prop · GQ0360 · 2003-03-13 00:00:00 — Vid rådsmötet beslutade utbildningsministrarna att utvidga Tempusprogrammet till de länder som omfattas av Meda- förordningen om samarbete med (beslut nr 2002/601/EG). Tempus ingår i övrigt i biståndet till de icke-associerade länderna i , de oberoende staterna i f.d. och och syftar till att främja utveckling av den högre utbildningen i mottagarländerna genom utbyten mellan dessa och EU:s medlemsstater. Genom beslutet öppnas programmet för , , , , , , och . Dessa länder omfattas av verksamheten vid Europeiska yrkes- utbildningsstiftelsen, som inrättats för stöd till deltagarländerna i Tempus. 42 Ungdomsfrågor och idrott 42.1Utökat samarbete på ungdomsområdet har väsentliga framsteg gjorts på ungdomsområdet. Vid rådsmötet fattade ungdomsministrarna beslut om att anta slutsatser om uppföljningen av kommissionens vitbok för ungdom (KOM (2001) 681 slutlig). I slutsatserna finner ungdomsministrarna att kommissionens förslag till nytt samarbete på ungdomsområdet med användning av den öppna samordningsmetoden och med hänsyn till ungdomsdimensionen inom andra sektoriella politikområden är både lämpligt och genomförbart i syfte att intensifiera samarbetet mellan stater. ser positivt på det utökade samarbetet. Vid rådsmötet enades ungdomsministrarna om att anta en resolution om ramar för det nya europeiska samarbetet på ungdoms- området. Det nya ramverket innehåller bland annat arbetsmetoder, tidsplan och uppföljning. Vidare föreslås användandet av den öppna samordningsmetoden på de prioriterade temaområden som specifikt berör ungdomar nämligen inflytande och delaktighet, information, volontärarbete och bättre kunskap om ungdomar. Ungdomsministrarna förväntas anta gemensamma mål beträffande de två första prioriterade områdena inflytande och delaktighet samt information under det kommande italienska ordförandeskapet . Ungdomsministrarna betonade också vikten av att ungdomsdimen- sionen ska tas med i andra politikområden och program, på både nationell och europeisk nivå. Dessa områden är utbildning, livslångt lärande, rörlighet, sysselsättning och social integration, kamp mot rasism och främlingsfientlig samt självständighetsfrågor. Arbetet med att integrera ungdomsdimensionen inom dessa politikområden kommer samordnas med de berörda processerna. Vidare ska principen om jämställdhet mellan kvinnor och män samt principen om icke-diskriminering också beaktas i samband med alla förslag till initiativ som läggs fram inom ramen för det nya europeiska samarbetet på ungdomsområdet. Även ungdomar och ungdomsorganisationer ska delta i samarbetet på både europeisk och nationell nivå. Kandidatländerna kommer också att delta på alla lämpliga sätt. Regeringen har i dessa frågor agerat i enlighet med samråd med . Programmet Ungdom, som antogs (beslut /2000/EG), har en sammanlagd budget på för åren Programmet ger huvudsakligen stöd åt ungdomsutbyte och volontärtjänst för ungdomar. Dessutom erbjuder programmet stöd till Skr. 2002/03:60 nyskapande verksamhet och entreprenörskap, projektsamarbete med utbildningsprogrammen och samt möjlighet att arbeta med ungdomsinformation och studier kring unga. är alla kandidatländerna fullvärdiga programländer tillsammans med medlemsstaterna och EES/Efta. deltog totalt ca 100 000 ungdomar och ungdomsledare i programmet, varav ca 1 700 från . 42.3Idrottsdeklarationen och arbetet mot dopning Idrott omfattas inte särskilt av fördraget och härigenom har inte heller någon gemenskapspolitik förutsatts. har dock genom domar fastställt principen att idrotten bör underkastas gemenskapsrätten i de fall den utgör en ekonomisk aktivitet inom ramen för den inre marknaden. Uppföljning av Idrottsdeklarationen från I den s.k. Idrottsdeklarationen som noterades vid i ges en förklaring av hur medlemsstaterna tillsammans betraktar idrotten och gemenskapen. Varje ordförandeskap har därefter valt att prioritera delar i denna deklaration som sitt bidrag till dess genomförande. fortsatte det spanska ordförandeskapet arbetet med att följa upp Idrottsdeklarationen. Dopningsfrågornas komplexitet samt behovet av ökat samarbete med i dessa frågor lyftes fram. genomfördes en informell idrottsministerkonferens i där även idrottens legala status behandlades. Det danska ordförandeskapet valde att betona idrottens frivilliga arbete och dess betydelse för samhällets demokratiska och kulturella utveckling. Vid den informella idrottsministerkonferensen i diskuterades dessa frågor och ett uttalande från konferensen gjordes i den s.k. Århus-deklarationen om det frivilliga arbetets betydelse inom idrotten. I deklarationen uttalar konferensen bl.a. den stora betydelse som etnisk- och kulturell integration har för att utveckla samhället. En annan viktig fråga som belyses är behovet av en jämställd idrott. Vid kommissionens årliga europeiska forum för idrott som genomfördes i behandlades tre teman. Dessa var betraktandet av idrott i gemenskapens politiska program och åtgärder, idrottens frivilliga arbete och det europeiska året för utbildning genom idrott som genomförs 2004. Kampen mot dopning inom idrotten och behovet av åtgärder för att bidra till att stärka Världsantidopningsbyrån (the , ) har fortsatt att engagera medlemsstaterna i EU. Den informella idrottsministerkonferensen i behandlade särskilt denna fråga. mars genomfördes även ett idrottsministermöte i på inbjudan av Skr. 2002/03:60 . Temat för mötet var kampen mot dopning och utöver medlemsstaterna var även ledande representanter från internationella och europeiska idrottsförbund inbjudna. Frågan om regeringarnas och finansiering av fördes framåt under det spanska ordförandeskapet. Detta resulterade i att en provisorisk lösning kunde komma till stånd som innebär att regeringars bidrag till fördelas enligt den modell för finansiering som gäller för verksamheten inom . Denna modell kommer även att gälla . 43 Kultur och medier EU:s insatser ska bidra till den kulturella utvecklingen i medlems- staterna, främja samarbete mellan medlemsstaterna och vid behov stödja verksamhet som syftar till att sprida kunskap om de europeiska folkens kultur och historia, att bevara och skydda kulturarv och att främja icke- kommersiellt kulturarbete och konstnärligt skapande, även inom den audiovisuella sektorn. hölls två rådsmöten om kultur- och audiovisuella frågor: (behandlat i ) samt (behandlat i ). EU: s ramprogram för kultur, Kultur 2000, antogs av rådet och Europa- parlamentet (beslut /508/EG). Budgeten för programmet för hela femårsperioden uppgår till . Anslagen för verksamhets- uppgår till . Kommissionen aviserade sin avsikt att föreslå en förlängning av programmet . Merparten av rådet uttryckte stöd för en sådan förlängning. Kultur 2000 är ett ramprogram som omfattar alla konst- och kulturområden utom de audiovisuella medierna film, tv och video. Programmets syften är bl.a. att främja kulturell dialog och de europeiska folkens kännedom om varandras kultur och historia, att främja kreativitet, kulturens spridning över gränserna samt rörlighet för konstnärer, andra kulturaktörer och yrkesutövare och deras verk. Stor vikt läggs vid aktiviteter som riktar sig till ungdomar och socialt missgynnade personer samt vid beaktandet av kulturell mångfald. Kultur 2000 ger stöd till samarbetsprojekt mellan flera europeiska länder och kan sökas av alla typer av kulturorganisationer. inkom totalt 432 projektförslag. 224 ansökningar () innebärande stöd med sammanlagt beviljades. Det svenska utfallet kan anses tillfredsställande. projekt med svenska huvudarrangörer. Svenska kulturaktörer deltar även som medarrangörer i 22 projekt, vilket är viktigt att framhålla eftersom Skr. 2002/03:60 programmet förutsätter samarbete mellan olika länder. fattningsvis ingick svenska aktörer i 34 av de 224 projekten. Förutom de 15 EU-länderna deltar i programmet även de tre EES- länderna (, och ) samt 12 kandidatländer (, , , , , , , , , , och ). Den halvtidsutvärdering av programmet som kommissionen sagt skulle presenteras har flyttats fram och kommer att läggas fram . Projektet inrättades 1985. utsågs en europeisk stad . var kulturhuvudstad 1998. På grund av millennieskiftets symboliska betydelse utnämndes nio städer för . är det vanligtvis två städer som delar på uppdraget , för var det och Salamanca. En ny procedur för utnämnande av kulturhuvudstäder är införd för åren 2005 2019 (och rådets beslut nr 99/1419/EG). Rådet tog beslut om som Europeisk kulturhuvudstad . Vid rådets möte antogs en resolution om kulturens roll i utvecklingen av EU där kommande ordförandeskap uppmanas att sammanställa en arbets- och tidsplan för fortsatta diskussioner i ämnet. Den bakomliggande orsaken till förslaget är dels de förändringar som EU har genomgått sedan kulturartikeln (art. 151 i EG-fördraget) antogs , dels de kommande utmaningarna i och med utvidgningen. Rådet enades om en resolution om en arbetsplan med prioriterade teman för rådets agenda under de kommande ordförande- skapen. Planen har som mål att ge kulturen en central plats i den europeiska integrationen och förbättra synergin med andra områden och åtgärder inom gemenskapen. De kommande ordförandeskapens och kommissionens betydelse för arbetet betonas särskilt, liksom vikten av att löpande informeras. I en bilaga ges en indikativ lista över prioriterade teman för arbetsplanen som bl.a. tar upp följande: utveckling av metoder för att bedöma det europeiska mervärdet inom olika gemenskapsåtgärder på kulturområdet förbättra informationsspridningen för att underlätta medborgarnas tillgång till gemenskapens kulturåtgärder utbyte av goda erfarenheter när det gäller kulturens ekonomiska och sociala dimension utveckling och främjande av rörlighet för konstnärer och spridning av verk främja samarbete med relevanta internationella organisationer, t.ex. och , och med tredjeland påbörjades arbetet med arbetsplanen i och med att man Skr. 2002/03:60 antog en resolution om europeiskt mervärde och rörlighet för personer och spridning av verk. Syftet med en diskussion om det europeiska mervärdet är att göra det kulturella samarbetet på gemenskapsnivå mer sammanhållet, strukturerat och synligt. Därför föreslås riktlinjer för att precisera vilken form av åtgärder som ger europeiskt mervärde. Det kan handla om åtgärder som har ett multilateralt syfte, kan ge synergieffekter på gemenskapsnivå samt uppmuntra till ett långsiktigt samarbete. Frågan om rörlighet tar sin utgångspunkt i två studier från kommis- sionen. Den ena avser Mobility and Free Movement of People and Products in the Cultural Sector och genomfördes på uppdrag av en resolution antagen 1999. Den andra avser The Exploitation and the Development of in the Cultural Sector in the of Digitalisation. I resolutionen påpekas att det finns ett antal allmänna hinder för rörligheten inom EU, men även vissa problem som är specifika för kultursektorn. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att överväga konkreta initiativ på området utifrån en lista med prioriterade ämnen att behandla till slutet av . 43.4 Media-programmet samt kommissionens filmmeddelande MEDIA-programmet ger stöd till den europeiska audiovisuella industrin i syfte att stärka dess konkurrenskraft och öka spridningen av europeiska Programmets andra omgång, MEDIA II, avslutades den 31 och ersattes av ett nytt femårs- program, MEDIA Plus (beslut 821/2000/EG). totalbudget på och är uppdelat i två större delar: fortbildning av yrkesverksamma samt utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk. uppstod förseningar av riktlinjer, utlysningar av stöd samt redovisning av resultat, vilket medförde att endast kunde redovisa erhållna stöd inom festivalområdet. har det fungerat till- fredställande, vilket också avspeglas i årets redovisning. totalt , fördelat på i utvecklingsstöd, i distributionsstöd, i stöd till biografer samt Ännu är inte resultaten för pilot- projekt redovisade, men två svenska projekt har valts ut och blivit godkända av kommissionen. I övrigt fortsätter arbetet med utvärdering och revidering av riktlinjer löpande. att framlägga en halvtidsutvärdering av Media Plus De planerar vidare att påbörja förarbetet med ett kommande program efter att Media Plus har avslutats. har dock kommissionen aviserat att Media Plus troligen kommer att förlängas med ett ytterligare år. Förhandlingar om medlemskap i fördes med ett antal kandidatländer. , , , , , , , och deltar numera i programmet. Förhandlingar har också förts med om att bli medlem utarbetade kommissionen ett meddelande om vissa rättsliga Skr. 2002/03:60 aspekter på biofilm och annan audiovisuell produktion (KOM (2001) 534, faktapromemoria 2001/02:FPM13). Enligt handlingsplanen ska bl.a. en oberoende undersökning av utvärdering av klassificeringsmetoder slutföras sista kvartalet 2002. Som en del av undersökningen gjordes en enkätundersökning bland medlemsstaterna och ett möte hölls med den inrättade expertgruppen. Övriga åtgärder i handlingsplanen har påbörjats enligt tidplan, men kommer i flera fall att redovisas något senare än planerat. Vid kommissionens presentation av meddelandet (rådsmötet för kultur/audiovisuella frågor ) ställde sig medlemsstaterna positiva till meddelandet. anser dock att kommissionens studier och framtida åtgärder noga måste följas och utvärderas samt markerade redan från början att åtgärder som leder till en reglering av nationella stödsystem inte kommer att kunna accepteras. Direktivet TV utan gränser (direktiv /552/EEG ändrat genom direktiv /36/EG) innehåller minimiregler för TV-sändningar när det gäller europeiskt programinnehåll, reklam och sponsring, skydd av minderåriga och rätten till genmäle. Kommissionen har i samband med den fjärde tillämpnings- rapporten om TV-direktivet (KOM (2002) 778 slutlig) lagt fram en arbetsplan jämte tidsplan för en översyn av direktivet. Arbetsplanen innebär i huvudsak att kommissionen kommer att inleda en oberoende undersökning av konsekvenserna av åtgärderna på EU-nivå och på nationell nivå för att marknadsföra, distribuera och producera europeiska verk. Eventuellt kommer kommissionen även att komplettera med andra undersökningar. Översynen av direktivet omfattar hela direktivet, men kommissionen har valt att fokusera på vissa särskilda teman tillgång till evenemang av särskild vikt för samhället, främjande av kulturell mångfald och av den europeiska programbranschens konkurrenskraft, skydd för allmänintresset i fråga om TV-reklam, sponsring, köp-TV och egenreklam, skydda av minderåriga och allmän ordning samt rätt till genmäle. Enligt arbetsprogrammet avser kommissionen att hålla utfråg- ningar med berörda parter om dessa teman . Tillfälle kommer även att ges berörda parter att inkomma med skriftliga syn- punkter till kommissionen. alternativt avser kommissionen att anta ett meddelande om resultatet av den offentliga utfrågningen och eventuella förslag till revidering. har ett antal konsultrapporter, beställda av kommissionen, slutförts. Studierna har rört nya annonseringsmetoder och den audiovisuella sektorns framtid, samt främjandet av produktion och distribution av europeiska program. Den senare studien kommer emellertid att göras om enligt uppgifter från kommissionen då den nu framlagda inte håller tillräckligt god kvalitet. Vid förhandlingarna inför den senaste revideringen av TV-direktivet 1997 åtog sig kommissionen att utföra en studie av hur TV-reklam och köp-TV påverkar minderåriga med avsikt att på nytt granska frågan om TV-reklam riktad till barn vid nästa revidering av direktivet. En studie Skr. 2002/03:60 som rymmer en kartläggning av nationella bestämmelser i och som rör reklam riktad till barn presenterades . I rapporten fördes dock inga resonemang kring hur reklam påverkar barn. Inte heller någon aktuell och relevant sammanställning av påverkans- forskning redovisades. Regeringens såg detta som en allvarlig brist, vilket också påpekats för kommissionen. Regeringen har vidare framfört till kommissionen att den vid översynen av direktivet också bör titta närmare på den s.k. sändarlandsprincipen som i huvudsak innebär att det land varifrån TV-sändningarna härrör är det land som har jurisdiktion över det sändande programföretaget, även om sändningarna ifråga är riktade till en annan medlemsstat. 43.6Övriga kultur- och mediefrågor En resolution angående bevarandet av morgondagens minne bevarande av digitalt material för kommande generationer med syfte att öka medvetenheten och samarbetet kring frågor om bevarande av digitalt material antogs av rådet . Ett antal övergripande frågor anges för fortsatt analysarbete av kommissionen och medlemsstaterna. Kommissionen uppmanas att lägga fram förslag till en handlingsplan. Vid rådets möte , under det danska ordförande- skapet, antogs en resolution om interaktivt medieinnehåll i . Förslaget till resolution syftar huvudsakligen till att lyfta upp frågan om ramförutsättningar för produktion av interaktivt medieinnehåll på EU:s dagordning. Med interaktivt medieinnehåll avses t.ex. dator- och TV- spel, interaktiva Internet-tillämpningar, innehåll för 3G-telefoni och interaktiv television. DEL 11 EU:S INSTITUTIONER M.M. Mot bakgrund av de utmaningar som utvidgningen kommer att ställa på rådets funktion påbörjades en reformprocess vid i . Som en följd av de fortsatta diskussionerna i och , baserade på rapporter från rådets general- sekreterare/den höge representanten, antog i en rad förbättringar av rådets arbetsformer. Vid i beslutades bl.a. en minskning av antalet rådskonstellationer från sexton till nio och en ny arbetsordning som beslutades . Rådets nya arbetsordning fastslår bl.a. ett ökat samarbete mellan ordförandeskap, ett årligt operativt arbetsprogram respektive ett treårigt strategiskt arbets- program för rådet och en ny artikel om öppenhet i rådets lagstiftande arbete. I gavs dessutom det danska ordförandeskapet i uppdrag att till i presentera en första delrapport med förslag till ytterligare reformer av rådets funktion. De frågor som särskilt har diskuterats är det nuvarande systemet med roterande ordförandeskap var sjätte månad samt språkpolicyn. har varit mycket aktiv i båda frågorna. Debatten om ordförandeskapsfunktionen i rådet är nära kopplad till frågan om balansen mellan EU:s institutioner och kommissionens roll. Frågan om ordförandeskapsfunktionen i rådet diskuteras också inom konventet om EU:s framtid och är en del av den bredare debatten om unionens framtida institutionella struktur som kommer att fortsätta i den kommande regeringskonferensen. I meddelandet om de strategiska målsättningarna för åren 20002005 har kommissionen pekat ut fyra centrala frågor som kommer att förändra EU som politiskt projekt bortom mandatperioden för den nuvarande kommissionen: nya styrelseformer för EU (European Governance) ett stabilt med större internationellt inflytande för EU ny ekonomisk och social dagordning I arbetsprogrammet för identifierade kommissionen vidare sju politiska prioriteringar för den kommande verksamheten: att bekämpa terrorism och brottslighet och att främja europeiska medborgares säkerhet genom åtgärder inom unionen och på internationell nivå. att se till att införandet av euron går bra och att vidta nödvändiga åtföljande strukturella reformåtgärder för att konsolidera den eko- nomiska och monetära unionen och den gemensamma marknaden. att genomföra för hållbar utveckling med sikte på stabil ekonomisk tillväxt och högre sysselsättning, tillsammans med social sammanhållning och miljöskydd inom unionen och internationellt. att främja nya styrelseformer i EU. att åstadkomma konkreta resultat vid EU:s förhandlingar om utvidgning före utgången av 2002. att förstärka förbindelser med dess närmaste grannar i . att betona inriktningen på hälsa och utbildning i EU:s politik för utvecklingssamarbete, som en del av det övergripande målet att bekämpa fattigdomen. Den politiska prioriteringen att främja nya styrelseformer i EU har huvudsakligen bedrivits i form av uppföljning av kommissionens vitbok om EU:s styrelseformer . Huvud- förslagen i vitboken rörde bättre delaktighet (mer öppet EU och effektivare dialog med allmänheten etc.); bättre politiska beslut, lagstiftning och genomförande; EU:s bidrag till internationella styrelse- former (EU:s röst i multilaterala organisationer etc.); samt tydligare mål för politiken och institutionerna. överlämnade efter en bred remissrunda bland svenska myndigheter och organisationer kommentarer till vitboken . välkomnades, och stöd uttrycktes för den allmänna inriktningen att göra EU öppnare, att minska avståndet till medborgarna och att göra institutionerna öppnare, effektivare och mer ansvariga. uttalade också stöd för kommissionens ansträngningar till interna reformer för att åstadkomma ett mer effektivt och samstämmigt arbete. Ytterligare konkretisering av förslagen i vitboken samt efterföljande analys efterlystes dock. antog kommissionen - i enlighet med prioriteringen att främja nya styrelseformer och som uppföljning till vitboken - ett regel- förbättringspaket (KOM (2002) 275 slutlig). Detta bestod av en hand- lingsplan för hur EU:s institutioner och medlemsstater kan förbättra lagstiftningen, ett meddelande om konsekvensanalyser (dvs. sociala, ekonomiska och ekologiska effekter av ett lagförslag), ett meddelande om minimiriktlinjer för samrådsförfaranden samt ett övergripande meddelande om bättre lagstiftning. I ett svar till kommissionen om meddelandet om samråd (), välkomnade förslaget om att upprätta allmänna principer och miniminormer för kommissionens samråd med berörda parter. Förslagen utgjorde enligt svensk mening ett viktigt steg i riktning mot en mer öppen och effektiv dialog med det civila samhällets organisationer, och kommissionen uppmanades tillämpa de föreslagna reglerna så fort som möjligt. Kommissionen lade fram en rapport (KOM (2002) 705 Skr. 2002/03:60 slutlig), med beaktande av de synpunkter som har inkommit på vitboken. Rapporten planeras ligga till grund för ytterligare samarbete mellan EU- institutionerna i syfte att uppnå en förändring av styrelseformerna. Kommissionens utgifter uppgick till . Institu- tionen hade ca 21700 anställda. presenterade kommissionens vice ordförande en vitbok om administrativa reformer. förslag syftade sammantagna till en övergripande modernisering av EU:s institutioner baserad på principerna effektivitet, ansvarsskyldighet, ansvarstagande, öppenhet och insyn. Dessa principer ska genomsyra hela kommissionens administration och organisation. Se vidare avsnitt 44.7. fortsatte diskussionen om ett förslag till gemensamt regelverk vari löner, skatt och andra villkor för ledamöter hade rådet enats om ett kompromissförslag i frågan om beskattningen av ledamöternas löner, som innebär att medlemsstaterna har möjlighet att nationellt beskatta parlamentarikernas löner. frågor rör fortfarande bl.a. ledamöternas lön, pension och kostnads- Diskussioner om innehållet i statuten för ledamöterna väntas Efter ikraftträdande väntas man införa en stadga för reglering och finansiering av politiska partier på europeisk nivå. europeiska ombudsmannen tog emot 2 211 klagomål samt inledde undersökningar i 224 ärenden. har initierat en diskussion mellan institutionerna om en förändring av ombudsmannens statut. handlat om ombudsmannens tillgång till dokument från medlemsstaterna och institutionerna och möjligheten för ombudsmannen att kalla vittnen Vid i beslutades att ett interinstitu- tionellt avtal (IIA) om regelförbättring skulle finnas före utgången av Avtalet har sin grund i det regelförbättringspaket som kommis- sionen antog och som syftar till att främja nya styrelseformer (se avsnitt 44.2 om kommissionen). Eftersom man inte lyckats enas i alla frågor blev avtalet inte färdigt . parlamentet och rådet ingått ett avtal som rör tillgång till känslig information på utrikespolitiska området. Enligt det nya avtalet ska talman och en särskild kommitté underrättas om innehållet i handlingarna, i de fall då innehållet anses vara nödvändigt för att ska kunna uppfylla sina