genom förstärkta stöd till olika konstnärliga centrumbildningar har arbetsförmedlingsverksamheten för konstnärer kunnat utvecklas och intensifieras. Genom TeaterAlliansen har närmare 100 frilansande skådespelare garanterats en anställning då de inte har anställning hos andra arbetsgivare inom teaterområdet. Avsikten är att förbättra villkoren för de yrkesverksamma scenkonstnärerna genom tryggare anställningsformer och ökad konstnärlig frihet. eftersträvas en avlastning av arbetslöshetsförsäkringen och en utveckling av förmedlingsverksamheten På det upphovsrättsliga området har regler införts som möjliggör ersättningar till konstnärer och rättighetsinnehavare i form av s.k. kassettersättning och vidareförsäljning av bildkonst (droit de suite). Den statliga verksamheten på arkivområdet syftar bl.a. till att öka möjligheterna att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial samt till att tydliggöra och förstärka arkivens betydelse som källa till information och kunskap om samhället och dess utveckling. Inom ramen för anslagen till och landsarkiven, bidrag till regional arkivverksamhet, () och Svenskt biografiskt lexikon anvisas 2002 ca till arkivområdet. 2002 har anslagen till och landsarkiven, bidrag till regional arkivverksamhet och förstärkts med totalt . Av detta belopp avser och landsarkiven, Stiftelsen och bibliotek, bidrag till regional arkivverksamhet och . De statliga insatserna på kulturmiljöområdet syftar till att bevara, bruka och levandegöra kulturarvet och göra det tillgängligt för alla. Inom ramen för anslagen till (), bidrag till kulturmiljövård och bidrag till regionala museer fördelar staten ca till kulturmiljöområdet. Dessutom har länsstyrelserna en mycket viktig roll i det regionala kulturmiljöarbetet. Under 19972002 har anslaget till RAÄ förstärkts med totalt och bidraget till kulturmiljövård med totalt . Regeringen har initierat och genomfört en särskild satsning på industrisamhällets kulturarv. Sammanlagt har anvisats. Genom satsningen har närmare 50 projekt möjliggjorts. I dessa medverkar såväl statliga som icke-statliga museer och arkiv, länsstyrelser, studieförbund, ideella föreningar, hembygdsrörelsen m.fl. Delegationen för industrisamhällets kulturarv lämnade en slutrapport till regeringen (SOU 2002:67). hade en organisationskommitté i uppdrag att närmare utreda arbetsformerna vid filmvårdscentralen i . En rapport överlämnades . I organisationskommittén ingick representanter för och bibliotek, kommun, Länsmuseernas samarbetsråd, i , Statens ljud- och bildarkiv, Stiftelsen , och . Den nuvarande huvudmannen för filmvårdscentralen, , har 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 vidtagit ett antal åtgärder som har sin grund i den överlämnade rapporten. Bland annat har bygget av en nitratfilmskasematt i startat, och tillsätts ett antal tjänster vid filmvårdscentralen. gjorda insatser inom projektet kulturarv (och möjligheten att avsätta medel ur anslaget 28:26 Bidrag till kulturmiljövård) har inneburit ett aktivt arbete på alla nivåer i länen samt på RAÄ i syfte att utveckla arbetet med kulturarvet. har sammanlagt fördelats till länens och RAÄ:s arbete med Agenda kulturarv. I samverkan med RAÄ har länen arbetat intensivt med att säkerställa miljöer som kulturreservat. har två nya kulturreservat bildats och totalt ett femtiotal miljöer är under utredning. De särskilda satsningarna på fäbodkulturen och det samiska kulturarvet har inneburit en betydande ökning av aktiviteter och engagemang från berörda inom dessa områden. Inom fäbodkulturen har 64 projekt fått ett stöd på ca och i samiska miljöer har 82 projekt fått ett stöd på ca . Med anledning av bolagiseringen av SJ har regeringen gett RAÄ i uppdrag att tillsammans med SJ och berörda myndigheter utarbeta ett underlag med en kulturhistorisk prioritering av de fastigheter som berörs av den ändrade verksamhetsformen. RAÄ har redovisat förslag på att byggnadsminnesförklara vissa fastigheter. RAÄ arbetar med att ta fram skyddsföreskrifter för redan skyddade objekt som saknar skyddsföreskrifter och för föreslagna nya objekt. fördes Det historiska landskapet kring Stora Kopparberget och upp på . Inom RAÄ:s arkeologiska uppdragsverksamhet uppgick antalet fältarbetstimmar till 54 398 vilket är en ökning med av uppdragsvolymen i förhållande till 2000. Vidare har uppdragsverksamhetens basorganisation en mindre volym vilket lett till en ökad omsättning och lägre fasta kostnader. utgår en viss statlig ersättning till för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena (kyrkoantikvarisk ersättning). Innevarande år uppgår ersättningen till som har för- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 delats till åtgärder avseende kyrkliga kulturminnen runt om i landet. I anslutning till stat-kyrkareformen, som trädde ikraft , inrättades dels en central samrådsgrupp, dels en regional samrådsgrupp i varje stift för frågor som rör de kyrkliga kulturvärdena. Inom ramen för samrådsgrupperna, som består av representanter för kulturmiljösektorn och , sker en fortlöpande dialog och utbyte av kunskap och erfarenheter i kyrkoantikvariska frågor. Statens insatser inom musei- och utställningsområdet sker främst inom ramen för anslagen till de centrala museerna, till Riksutställningar och till de regionala museerna. Vidare ges bidrag till ett antal andra museer och institutioner inom området. Genom dessa medel samt systemet med statliga utställningsgarantier och stödet till ickestatliga kulturlokaler främjas musei- och utställningsverksamhet i hela landet. har anslagen inom musei- och utställningsområdet förstärkts med . uppgår det samlade statliga stödet till musei- och utställningssektorn till . De statliga insatserna inom musei- och utställningsområdet syftar till att bevara kulturarvet och göra det tillgängligt, att utveckla och förmedla kunskap om kulturarvet och därigenom ge perspektiv på samhällsutvecklingen. anvisades sammanlagt i syfte att användas till att ytterligare pröva förutsättningarna för fri entré. Myndighetens två museer, och Kungl. Myntkabinettet , hade fri entré för alla besökare . lät genomföra en särskild översyn av magasinsbehov och ekonomi. Kulturministern redogjorde för denna översyn vid en särskild informationsstund som hölls i . Den särskilda arbetsgruppen för genusfrågor inom museiområdet, tillsatt av , har startat sitt arbete. Bland annat har gruppen hållit seminarier med deltagare från främst museisektorn men även från andra institutioner. Arbetsgruppen skall redovisa sitt arbete . tilldelades i budgetpropositionen sammanlagt för att kunna behålla sin status som ledande institution inom samtidskonsten. På grund av de problem med mögel som drabbade museet , tvingades museet att stänga för publik verksamhet . Lokalerna beräknas kunna öppna igen . bedriver museet sin publika verksamhet i tillfälliga lokaler på i . Museet driver även projekt i andra delar av landet samt prövar utställningsverksamheter i nya former. hade en central funktion för det s.k. Arkitekturåret. För detta hade museet tidigare anvisats ett engångsbelopp på . Regeringen permanentade i budgetpropositionen detta belopp att ingå i museets ordinarie anslag. drabbades också av mögelskador vilket tvingade även detta museum att söka sig till andra lokaler när det gäller museets publika verksamhet. Statens museer för världskultur tilldelades sammanlagt med syfte att förstärka verksamheten vid , och . Vid bedrivs ett planeringsarbete dels för att bygga om museet så att lokalerna uppfyller Arbetsmiljöinspektionens föreläggande, dels för att göra museet mer publikvänligt. Det sistnämnda sker för att vända senaste årens trend med sjunkande besökssiffror. startade bygget av i . Museet kommer att öppna . I en tillfällig lokal intill byggarbetsplatsen sker viss verksamhet. har bemyndigat regeringen att sälja statens aktier i det statligt helägda bolaget . Inom ingick som erbjuder förvaring, föremålsvård och andra närliggande tjänster till bl.a. de statliga museerna. Regeringen anser att det är angeläget att det statliga kulturarvet erbjuds ändamålsenlig vård och förvaring. Av detta skäl beslutade regeringen att Svensk museitjänsts verksamhet skall fortsätta att bedrivas i statlig regi genom att övertar verksamheten. Regeringen gav i uppdrag att tillsammans med de centrala museerna utarbeta en strategi för att förbättra säkerheten vid museerna. Dessutom fick med en anslagsökning för att bl.a. förbättra säkerheten vid sina museer. Efter ett antal uppmärksammade stölder, både i och i våra grannländer, har säkerhetsmedvetandet på de svenska museerna höjts. Av Statens kulturråds rapport, som kom , framgår dock att museernas kunskaper om säkerhetsarbete i vissa fall kan behöva förbättras. Regeringen kommer att följa utvecklingen inom området. Levande historia inleddes på initiativ av statsminister . Med stöd i en enig riksdag påbörjades en bred diskussion om alla människors lika värde byggd på kunskap om vad som skedde under Förintelse. Informationsinsatsen har drivits vidare i kommittéform och lämnades betänkandet Forum för Levande historia (SOU 2001:5) till regeringen. beslutade godkänna regeringens förslag i budgetpropositionen att inrätta en ny myndighet, Forum för levande historia, i (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:KrU1, rskr. 2001/02:72). har en organisationskommitté arbetat med att förbereda och genomföra etableringen av ett Forum för levande historia. Som ett led i informationssatsningen startades ett nationellt 1998; Programmet för studier om Förintelsen och folkmord vid . inleddes i samband med konferensen the meeting on the Holocaust, ett internationellt samarbete på svenskt initiativ; the Task Force for International Co- operation on Holocaust Education, Remembrance and Research. Tretton länder är medlemmar i samarbetet. Den nya myndigheten för levande historia skall medverka i arbetet. Sedan starten av Levande historia har ett stort antal verksamheter tagit form. Boken om detta må ni berätta publicerades . finns den att läsa på tio olika språk förutom på punktskrift och på kassett och har tryckts i över en miljon exemplar. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och diskussionsmaterial i olika skepnader har producerats bl.a. i samarbete med studieförbund, , och skola, och i form av hemsidan . Seminarier och konferenser har varit andra kärnverksamheter för Levande historia. Många har riktats till lärare eftersom satsningen i särskilt hög grad berör barn och ungdom. Levande historia har även främjat högtidlighållandet av som en svensk minnesdag över Förintelsen. Vårt samhälle präglas i allt högre grad av religiös mångfald, vilket bl.a. är en följd av de senaste årtiondenas invandring och ökade internationalisering. En av utgångspunkterna för stat-kyrka- reformen, som trädde i kraft , var att öka likställigheten mellan olika trossamfund. Genom lagen (1998:1593) om trossamfund öppnades en möjlighet för trossamfund att verka i en ny juridisk form, registrerat trossamfund. Statligt stöd till trossamfund kan lämnas i form av statsbidrag och av avgiftshjälp till registrerade trossamfund. Statsbidrag kan utgå som organisationsbidrag, verksamhetsbidrag och projektbidrag. omfattas 19 trossamfund och två samverkansorgan av statsbidragssystemet och sju trossamfund har beviljats avgiftshjälp. utgår totalt till området, varav till till trossamfund. Regeringen tillsatte 2000 ett särskilt råd bestående av representanter för staten och trossamfunden, Regeringens råd för kontakt med trossamfunden. Inom ramen för rådets verksamhet skall övergripande frågor av gemensamt intresse för staten och trossamfunden diskuteras. Syftet är att rådet skall vara ett forum för fortlöpande kontakter och utbyte av kunskap och erfarenheter. Staten ger stöd till verksamhetsforskning och utvecklingsarbete inom kultursektorn. Medlen används för projekt inom Statens kulturråds, ansvarsmuseernas, , och Språk- och folkminnesinstitutets ansvarsområden. Vidare används medel för 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 grundforskning inom naturvetenskap vid . Statens stöd till forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet uppgår 2002 till ca . Regeringen gav 1997 i uppdrag till Huma- nistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet () att utreda och föreslå åtgärder för uppbyggnad och utveckling av sektorsforskningen inom kulturområdet. I sin slutrapport som presenterade 2000 (dnr Ku1997/711/Ka) förslogs bl.a. en tydligare samverkan mellan kultursektorn och universitetsforskningen. Betydelsen av samarbetet mellan universitet, högskolor och kulturinstitutioner betonas t.ex. i regeringens satsning på att stärka genusperspektivet i museernas verksamhet. Regeringen tillsatte 2001 en särskild arbetsgrupp med uppgift att ta fram förslag till hur genusperspektivet kan få större genomslag i museernas verksamhet. I propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) betonades behovet av kunskapsuppbyggnad och forskning inom museiområdet. Mot bakgrund av detta förstärkte regeringen anslagen till de regionala museerna, samt med för en museipedagogisk satsning som bl.a. innefattar insatser för erfarenhetsutbyte, metodutveckling och forskning. Verksamheten omfattar myndigheten samt bidrag till allmän kulturverksamhet, utvecklingsverksamhet och internationellt kulturutbyte. Dessutom ingår bidrag till verksamheter som får särskilda nationella uppdrag, bidrag till länskonstnärer, bidrag till nationella minoriteter, bidrag till regionala konsulenter för mångkultur, kultur i arbetslivet samt försöksverksamheten med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. Insatserna på det konstområdesövergripande området uppgår 2002 till . har det konstområdesövergripande området förstärkts med totalt ca . anvisades dessutom totalt för att bidra till genomförandet av . Förslagen i denna budgetproposition innebär att ytterligare att satsas inom det konstområdesövergripande området. försöksverksamheten med regional fördelning av kulturpolitiska medel i och . Detta innebär att återförs till anslag under verksamhetsområdena teater, dans och musik, bibliotek, litteratur, läsande och språket samt museer och utställningar. Reformverksamheten 2002 omfattar bl.a. följande åtgärder inom området. Åtta tidsbegränsade nationella uppdrag har getts till vissa institutioner eller verksamheter som står för utveckling och förnyelse inom en konstriktning eller verksamhetsform. Syftet är att ta tillvara kunnande och idéer från hela landet för att bidra till utveckling och förnyelse inom olika delar av kulturområdet. Varje institution som getts ett nationellt uppdrag har tilldelats ett årligt bidrag . För detta ändamål avsattes 2002. De åtta nationella uppdragen är inom områdena barn- och ungdomsteater, regional filmverksamhet, ungdomskultur, musik, samtidskonst, museiverksamhet, formgivning och design samt barnkulturforskning. Innehavare av dessa uppdrag är i ovan nämnd ordning Teater i , Filmpool Nord i , Cirkus Cirkör i , (), i , , Föreningen och Regionteatern . Ett stöd till verksamhet med s.k. länskonstnärer har inrättats för att sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur, framför allt bland barn och ungdom, samt att höja kvaliteten inom amatörkulturen. För detta ändamål avsattes 2002 till sammanlagt 31 tjänster. och bildkonst är prioriterade områden, men länskonstnärer finns även för områdena teater, form/design och samisk jojk. Ett särskilt stöd för att öka tillgängligheten till kulturlivet för funktionshindrade inrättades 1999. Stödet för detta ändamål uppgick till 2002. Ett särskilt stöd i syfte att främja de nationella minoriteternas språk och kultur inrättades 2002 och för ändamålet avsattes . Stödet inrymmer allmänt kulturstöd med inriktning mot bl.a. barn och unga. För att möjliggöra satsningen på en samisk teater förstärktes bidraget till samisk kultur med 1999, vilket innebär att det totala bidraget till samisk kultur 2002 uppgår till ca 14,5 miljoner erhåller Kurdiska ett årligt verksamhetsbidrag på . Insatser på det mångkulturella området har bl.a. gjorts inom ramen för försöksverksamheten med Forum för världskultur. Verksamheten har varit initiativtagande och stödjande samt inriktad på att ge hela befolkningen, oavsett etnisk och kulturell bakgrund, nya möjligheter att framföra eller uppleva en mångfald av kulturella uttryck. För fortsatta insatser på det mångkulturella området avsattes 2002 för regionala konsulenter för mångkultur. har regeringens uppdrag att stärka och vidareutveckla arbetet med kultur i skolan på nationell nivå. och samarbetar under rubriken för lust och lärande och samverkar med andra projekt inom som t.ex. skolbiblioteksprojektet, IT i skolan, arkitekturprojektet och värdegrundsprojektet. Arbetet bedrivs även i samverkan med företrädare för andra myndigheter och organisationer i en särskild samverkansgrupp. I den ungdomspolitiska propositionen (1998/99:115) betonar regeringen att ungdomars egna kulturverksamheter bör stödjas och stimuleras. Ett mål är att barns och ungdomars rätt till yttrandefrihet tas till vara liksom deras rätt och möjligheter att delta i det kulturella och konstnärliga livet, till kulturupplevelser samt till eget skapande. skall redovisa inriktning och omfattning på insatser för barn och ungdom, i vilken utsträckning barns och ungdomars engagemang tas till vara och bedöma resultatet av sina insatser i förhållande till målet. permanentades Kulturnät inom . Ett nationellt internetbaserat kulturnätverk utgör ett viktigt instrument i arbetet för att uppnå de kulturpolitiska målen. Uppdraget är att tillhandahålla en webbplats som skall fungera som den gemensamma ingångssidan till hela det svenska kulturutbudet. Barn och ungdomar ägnas särskild uppmärksamhet och en hög användbarhet för personer med funktionshinder eftersträvas. Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel inleddes i , och län. ställningstagande med anledning av regeringens proposition om regional samverkan och statlig länsförvaltning innebär att försöksverksamheten med regional fördelning av kulturpolitiska medel i förlängs t.o.m. den 31 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 , medan försöksverksamheten i och upphör fr.o.m. (prop. 2001/02:7, bet. 2001/02:KU7, rskr. 2001/02:138). Sponsring utgör en mycket liten del av de statliga kulturinstitutionernas finansiering, som till största delen består av anslag och avgiftsintäkter.