prop · GQ0390 · 2003-03-14 00:00:00 — Enighet har nåtts i diskussionen rörande beslutsprocesserna för kriterieutveckling och ett beslut väntas . Diskussionerna rörande organiseringen av Svanen, och de nationella organen fortsätter i en arbetsgrupp. Organisationsfrågan planeras att tas upp av konsumentministrarna 2003. En gemensam nordisk databas för konsumentforskare har tagits i bruk . Databasen syftar till att förenkla kommunikationen mellan nordiska forskare och tydliggöra möjligheterna för gemensamma forskningsprojekt inom det konsumentpolitiska samarbetet. I takt med att EU-samarbetet har fått en större betydelse har också det nordiska samarbetet fått en tydligare politisk inriktning. Amsterdamfördraget har gett konsumentpolitiken en starkare politisk ställning inom EU, som innebär att konsumentskyddet ska tillgodoses vid utformningen och genomförandet av övrig politik inom unionen. Utvecklingen inom EU med avseende på konsumentskydd bevakas i en av styrgrupperna. Dialog sker också vad gäller genomförandet och tillämpningen av olika gemenskapsdirektiv, t.ex. diskuterar en informell nordisk arbetsgrupp genomförandet av produktsäkerhetsdirektivet. Vid konsumentministrarnas möte diskuterades bl.a. kommissionens grönbok om konsumentskydd i den Europeiska unionen. Informella seminarier har också arrangerats, bl.a. rörande förslaget om ett nytt konsumentkreditdirektiv. Andra frågor som bereds samnordiskt är utomrättslig tvistlösning i EU, konsumentkraven på genomförandet av EG-direktivet om distansförsäljning av finansiella tjänster till konsumenter och analys av fördelarna och nackdelarna av en reglering av marknadsrätten i EU. De nordiska laboratorierna, som inom ramen för konsumentpolitiken arbetar med varuprovningar, har fortsatt sitt samarbete rörande metodutveckling. Resultaten används för att vidareutveckla EG-direktiv om t.ex. energimärkning av spisar. Samarbetet med närområdena blir allt viktigare. Arbetet inom konsumentområdet ligger i linje med den övergripande målsättningen för närområdessamarbetet. Konsumentpolitiken är ett viktigt instrument i utvecklingen av en fri marknad. Mot bakgrund av den nya Närområdesstrategi som antog , har konsumentsektorns Närområdesgrupp påbörjat arbetet med en sektorsstrategi. Strategin diskuterades vid konsumentministrarnas möte och väntas antas . har arbetet främst varit koncentrerat till kunskapsutbyte bl.a. genom studiebesök vid . Ett viktigt projekt som genomförts rör utvecklingen av läroplaner i konsumentundervisning för i de baltiska länderna. Vidare har en redovisning av hur arbetar med hushållsekonomisk rådgivning översatts till ryska. Man har också förberett ett flertal seminarier som ska äga rum . Under det årliga nordiska ministermötet behandlades den nordisk- baltiska kampanjen mot handel med kvinnor, ett programförslag till ett nordiskt forskningsprogram Den nordiska mannen? och jämställdhetssektorns informationsstrategi och sektorns nya hemsida. Mötesdeltagarna deltog i det nordiska seminariet om "Likestilling mellom kvinner og menn i ett flerkulturellt ". har olika arbetsgrupper varit verksamma på följande områden: män och jämställdhet, handel med kvinnor, likalön, nordiskt- baltiskt samarbete samt nordisk-baltisk kampanj mot handel med kvinnor Samarbetet med arbetsmarknadssektorn för att utarbeta ett förslag till ett likalönsprojekt har fortsatt . Samarbetet med finanssektorn har resulterat i att den nordiska arbetsgruppen presenterade ett nordiskt projektförslag om integrering av ett köns- och jämställdhetsperspektiv i nordisk finanspolitik. genomfördes en gemensam informationskampanj mot kvinnohandel i de nordiska och baltiska länderna. Kampanjen delfinansierades av och involverade både jämställdhets- och justitiesektorerna. Den leddes av en projekt- koordinator från . De gemensamma aktiviteterna bestod i tre seminarier, ett i var och en av de baltiska ländernas huvudstäder. På det första seminariet diskuterades bl.a. mediernas roll i förmedling av information om handel med kvinnor. Det andra seminariet hade temat . På den avslutande konferensen diskuterades åtgärder för framtiden och FN- protokollet. Rapport från kampanjen kommer 2003. har det anordnats ytterligare en rad konferenser och seminarier på olika jämställdhetsteman. Nytt samarbetsprogram och ny handlingsplan Vid det nordiska justitieministermötet antog ministrarna ett nytt, överordnat samarbetsprogram för lagstiftningsområdet. Pro- grammet avses vara vägledande för samarbetet fram . Samarbetsprogrammet kompletteras med årliga handlingsplaner som utarbetas med utgångspunkt från de olika fackområdenas betydelse för det nordiska lagstiftningssamarbetet. Planen anger därvid nya priori- terade initiativ och inriktningen på det löpande samarbetet under det särskilt prioriterade områden. Vissa av dessa har främst relevans för lagstiftningssamarbetet inom , medan andra är betydelsefulla för samarbetet med närområdena och inom EU/EES. Rättssäkerhetsaspekter vid bekämpning av terrorism Även inom ramen för det nordiska samarbetet finns det anledning att behandla frågor om rättssamhällets kamp mot terrorism. Vid sitt möte år 2002 beslutade de nordiska justitieministrarna därför att inrätta en gemensam arbetsgrupp med huvudsaklig uppgift att se närmare på frågan hur rättssäkerheten och respekten för mänskliga rättigheter bäst kan tillgodoses i den nationella och internationella kampen mot terrorism. Bakgrunden till initiativet var de nordiska ministrarnas i många stycken gemensamma erfarenheter av det hittillsvarande arbetet med internationella överenskommelser och nationell lagstiftning på området. Dessa erfarenheter hade tydligt visat att den angelägna kampen mot terrorism reser många frågor om den enskildes rättssäkerhet och grundläggande fri- och rättigheter. Arbetsgruppen ska bl.a. kartlägga de rättsliga åtgärder som vidtagits i de nordiska länderna för att bekämpa terrorism och därvid peka på centrala likheter och skillnader. Mot bakgrund av detta arbete ska gruppen därefter identifiera dels de frågeställningar som uppkommit under lagstiftningsarbetet i de olika länderna, dels de hänsyn och värderingar som typiskt sett kan förväntas göra sig gällande i det framtida arbetet med rättsliga åtgärder mot terrorism. vara arbetsgruppens uppgift att visa hur man på bästa sätt och utan att eftersätta samhällsskyddet kan få lagstiftningen på detta område att tillgodose den enskildes rättssäkerhet och fri- och rättigheter. ska redovisas senast . Inom det civilrättsliga samarbetet bör särskilt det familjerättsliga En nordisk expertgrupp för familjerätt arbetar sedan med gemensamma nordiska frågor. Vidare pågår ett ambitiöst vetenskapligt projekt som bl.a. syftar till att kartlägga de viktigaste skillnaderna mellan de nordiska ländernas lagstiftning på det familjerättsliga området och på grundval av detta undersöka möjligheterna till viss harmonisering. presenteras i tre separata böcker. flerårig, jämförande studie av regelsystemen på barn- och föräldraområdet i , och respektive de Studien ska beskriva för- och nackdelar med dessa främmande rättsordningars regler och jämföra dem med regleringen av motsvarande rättsinstitut i de nordiska länderna. Inom ramen för det nordiska samarbetet inom justitiesektorn har brottslighet med rasistiska förtecken behandlats i olika sammanhang. Den särskilda arbetsgrupp som tidigare inrättats av ministrarna slutförde sitt arbete . Gruppen har haft i uppgift att se över hur det poli- siära och rättsliga samarbetet i fungerar på detta område, om några hinder för samarbetet kan identifieras och om samarbetet på något sätt behöver eller kan underlättas. Arbetsgruppens rapport publiceras , varefter arbetet med att följa upp gruppens slutsatser kan inledas. Även har tonvikt lagts vid bekämpningen av handel med kvinnor. Föregående års beslut av justitieministrarna att verka för ett utökat och intensifierat gränsöverskridande polissamarbete i syfte att bekämpa sådan handel samt att främja ett tätare informationsutbyte om planerade lagstiftningsinitiativ på området har därvid varit ledstjärnan för arbetet. Vidare har justitieministrarna anslutit sig till och följt den av jämställdhetsministrarna initierade nordisk-baltiska informationskam- panjen mot handel med kvinnor. Samarbetet med de baltiska länderna, som har sitt ursprung i det nordisk-baltiska justitieministermötet , har fortsatt . Planeringen av nordisk-baltiska justitieministermöte, som skall hållas under svenskt ordförandeskap, har inletts. Utöver de särskilt angivna prioriterade områdena samarbetar de nordiska ländernas justitiedepartement löpande inom en rad områden t.ex. gällande straffprocessrätt, civilprocessrätt, offentlighetsfrågor, EU/EES-frågor, sjörätt, varumärkes- och mönsterrätt, civilrättsligt konsumentskydd, ersättningsrätt, sexuellt missbruk av barn, ungdomsbrottslighet, brottsförebyggande frågor och IT-lagstiftning. Nordiskt samarbete sker normalt när det pågår arbete med någon rättsakt inom EU/EES. Bland annat diskuteras hur de nordiska ståndpunkterna ska samordnas. När en rättsakt antagits sker också i regel samarbete på genomförandestadiet. 3.19Migrations- och flyktingpolitiska frågor Det nordiska regeringssamarbetet inom det migrations- och flyktingpolitiska området sker utanför Nordiska ministerrådets ram. Ordförandeskapet följer en annan turordning och har varit ordförande. De nordiska regeringarna samarbetar i asyl- och migrationsfrågor i den s.k. nordiska samrådsgruppen på hög nivå för flyktingfrågor (NSHF). Arbetet i NSHF bedrivs genom ett årligt ministermöte, ordinarie möten på statssekreterarnivå och genom särskilt tillsatta arbetsgrupper. Representanter för FN:s flyktingkommissarie, , samt () har deltagit i samarbetet. Likaså har haft en representant närvarande. Förutom allmänt utbyte av information har NSHF framförallt diskuterat integrationsfrågor och då särskilt åtgärder för att öka invandrarnas tillgänglighet på arbetsmarknaden samt kommunernas ansvar för att upprätta individuella introduktionsprogram. som har lyfts fram har varit problematiken kring verkställigheter, återvändande och tolkning av flyktingbegreppet. Inom ramen för arbetsgrupperna har man utbytt information och diskuterat frågeställningar kring vidarebosättning, återvändande, arbetskraftsinvandring, gemensamma EU- och Schengenrelaterade frågor, pågående bilaterala projekt i samt en utvidgning av aktiviteter gentemot , och . arbetet i det gemensamma nordiska projektet för återvändande av äldre till Bosnien har fortsatt. Nordiska utlänningsutskottet, som är utlänningsmyndigheternas motsvarighet till NSHF, har haft två möten. primära ansvar är att övervaka tillämpningen av den nordiska Vid mötena utbyts bl.a. information om det praktiska , pass- och viseringsfrågor samt Frågor som diskuterats är bl.a. sambandet mellan Schengeninträdet och ett ökat antal asylsökande samt en förbättrad och jämförbar statistik på utlänningsområdet mellan de nordiska länderna. företräds i utskottet av . Det nordiska samarbetet kring ungdomsfrågor bereds inom ramen för , som lyder under kulturministrarna. är ministerrådets rådgivande och koordinerande organ i nordiska och internationella barn- och ungdomspolitiska frågor. Kommittén består av representanter för såväl myndigheter som ungdomsorganisationer. tillkom en representant för det samiska ungdomsrådet som observatör i kommittén. a. till uppgift att fördela stöd till ungdomars nordiska samarbete, att koordinera den nordiska ungdomsforskningen och att följa upp arbetet med barn- och ungdomspolitiska frågor inom alla ministerrådets sektorer. Nordiska ministerrådets budget för nordiskt ungdomssamarbete uppgick till . En av de viktigaste uppgifterna inom ungdomsområdet är bidragsgivning till ungdomsorganisationernas nordiska nätverk och till olika fick 66 projekt stöd med cirka 2,6 miljoner Sammanlagt 49 organisationer fick organisationsstöd med för sin nordiska verksamhet. Kommittén har finansierat en tjänst för att koordinera den nordiska ungdomsforskningen. forskningskoordinatorn fortsatte sitt arbete med att utveckla det nordiska forskarnätverket och med att sammanställa en årsbok om livssituationen för unga personer i glesbygdsområden i . Nordiska ungdomskommitténs möte beslutades att koordinationsfunktionen ska utvärderas . styrs det nordiska samarbetet på det barn- och ungdomspolitiska området av en tvärsektoriell handlingsplan in i ett nytt årtusende, tvärsektoriell handlingsplan för barn- och ungdomspolitiskt samarbete 2001-2005. sex prioriterade områden: 1) Barn och ungas deltagande och inflytande, 2) barn och ungas egna kulturyttringar och stärkande av en nordisk identitet, 3) ungdomars rätt till självständighet, 4) jämställdhet mellan generationer, kön och regioner, 5) främjande av en uthållig utveckling, tolerans och mångfald samt 6) fokus på särskilt utsatta barn och Vidare fastslås att samtliga sektorer inom ministerrådet har ett ansvar för det nordiska samarbetet på barn- och ungdomsområdet. pågick arbete för att göra handlingsplanen mer känd och för att stärka implementeringen av densamma. Detta arbete kommer att vara fortsatt högt prioriterat under det svenska ordförandeskapet i frågor rörande integration och inflytande. att fortsätta detta arbete och bl. a. anordna en större konferens 2003 om ungas integration och inflytande i samhällslivet. Samverkan och samarbete med andra ungdomspolitiska samarbetsstrukturer i närområdet är prioriterat av Nordiska i projektstöd för samarbete mellan ungdomsorganisationer i och i närområdena. kommer kommittén att bjuda in representanter för olika ungdomssamarbetsstrukturer i norra , på både departements- och ungdomsorganisationsnivå, till ett möte för erfarenhetsutbyte och 3.21 Säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete Det nordiska regeringssamarbetet inom det säkerhets- och försvarspolitiska området sker utanför Nordiska ministerrådets ram. diskuteras säkerhetspolitiska frågor vid sessioner. Det tar sig uttryck i bl.a. att de nordiska utrikesministrarna respektive de nordiska försvarsministrarna lämnar gemensamma redogörelser vid sessionerna och deltar i debatten. 2002 berördes bl.a. det nordiska samarbetets ökade relevans på säkerhets- och försvarsområdet mot bakgrund av förändrade hotbilder samt den dynamik och bredd som präglar samarbetet. nordiska ländernas olika val av säkerhetspolitiska lösningar, finns en rad samarbetsområden såväl bilateralt, som multilateralt. betydelse är det utvidgade samarbetet med övriga länder kring särskilt , och . De nordiska länderna samarbetar i de fredsfrämjande insatserna på I Kosovo ingår , och i samma brigadområde (). tre länder samordnar även sitt logistikstöd via en gemensam logistikorganisation utanför i . Ett intensivt arbete har genomförts för att ska kunna överta ansvaret efter för den multinationella brigaden med ansvar för de centrala delarna av Kosovo . fortsatta planeringen är inriktad mot att sedan tar över ledningsansvaret för brigaden efter . I har , och arbetat med civil-militär samverkan inom en nordisk-polsk stridsgrupp. den nordisk-polska stridsgruppen upplösts och mängden relevanta militära uppgifter minskat valde liksom och - att avsluta insatsen . De nordiska länderna bedriver dock fortsatt samarbete inom ramen för en samnordisk underrättelsecell Efter det att ändrat inriktning på sitt bidrag till den multinationella säkerhetsstyrkan i från underrättelseuppgifter till civil-militär samverkan, inleddes ett nära Inledningsvis samordnades de bägge ländernas logistikstöd på plats i och därefter även själva huvudverksamheten civil-militär samverkan. Svensk och finsk personal arbetar i integrerade grupper med att identifiera projekt till stöd för ett positivt förhållande mellan civilbefolkningen och den multinationella Fortsatt arbete har genomförts inom Nordcaps (Nordic Coordinated Arrangement for military Peace Support) med att få en multinationell krishanteringsstyrka, upp till en brigads storlek, operativ vid Ett samarbete har inletts mellan Nordcaps och om möjligheten att stödja varandra i samband med Samarbetet tar utgångspunkt i det Letter of Intent som undertecknades av försvarsministrarna från länderna i Nordcaps-kretsen och i samband med ett Fortsatt samordning inom Nordcaps har genomförts angående de nordiska bidragen till den multinationella säkerhetsstyrkan i Samordningen genomförs främst vid en gemensam transportledning vid utanför och omfattar främst logistik och flygtransporter. Efterhand som Nato:s planer för omstrukturering och reducering av krishanteringsstyrkorna på blir kända kommer fortsatta sonderingar att genomföras för att klarlägga ytterligare möjligheter till Övningar inom ramen för PFF genomförs övningsserien Nordic Peace inom ramen för Partnerskap för fred, med roterande värdskap mellan , , Övningarna syftar till att vidareutveckla de nordiska ländernas samarbete på det fredsfrämjande området och att utveckla förmågan att utföra fredsfrämjande insatser med övningen Nordic Peace i och på med fokus på civil-militär samverkan vid fredsfrämjande operationer. 2003 avses genomföras i . pågår en översyn inom ramen för Nordcaps av det nordiska övningssamarbetets utveckling. Inom ramen för Partnerskap för fred har engagerat sig mycket i frågor kring modellering och simulering. som mycket betydelsefullt för utveckling av förmåga till fredsfrämjande operationer och har därför utvecklat övningsserien . övningarna är datorunderstödda stabstjänstövningar som genomförs i andan av PFF. Nästa övning genomförs och innebär att den multinationella krishanteringsstyrkan på upp till en brigads storlek kommer att övas. Säkerhetsfrämjande samarbete med , och omfattande säkerhetsfrämjande samarbete med främst , och samt med och är ett centralt element i vår Östersjöpolitik. Vissa insatser har även gjorts i . Detta arbete bidrar till och hela säkerhet. Det säkerhetsfrämjande samarbetet omfattar såväl civila som militära insatser, och inkluderar såväl kunskapsöverföring som Givarländerna koordinerar sina insatser till stöd för , och arbete med att utveckla sin nationella försvarsförmåga inom ramen för en särskild multilateral grupp, Det är en svensk strävan att vårt samarbete med , och utvecklas till ett nära och brett grannlandssamarbete, av liknande karaktär som det samarbete vi har med De svenska försvarsmiljöprojekten i framför allt , och , men även fortsätter och utvecklas. utvidga samarbetet till . Projekten finansieras genom det säkerhetsfrämjande stödet och genomförs på regeringens uppdrag av främst Försvarsmakten och . anordnade tillsammans med bl.a. en på expertnivån i om försvarsmiljösamarbete i Vid konferensen deltog representanter för ett femtontal stater, bl.a. , , , , , , , , och . att utveckla försvarsmiljösamarbetet i regionen och att utarbeta en Östersjöstrategi, det s.k. Riga-initiativet. Detta ska till nästa möte i utarbeta fortsatta underlag för samarbetet. Sekretariatet leds av och i övrigt ingår representanter för , och . Det nordiska försvarsmiljösamarbetet, som har sin grund i en handlingsplan , bedrivs i en begränsad omfattning. försvarsdepartementen diskuterar att inordna den del av sitt försvarsmiljösamarbete som avser samarbete i , i Verksamheten inom det nordiska försvarsmaterielsamarbetet har på senare år ökat såväl inom det gemensamma samarbetet mellan , , och som bilaterala samarbete mellan är ett flertal arbetsgrupper verksamma. pågår ett samarbete om en gemensam anskaffning av ubåtar, det s.k. . har meddelat att man lämnar samarbetet och fortsätter som observatör i beslutade , och att anskaffa samma typ av helikopter (NH90). De tre länderna fortsätter nu samarbetet inom helikopterprojektet med i huvudsak underhålls- och Försvarsindustrier i länderna har också ökat sitt samarbete under Ett avtal om stöd för industrisamarbete inom försvarsmaterielområdet undertecknades och godkändes av Avtalet trädde i kraft . Flerårigt nordiskt säkerhetspolitiskt forskningsprogram har arbetet med det nordiska säkerhetspolitiska En översyn av programmet har inletts för att bedöma dess utvecklingsmöjligheter efter att det pågående projektet löper ut . Syftet med programmet är att öka nätverksbyggande mellan nordiska forskare. sker erfarenhetsutbyte om utvecklingen/reformarbete på det civila beredskapsområdet mellan Försvarsdepartementet, Justi- och politidepartementet i och /Beredskapsstyrelsen i . I enlighet med vad regeringen uttalar i försvarsbeslutspropositionen är behovet av utveckling av samarbetet med de nordiska länderna inom ramen för civil krishantering stort. Målet är att öka erfarenhetsutbytet inom området civil krishantering. Planerade åtgärder är bl.a. fortsatta kontakter med Försvarsdepartementets motsvarande organ på departemental nivå i de nordiska länderna samt genomförande av regelbundna möten med de nordiska motsvarande organen. bedrivs ett formaliserat samarbete inom ramen för för att bekämpa förorening av havet genom olja eller andra skadliga ämnen. Arbetet bedrivs dels i en arbetsgrupp, dels vid ett återkommande plenum. Samarbetet har även en operativ sida där staterna förbundit sig att bistå varandra i händelse av en större olycka i den miljön. NORDRED är ett räddningstjänstsamarbete mellan de nordiska länderna. Syftet med samarbetet är att på olika sätt främja samverkan på området mellan medlemsländerna, både för att utveckla räddningstjänsten men också genom en operativ samverkan i akuta räddningssituationer. Som grund för samarbetet finns ett särskilt ramavtal. En kontaktgrupp med representanter för respektive länder träffas regelbundet för erfarenhetsutbyte. Som stöd för samverkan mellan länderna, framförallt i det operativa räddningsarbetet, finns en särskild handbok som redovisar medlemsländernas räddningsorgan och hur man vid olika behov av resurser från något av de andra medlemsländerna ska rekvirera sådana resurser. Ordförandeskapet roterar mellan medlemsländerna och under 2002-2003 är det som driver arbetet. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: Statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Andnor, Nuder, , , Regeringen beslutar skrivelse 2002/03:90 Nordiskt samarbete 2002