prop · GQ03140 · 2003-06-11 00:00:00 — -i vilken utsträckning inkorporeras genusperspektiv i utbildningarna på militär- och försvarshögskolor och integreras utbildning i genus- frågor vid förberedelser för internationell tjänst, -hur stor är förekomsten av sexuella trakasserier, -vidtar de totalförsvarsgemensamma myndigheterna åtgärder för att försöka bryta männens dominans inom vissa områden och uppfyller jämställdhetsplanerna alla krav på aktiva åtgärder. har jämställdhetsarbetet inom det militära försvaret stärkts i såväl kvalitet som omfattning. I det mer övergripande arbetet med jämställdhet inom Försvarsmakten har JämO både granskat och utvärderat detta. Granskningen visade att vissa förband helt saknade systematiskt jämställdhetsarbete och att omstruktureringen av försvaret medfört förseningar och svårigheter vid nystartade och omorganiserade förband. Det ofullständiga resultatet följdes dock upp av myndigheten i ett senare skede genom en jämställdhetskartläggning som kunnat utgöra grunden för det fortsatta jämställdhetsarbetet. Regeringen har verkat för att förbättra förhållandena för de kvinnor som genomför värnplikt, bl.a. genom beslut om under- klädesbidrag. Ett nätverk för kvinnor som gör värnplikt har dessutom bildats. Regeringen verkar även för att öka medvetenheten om kvinnors och mäns olika villkor i anslutning till internationella insatser och kris- hantering. I ordförandeskapslutsatserna efter EU toppmötet i framhöll regeringen vikten av en adekvat jämställdhetsutbildning för alla som deltar i EU:s krishanterings insatser. Efterföljande år anordnade Försvarsmakten på uppdrag av regeringen ett nationellt seminarium kring genderperspektiv på internationell krishantering och detta bidrog till att inventera de kunskaper som fanns inom området, men även till skapandet även ett informellt nätverk som stöd för det fortsatta arbetet. Försvarsmakten tog, efter konstaterandet 1999 om en helt oacceptabel förekomst av sexuella trakasserier inom myndigheten, fram ett åtgärds- paket för att motverka dessa. Utbildning för personal på olika nivåer genomförs kontinuerligt. Ett utbildningsmaterial om sexuella trakasserier har tagits fram till all personal och värnpliktiga. Därutöver utbildas personal i särskild ordning för att förbanden skall få rådgivare i frågor om sexuella trakasserier. stod värd för en nordisk konferens om att integrera kvinnor i försvaret. Vid konferensen deltog personalchefer, genusforskare och jämställdhetshandläggare m.fl. berörda från total- försvarssektorn och polisväsendet. Vid konferensen hanterades Skr. 2002/03:140 utbildningsfrågor och ledarskapets påverkan på attityder. har efter har konferensen inlett arbetet med att integrera genuskunskap i ledarskapsämnet på samtliga nivåer inom den militära utbildningen. Regeringens uttalade krav i propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10) om att eliminera fysiska baskrav som på ett närmast systematiskt sätt utestänger kvinnor från denna del av arbetsmarknaden har gett ett gott resultat. Försvarsmakten har tagit fram en s.k. fysisk standard som innebär att en grundnivå med krav på regel- bunden träning fastställts. Systemet används på prov inom myndigheten och kommer att utvärderas . har Försvarsmaktens och arbete med att anpassa uniformsystemen för kvinnor slutförts, vilket också utgör ett viktigt bidrag till strävan att ge de kvinnor som är officerare och värnpliktiga goda arbetsförhållanden. Försvarets materiel- verk har därutöver integrerat myndighetens eget arbete med diskrimineringsskydd med det systematiska arbetsmiljöarbetet och aktivt marknadsfört sig som en attraktiv arbetsgivare för kvinnor som studerar till civilingenjör. Även Försvaret radioanstalt har bedrivit jämställdhetsarbete syftande till att öka andelen kvinnor anställda inom de tekniska områdena. Arbetet har dock inte gett resultat i tillräcklig utsträckning. verkar för en jämnare könsfördelning med ett första delmål att det underrepresenterade könet skall utgöra inom en kompetenskategori av tre. Myndigheten har även gjort en inventering av löneskillnader. Försvarshögskolan har inte bedrivit jämställdhetsarbete i tillräcklig utsträckning. initierades dock ett arbete som bl.a. omfattar utbildning av chefer, befattningsvärdering och lönekartläggning samt kartläggningsarbete som omfattar den fysiska och psykosociala arbetsmiljön. I arbetet med jämställdhetsfrågor vid har strategier för att höja medvetenheten om genus-, jämställdhets- och diskrimineringsfrågor en framträdande roll. Detta har skett genom utbildning, men jämställdhetsarbetet har även utformats för att stödja och uppmuntra kvinnor som är forskare att utveckla sina ledaregenskaper. Antal kvinnor och män som fullgör värnplikt Antal inskrivna för värnplikt Antal kvinnor och män som arbetar som yrkesofficerare Antal officerare per den 31/12 ersattes de lokala jämställdhetsplanerna med en för hela Försvarsmakten central plan. Planen innebär bl.a. att positiv särbe- handling kommer att tillämpas då en person av underrepresenterat kön söker till yrkesofficers- eller reservofficersprogrammet. Försvarsmakten utvecklar sin utbildning vid för att den skall tillgodose regeringens krav på svenska bidrag till insatser utomlands ut- gående från ett genusperspektiv och från intentionerna i FN-resolutionen /2000. Försvarsmaktens introduktion av genuskunskap i det militära utbildningssystemet utgör tillsammans med övrigt jämställdhetsarbete en viktig grund i förverkligandet av intentionerna i FN-resolutionen. Där- efter har även en arbetsgrupp bildats med uppgift att formulera konkreta mål och åtgärder utgående från resolutionen. Erfarenheterna från tidigare utbildningar har dessutom belyst värdet av att genomföra kompletterande utbildning i insatsområden och med an- ledning av detta planerar Försvarsmakten att genomföra viss utbildning lokalt och i samarbete med aktörer såsom Kvinna till Kvinna på . De uttalade kraven på myndigheterna inom politikområdena rör i första hand arbetsvillkor, utvecklingsmöjligheter i arbetet av personliga ambitioner, intressen och talanger, lika tillgång till utbildning och möjligheter att dela ansvaret för barn med förvärvsarbete. Därutöver arbetar regeringen med åtgärder mot sexuella trakasserier eller annan kränkande behandling såväl i som i anslutning till internationella insatser. Det senare kan formuleras som ett förverkligande av intent- ionerna i FN-resolution /2000, bl.a. deltar () i en arbetsgrupp tillsammans med Försvarsmakten som kontinu- erligt följer upp hur resolutionen efterlevs vad det gäller internationella insatser. En stor del av arbetet fokuseras på SRV då vissa delar av denna myndighets verksamhet består av yrken traditionellt dominerade av män. När det gäller SRV så eftersträvas bl.a. en jämnare könsfördelning inom samtliga yrkeskategorier med miniminivåer för vissa kategorier. Vidare har verket ett särskilt mål för rekryteringen till internationella hjälpinsatsstyrkor som innebär att i varje yrkeskategori skall representeras av det underrepresenterade könet. SRV har även beaktat att arbetsmiljön och arbetsorganisationen skall passa båda könen, bl.a. vill verket underlätta för såväl kvinnor som män att förena föräldra- skap och arbete. Sexuella trakasserier får inte förekomma bland vare sig Skr. 2002/03:140 personal eller elever på SRV. () inrättades för att samordna arbetet med samhällets beredskap inför allvarliga kriser. KBM arbetar för att jämställdhets- och mångfaldsarbetet skall integreras med övriga verksamhetsfrågor och inte hanteras separat. Dessa frågor skall synliggöras i den dagliga verksamheten så att alla medarbetares kunskaper, värderingar och erfarenheter tas tillvara. har KBM inte identifierat några indikatorer, om man med detta avser mätbara insatser. Dock har fått till uppgift att kartlägga och analysera myndighetens personalsammansättning, löne- struktur, arbetsmiljö, fördelning av utbildnings- och utvecklingsinsatser, hur föräldraledighetslagen tillämpas m.m. SRV har utarbetat en personalpolicy som bl.a. behandlar jämställdhet. Verket har även tagit fram en handlingsplan mot sexuella trakasserier. Personal har även utbildats i aspekter rörande jämställdhet och sexuella trakasserier. Vid intern rörlighet och rekrytering har eftersträvats för- bättrad könsfördelning inom ojämlika yrkeskategorier. Vidare har verket vid varje lönerevision riktat uppmärksamhet mot osakliga löneskillnader. Dessutom har antagningskraven till brandmannautbildningen vad gäller de fysiska kraven reviderats så att en normaltränad man eller kvinna klarar aktuella baskrav. Regeringen har i olika sammanhang betonat betydelsen av att öka andelen kvinnor bland brandmännen inom den kommunala räddningstjänsten. Mot bakgrund av detta har SRV genomfört ett antal riktade insatser för att särskilt intressera kvinnor att söka. Ett exempel på detta är att gav SRV ekonomiskt stöd till 15 kommuner som genomför prova på-utbildningar för kvinnor. I anslutning till dessa utbildningar informeras också räddningstjänsterna om den nya tvååriga risk- och säkerhetsutbildningen. Prova på- utbildningar har genomförts på SRV:s skolor . SRV stödjer även utvecklingen på annat sätt, bland annat genom att finansiera forskning på området. Ett av de största hindren för att ytterligare öka andelen kvinnor som söker till både utbildningen och yrket är sannolikt bristen på kvinnor som förebilder som brandmän. Av 4 500 heltidsanställda brandmän är 15 kvinnor. Av ca 11 000 deltidsanställda brandmän är 125 kvinnor. I detta sammanhang är det även på sin plats att nämna det förslag till lag om skydd mot olyckor som regeringen avser att lämna till , dvs. en reformerad räddningstjänstlagstiftning. Där läggs stor vikt vid de olycksförebyggande åtgärderna. Detta medför att de arbetsuppgifter som skall lösas av kommunerna kommer att ställa andra krav på personalens sammansättning och kompetens än , något som torde medföra att fler kvinnor söker sig till brandmannayrket. Räddnings- cheferna har i detta sammanhang ett stort ansvar för att undanröja de hinder som ligger i traditionella värderingar. SRV kommer att vidta en noggrann utvärdering av de marknads- Skr. 2002/03:140 föringsinsatser som genomförts i samband med första ansöknings- omgången i den nya utbildningen. Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) bedriver ett nära samarbete med övriga totalförsvarsmyndigheter om information till ungdomar. Verksamheten bedrivs huvudsakligen inom det s.k. Skol- projektet och . vänder sig till elever och lärare i gymnasieskolan. Syftet är att tillhandahålla information om svensk säkerhetspolitik och totalförsvar. vänder sig till samtliga 17-åringar i får information om svensk säkerhetspolitik och totalförsvar samt om för pojkarna den förestående mönstringen och för flickorna möjligheten till särskild antagningsprövning. Särskilt i lumpenmaterialet finns möjlighet att markera en tydlig strävan att stimulera flickornas intresse för området, bl.a. genom att peka på goda exempel och genom att i texterna på olika sätt lyfta fram jämställdhet och mångfald som positiva faktorer. Strävan med informationsverksamheten är att både stimulera intresse och öka kunskapen om frågorna hos målgruppen. Enligt skall ett 30-tal olika insatser genomföras som syftar till att ett långsiktigt integrera jämställdhet i myndighetens arbete på samtliga nivåer/funktioner och verksamheter. Bland dessa kan nämnas lönekartläggning, seminarier för ökad medvetenhet och kunskap om kulturella olikheter även ur ett könsperspektiv, särskild information avseende sexuella trakasserier till chefer och anställda. Vid rekrytering till befattningar där köns- fördelningen är ojämn skall särskild vikt läggas vid könsperspektivet. SRV har påbörjat ett arbete med att ta fram etiska regler för verkets internationella hjälpinsatsstyrkor med stor tonvikt på jämställdhets- aspekterna för att säkerställa ett jämställt förhållningssätt i fält. SRV skall även införskaffa ett verktyg för att öka kvaliteten i analysen av löneskillnader. 8Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar (PO 7) Målet för politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar är att: -minska risken för och konsekvenserna av olyckor och svåra påfrest- ningar på samhället i fred och -minska lidande och skadeverkningar av olyckor och katastrofer i andra länder. Kraven på myndigheter inom politikområdet rör i första hand arbets- villkor, utvecklingsmöjligheter i arbetet av personliga ambitioner, intressen och talanger, lika tillgång till utbildning och möjligheter att dela Skr. 2002/03:140 ansvaret för barn med förvärvsarbete. Därutöver arbetar regeringen med åtgärder mot sexuella trakasserier eller annan kränkande behandling såväl i som i anslutning till internationella insatser. Verksamheten inom () domineras av män. fanns endast ca 10 kvinnor i sjö- eller flygtjänst. De mål myndigheten har formulerat i jämställdhetsplanen är bland annat att: 1) öka andelen kvinnor vid nyrekrytering, 2) genom information och utbildning förändra attityder till att anställa kvinnor till sjö- och flygtjänst, 3) stödja nätverk för kvinnor i linjetjänst genom att organisera möten och utbildningar, 4) efter grundutbildningen skall kvinnor ha möjlighet att ha kvinnor som mentorer, samt, 5) kvinnor skall synliggöras i myndighetens informationsblad. KBV har vid nyrekrytering av personal 2000 rekryterat fem kvinnor av 25, 2001 nio kvinnor av 25 och 2002 två kvinnor av 25. Antalet kvinnor med den utbildning KBV efterfrågar är begränsad. KBV har dock ökat andelen kvinnor i linjetjänst med 14 personer . KBV skall fortsätta att arbeta för att i större utsträckning rekrytera kvinnor, bl.a. kommer de att besöka skolor för att informera om att kust- bevakningsyrket också är lämpligt för kvinnor. KBV planerar även att skapa en gymnasielinje för kvinnor, med upptagningsområde för hela , där man både får de grundläggande teoretiska kunskaperna och praktik för att kunna vara behörig att söka till KBV. 9 Internationellt utvecklingssamarbete (PO 8) Det övergripande målet för det svenska utvecklingssamarbetet är att höja de fattiga folkens levnadsnivå. har vidare fastställt sex delmål. Ett av delmålen anger att det internationella biståndet skall utformas och genomföras på ett sådant sätt att det främjar jämställdhet mellan kvinnor och män i utvecklingsländerna (det sjätte biståndspolitiska målet). Målet, som följde på jämställdhetsutredningen och jämställdhetspropositionen, antogs av 1996. Främjandet av jämställdhet är även ett av Sidas fyra prioriterade områden. Strategin för arbetet inom såväl regeringen som Sida har omfattat jämställdhetsintegrering inklusive metodutvecklings- arbete såsom könsanalyser och könskonsekvensanalyser. program för främjandet av jämställdhet inom ramen för Sidas arbete Skr. 2002/03:140 formulerades 1997 och utvärderades . Regeringen föreslog 2001 en skärpning av målet för att förtydliga sam- banden och kopplingarna mellan jämställdhet, fattigdomsbekämpning, hållbar utveckling och mänskliga rättigheter: att främja jämställdhet mellan könen och förbättra kvinnors villkor för att utrota fattigdom, stärka demokrati och öka respekten för de mänskliga rättigheterna. Syftet är att se till att såväl kvinnor som män, flickor som pojkar nås av goda resultat, samt att båda könen på lika villkor skall försäkras möjlighet att vara delaktiga i beslut och utvecklingsprocesser och själva kunna påverka sina liv. Utgångspunkten är bl.a. (CEDAW) samt deklarationer och handlingsplaner FN-konferenser inkl , FWCW i , ICPD i och deras uppföljningar samt () ministerkonferens i , konferenserna i (finansiering för utveckling) och om hållbar utveckling i . Regeringen har varit mycket aktiv och drivande i arbetet med integrering av ett jämställdhetsperspektiv inför konferenserna och i bevakningen och upp- följning av genomförandeplanen från . Målet inom ramen för det multilaterala utvecklingssamarbetet är att fortsätta arbetet med att, genom metod- och strategiutveckling samt stöd till forskning, stärka medvetenhet och kompetens om jämställdhet i utvecklingssamarbetet. En annan central utgångspunkt för jämställdhetsarbetet inom politik- området är de av världssamfundet antagna Millennieutvecklingsmålen för att bekämpa fattigdom och främja hållbar utveckling. har varit drivande inom olika internationella och nationella organisationer och sammanhang i arbetet med att integrera hänsyn till kön och jämställdhet i avtal o.d. och med att fastställa och sedan förankra FN:s millenniedeklarationen och millenniemålen, varav mer än hälften av målen berör kvinnors och barns situation och villkor på ett explicit och direkt sätt. Alla utvecklingsmålen har tydliga och viktiga jämställd- hetsdimensioner. fortsatte arbetet med att höja förståelse för och kompe- i jämställdhetsfrågor inom och de regionala utveck- lingsbankerna. Bland annat lades tonvikt på det strategiska arbetet, metodutveckling och integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i analyser och konsekvensbedömningar. Regeringen har bedrivit ett aktivt strategiskt arbete för att lyfta fram frågor rörande kvinnors reproduktiva hälsa och rättigheter, våld mot kvinnor och barn, kvinnors och flickors rätt till utbildning samt kvinnors tillgång till mark och andra resurser i möten med FN:s kvinnokommission (CSW). Regeringen har också stött FN:s ekonomiska kommission för (ECA), bl.a. i kontakterna med lokala enskilda organisationer i och vad gäller förberedelserna inför FN:s specialsession (UNGASS) om finansierade 20002001 en särskild tjänst hos FN:s general- sekreterares jämställdhetsrådgivare, för att främja jämställdhets- integrering inom FN, och stärka kvinnors medverkan i beslutande organ, förbättra kvinnors ekonomiska villkor och motverka våld mot kvinnor. Regeringen lämnade 20012002 bidrag till en jämställdhetstjänst i . Regeringens insatser fortsätter vad gäller skydd av kvinnors och flickors mänskliga rättigheter inklusive kvinnors deltagande i demo- kratiska processer och kulturer, samt i konfliktsituationer och freds- uppbyggande. Insatser inkluderar internationella kurser och utvecklande av jämställdhetsplaner och -strategier inom specifika områden såsom t.ex. vattensektorn och i miljö- och energisektorn där speciella studier inom Östsamarbetet skall göras genom Sida . Regeringen har slutfört arbetet med skrivelsen Ett barnrättsperspektiv i internationellt utvecklingssamarbete (skr. 2001/02:186) och med inte- greringen av ett jämställdhetsperspektiv i skrivelsen och dess tio-punkts- program. Skrivelsen ger god vägledning för prioriteringar inom det internationella biståndet vad gäller att främja såväl flickors som pojkars rätt till att inte bli diskriminerade, till utbildning och god hälsa, till att inte leva i fattigdom, och till att inte utsättas för våld, för plågsamma eller skadliga kulturella seder såsom könsstympning eller barnäktenskap, samt rätt till skydd och stöd i krig, konflikter och i postkonfliktsituationer. Speciella insatser för kartläggning av barns villkor samt utarbetande av handlingsprogram och riktlinjer har pågått genom regeringen och Sida. Regeringen var drivande i förberedelser inför och genomförandet av Barntoppmötet . Inom UD påbörjades ett särskilt projekt orsak till fattigdom, som syftar bl.a. till att redovisa erfarenheter från och dra lärdomar av och annat internationellt bistånd vad gäller främjandet av jämställdhet, samt att bidra till effektivare bistånd genom en konsekvent tillämpning av jämställdhetsintegrering. Projektet kommer att utmynna i en rad rapporter samt referens- och vägledningsmaterial som särskilt belyser områdena reproduktiv och sexuell hälsa, HIV/AIDS, ekonomiska reformer, PRS-processer samt effekterna av våld mot kvinnor både socialt och kostnadsmässigt. Regeringen har stått i rådgivningskontakt med Sida när verket 2001 genomförde en omfattande utvärdering av dess jämställdhetsmål och strategi för jämställdhetsintegrering, med fallstudier fokuserade på insatser i , och . Studiens resultat skall ligga till grund för en åtgärdsplan och för revideringen av Sidas Handlingsprogram för jämställdhetsarbete som utarbetas . Regeringen och Sida har 20022003 stött en revidering av en handbok och metodskrift om (CEDAW, Con- vention to End All Forms of Discrimination Against Women). skall kunna användas som vägledning- och stödmaterial för det konkreta utvecklingssamarbetet såväl av svenska användare som av samarbets- partners. Regeringen har fortsatt att driva frågan om speciella rapportörer om barns situation och om våld mot kvinnor inom FN:s kommission för mänskliga rättigheter. Regeringen stödjer insatser världen över (både multilateralt och Skr. 2002/03:140 bilateralt) som aktivt motverkar mäns våld mot kvinnor och barn. Insatserna omfattar skydd, juridisk rådgivning och annat stöd på plats och inbegriper en rad olika åtgärder som kristelefoner, kvinnohus, annat skyddat boende samt rehabiliteringsåtgärder och utbildning. Kvinnors tillgång och äganderätt till mark Regeringen har varit pådrivande i ett projekt inom den internationella lantmäteriorganisationen (Fédération Internationale des Géomètres, eller International ) vars syfte var att ta fram riktlinjer för kvinnors äganderätt/tillgång till mark (Women´s Access to Land FIG Guidelines) för att säkerställa att landreformer och projekt för tilldelning av mark är öppna för alla, oavsett kön. Tonvikten i arbetet låg på kvinnornas situation i utvecklingsländer och i länder under förändring, t.ex. forna Sovjetstater. Projektet har delvis finansierats av Sida och . Lantmätare spelar en viktig roll i förvalt- ningen av mark, speciellt när det gäller att stödja tilldelning och över- föring av rättigheter till mark. De är inblandade i lagstiftningsarbete, upprättande av fastighets- och inskrivningsregister och i markanvänd- ningsplanering. I sitt arbete kan lantmätare spela en avgörande roll för att bevaka kvinnornas rättigheter och att säkerställa att kvinnor aktivt kan delta i de olika processerna. Bakgrunden till projektet var i . Som en förberedelse inför denna anordnade , på den initiativ, en internationell workshop om kvinnors rätt till mark . Mötet resulterade i en lista av rekommendationer och slutsatser för att försäkra att kvinnor har samma rätt till mark som män. Vid kongressen i blev frågan om kvinnors rätt till mark och deras besittningsskydd till mark uppmärk- sammat. Som en följd av detta inledde FIG 1998 under svensk ledning sitt arbete med att utveckla sina riktlinjer som slutligen antogs av . Dessa har fått en efterföljare i en skrift, Land tenure and rural development från FN:s livsmedels- och jordbruksorgan (FAO) Skriften skall användas som stöd vid arbetet med lantbruksreformer. använder sig av de framtagna riktlinjerna i sin utbildningsverksamhet likväl som i sin konsultverksamhet och har också anordnat ett flertal seminarier i frågan i ett antal länder, bl.a. i , , och Kirgistan. Handel med människor, särskilt kvinnor och barn Området handel med människor har utgjort och kommer även fortsätt- ningsvis att utgöra ett prioriterat område och en svensk profilfråga i inter- nationella sammanhang. Arbetet omfattar många skilda politikområden och har fokuserat på gränsöverskridande organiserad brottlighet, jämställdhet, fattigdoms- bekämpning, migration, social trygghet och barnrättsfrågor. Regeringen har inom ramen för EU:s regionala samarbete med Skr. 2002/03:140 och med inom ramen för samarbetet mellan och (ASEM) tagit initiativ till gemensamma åtgärder mot handel med människor. En skrift om bakgrunden och en handlingsplan mot handel med människor har utformats och antagits vid ASEM:s utrikesminister- möte . verkar nu för att denna plan genomförs och följs upp. Inom ramen för dialogen mellan och EU har initierat ett projekt för att inkorporera handel med människor på den politiska agendan. Arbete med att utveckla en global strategi för den långsiktiga bekämp- ningen av handel med människor inom ramen för utvecklings- samarbete påbörjades och avslutades .