prop · GQ03100d12 · 2003-04-15 00:00:00 — 2002/03:100 BILAGA 2 Beskrivning av jämförelsenorm ............................................................................. Norm för inkomstbeskattningen........................................................... Norm för indirekt beskattning av förvärvsinkomster .......................... Norm för mervärdesskatten................................................................... Norm för punktskatter........................................................................... Redovisning och beräkningsmetoder.................................................................... Icke saldopåverkande skatteavvikelser................................................... Skatteavvikelserna i sammandrag .......................................................................... Indirekt beskattning av förvärvsinkomster ........................................... Icke saldopåverkande skatteavvikelser................................................... Skatteavvikelserna fördelade på utgiftsområden................................... Beskrivning av enskilda skatteavvikelser............................................................. Inkomst av tjänst................................................................................... Kostnader i tjänst och allmänna avdrag............................................... Intäkter i näringsverksamhet................................................................ Kostnader i näringsverksamhet............................................................ Intäkter i kapital.................................................................................... Kostnader i kapital ................................................................................ Icke saldopåverkande skatteavvikelser................................................. 2002/03:100 BILAGA 2 Översyn av redovisningen inom punktskatteområdet........................ Skatteavvikelser fördelade på skatteområden .................................................. Skatteavvikelser fördelade på utgiftsområden ................................................. Som en komplettering till redovisningen av de olika offentliga utgiftsprogammen i statsbudgeten ges i denna bilaga en samlad redovisning av två olika typer av skatteavvikelser: saldopåverkande och icke saldopåverkande avvikelser. Samhällets stöd till företag och hushåll redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns också stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning. Om ett sådant stöd slopas leder det till en budgetförstärkning för offentlig sektor. De betecknas därför som saldopåverkande skatteavvikelser. I likhet med vad som gäller för statens olika utgifter är varje skatteavvikelse ett uttryck för en politisk vilja. De kan t.ex. syfta till att påverka den disponibla inkomsten för vissa hushåll, kostnaderna för vissa företag eller priserna på vissa typer av varor eller tjänster. I vissa fall kan det vara administrativa skäl som talar för att ett visst stöd utformas som en skatteavvikelse istället för ett bidrag som redovisas på statsbudgetens utgiftssida. I andra fall kan avvikelsen vara en förutsättning för den nivå på skatten som tas ut generellt. Skatteavvikelser kan således vara väl motiverade. För att ge regering och riksdag ett mer fullständigt underlag för prioriteringar mellan olika områden i budgetarbetet är det angeläget att redovisningen av de olika offentliga utgiftsprogrammen kompletteras med en redovisning av de stöd som lämnas på statsbudgetens inkomstsida. Icke saldopåverkande avvikelser. Den samtidiga förekomsten av skattepliktiga och icke skattepliktiga transfereringar på budgetens utgiftssida skapar också behov av kompletterande redovisning. Blandningen av skattepliktiga och icke skattepliktiga transfereringar innebär att de kostnader, som redovisas på statsbudgetens utgiftssida för dessa stöd, inte är direkt jämförbara. För att få jämförbarhet mellan stöd som sker genom skattepliktiga och icke skattepliktiga transfereringar behövs en redovisning av hur mycket olika icke skattepliktiga transfereringar skulle behöva höjas vid en skattebeläggning utformad så att hushållens disponibla 2002/03:100 BILAGA 2 inkomster hålls oförändrade. En sådan skattebeläggning skulle medföra ökade offentliga utgifter finansierade genom ökade skatter men inte påverka budgetsaldot. Därför betecknas skattebefrielserna av vissa transfereringar som icke saldopåverkande skatteavvikelser. I denna bilaga redovisas skatteavvikelserna för inkomståren 2000-2004.1 Sammanställningen omfattar såväl saldopåverkande som icke saldopåverkande skatteavvikelser. Allmänt gäller att skatteavvikelseredovisningen inte beaktar de dynamiska effekter som ett slopande av avvikelserna skulle medföra. 2 Beskrivning av jämförelsenorm För att identifiera en skatteavvikelse måste det existerande skattesystemet sättas i relation till en jämförelsenorm. Den jämförelsenorm som har använts vid beräkningen av skatteavvikelserna i denna bilaga utgår i huvudsak från principen om likformig beskattning, vilket också var en av grundpelarna skattereform. Avvikelsen från en enhetlig beskattning kan uppfattas som en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till den enhetliga och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. För skattesanktionerna har någon fullständig genomgång av lagstiftningen dock ännu inte gjorts. Enbart enstaka sanktioner finns därför redovisade i denna bilaga. I detta sammanhang innebär principen om likformig beskattning att beskattningen inom varje skatteslag skall vara enhetlig och utan undantag. Skatteavvikelseredovisningen beaktar således inte fördelningen av skatteuttaget mellan olika typer av skatter såsom inkomstskatter, indirekta skatter på förvärvsinkomster, mervärdesskatt, och punktskatter. 1 En redovisning av skatteavvikelserna av detta slag har lämnats som en bilaga till regeringens ekonomiska vårproposition. 2002/03:100 BILAGA 2 separat inom vart och ett av de olika skatteslagen inkomstskatt, indirekt beskattning av förvärvsinkomst, mervärdesskatt och punktskatt. Sedan föregående år har en översyn av skatteavvikelseredovisningen inom punktskatteområdet genomförts. Arbetet har syftat till att tydliggöra principerna för vilka skatter som ingår i redovisningen och även till att förtydliga och i viss mån revidera de normer som redovisningen bygger på. Som ett resultat av denna översyn har omfattningen av vissa enskilda avvikelser förändrats liksom antalet avvikelser inom punktskatteområdet. Den reviderade redovisas i korthet senare i detta avsnitt. En mer detaljerad redogörelse för principerna bakom avvikelseredovisningen och inom punktskatteområdet ges i ett avslutande appendix. För inkomstbeskattningen finns det en gemensam norm för vad som är en inkomst. Den innebär att den samlade inkomst som skall beskattas enhetligt motsvaras av summan av konsumtionsutgifterna och nettoförmögenhetens förändring . Beskattningsperiodens längd skall vara ett kalenderår eller ett 12 månader långt räkenskapsår. Det finns dock ingen gemensam norm för vilken skattenivå som ska gälla för de olika inkomstslagen inkomst av tjänst, inkomst av kapital och inkomst av näringsverksamhet. Det förhållandet att skattenivån för de olika inkomstslagen skiljer sig åt påverkar således inte skatteavvikelseberäkningarna. Vidare gäller att olika grad av progressivitet i skatteskalan är förenlig med under förutsättning att individer med identiska inkomster betalar lika mycket i skatt. Likaså är skattereduktioner förenliga med under förutsättning att de är generella och inte gynnar vissa grupper av skattskyldiga eller inkomster av vissa typer av aktiviteter. Därutöver har bl.a. följande preciseringar gjorts av för inkomstbeskattningen: Sparande skall ske med beskattade inkomster. Värdestegring skall beskattas när den uppkommer och inte vid realisationstillfället. Värdet av hushållsarbete och fritid skall inte ingå i skattebasen. Offentliga transfereringar skall utgöra skattepliktig inkomst. Den implicita avkastning i form av boendetjänster som egnahemsägaren eller bostadsrättsinnehavaren erhåller skall utgöra skattepliktig inkomst. Avskrivningar i näringsverksamhet skall hanteras efter ekonomisk livslängd. 2.2Norm för indirekt beskattning av förvärvsinkomster Enligt för indirekt beskattning av förvärvsinkomster skall socialavgifter och allmän löneavgift eller särskild löneskatt utgå på all ersättning för utfört arbete. är i detta fall en enhetlig skattesats för respektive skatt eller avgift. Sådana ersättningar som är förmånsgrundande för olika socialförsäkringar skall ingå i underlaget för socialavgifter och allmän löneavgift. Övriga ersättningar för utfört arbete skall ingå i underlaget för särskild löneskatt. Nivån på den särskilda löneskatten avses återspegla vad som i ekonomisk mening kan anses vara skatteinnehållet i socialavgifterna och den allmänna löneavgiften. för mervärdesskatten är att i princip all yrkesmässig omsättning av varor och tjänster skall beskattas med normalskattesatsen . Undantaget från skatteplikt vad gäller uthyrning av fast egendom redovisas dock inte som en skatteavvikelse. Skälet är att skatteplikt för sådana tjänster skulle innebära en icke neutral beskattning av boende i hyresrätt och egnahem. Vidare anses det förhållandet att omsättning av finansiella tjänster och försäkringstjänster inte omfattas av mervärdesskatteplikt utgöra en del av i skatteavvikelseredovisningarna. Destinationsprincipen skall tillämpas vid internationella transaktioner. Offentlig myndighetsutövning skall inte vara skattepliktig. Varor och tjänster som subventioneras med offentliga medel skall inte heller vara skattepliktiga, under förutsättning att en mervärdesskattebeläggning av den subventionerade varan eller tjänsten skulle leda till en försvagning av de offentliga finanserna. Redovisningen av skatteavvikelser inom punktsskatteområdet omfattar endast energi- och koldioxidskatterna inklusive den särskilda skatten på kärnkraftsel. Eftersom energiskatten tar sikte på energianvändningen är på detta område att all energiförbrukning skall belastas med samma skatt per kWh. En differentiering av skatteuttaget mellan drivmedelsenergi och el-och värmeenergi är förenlig med . För förbrukning av el och värme motsvaras av normalskattesatsen på el. Då förbrukning av värme beskattas indirekt genom skatt på de bränslen som används i värmeproduktionen beräknas avvikelserna i denna sektor som skillnaden mellan normalskattesatsen på el och skattesatsen för respektive bränsle uttryckt i kronor per kWh oförädlad energi. Omvandlingsförlusterna beaktas inte eftersom den genomsnittliga verkningsgraden i bränslebaserad elproduktion inte skiljer sig nämnvärt från den genomsnittliga verkningsgraden i värmeproduktionen i . För bränsle som används som drivmedel utgörs av skattesatsen för bensin i miljöklass 1. Den högre normalnivån för energiskatten på drivmedel är ett uttryck för att drivmedelsskatten inte bara fyller övergripande fiskala syften utan också fångar upp vissa samhällsekonomiska kostnader av vägtrafiken såsom slitage på väg, bullerstörning och olyckor. för koldioxidskatten utgår från att skatten är avsedd att utgöra ett pris på utsläpp av koldioxid. Enligt skall skatten därför vara proportionell mot koldioxidutsläppen från respektive bränsle. Implicit speglar skattenivån en monetär värdering av den skada som en enhet utsläppt koldioxid medför. Denna skada är densamma oavsett var utsläppen kommer ifrån. Därför sätts för koldioxidskatten lika med normalskattesatsen oberoende av om bränslet används för uppvärmning eller som drivmedel. Eftersom energi- och koldioxidskatterna endast är avsedda att träffa bränsle som 2002/03:100 BILAGA 2 används som drivmedel eller för uppvärmning betraktas skattefriheten för bränsle som används som råvara inte som en skatteavvikelse. I betänkandet Förmåner och sanktioner (SOU 1995:36) och ekonomiska vårproposition finns en uttömmande beskrivning av jämförelsenormer och beräkningsmetoder vid skatteavvikelseberäkningarna. Beräkningen av skatteavvikelserna baseras bl.a. på en periodiserad redovisning, vilket innebär att skatteeffekterna avser det år den underliggande ekonomiska aktiviteten sker. Uppbördsförskjutningar beaktas således inte. I tabell 1 och 2 i slutet av denna bilaga redovisas resultatet av beräkningarna. I tabell 1 redovisas skatteavvikelserna uppdelade på skatteområden för inkomståren 20002004. De icke saldopåverkande skatteavvikelserna är samlade i slutet av tabellen. I anslutning till tabellen ges en kortfattad beskrivning av de enskilda skatteavvikelserna. Avvikelsens nummer i denna beskrivning svarar mot numret i den första kolumnen i tabell 1. Ett u i tabellen visar att avvikelsen har upphört eller kommer att upphöra ett visst år. Ett blankt fält i tabellen visar att avvikelsen inte existerade under ett eller för vilken avvikelserna redovisas. Ett streck i tabellen (-) visar att avvikelsen inte har kunnat beräknas. En nolla i tabellen (0,00) visar att avvikelsen har beräknats men att den är . I tabell 2 redovisas de enskilda skatteavvikelserna fördelade på utgiftsområden. I redovisningen av skatteavvikelser beaktas endast redan beslutade regelförändringar. har inga skatteavvikelser tillkommit. Sådana skatteförmåner som i redovisningen klassificeras som saldopåverkande utgörs av stöd på budgetens inkomstsida där ett 2002/03:100 BILAGA 2 avskaffande av förmånen skulle leda till en budgetförstärkning för offentlig sektor. De saldopåverkande skatteavvikelserna redovisas både netto- och bruttoberäknade. En nettoberäknad skatteavvikelse visar storleken på den skattefria transferering som fullt ut kompenserar de skattskyldiga om skatteavvikelsen tas bort. Den nettoberäknade skatteavvikelsen beräknas som det potentiella skattebortfall som i det fall det rör sig om en skatteförmån uppstår på grund av undantaget. Beräkningsmetoden är statisk, dvs. ingen hänsyn tas till de effekter på de olika skattebasernas storlek som uppstår genom gällande skattereglers inverkan på individernas och företagens beteenden. Detta innebär att den beräknade skatteavvikelsen i de flesta fall överskattar den potentiella förändring i skatteintäkterna som skulle uppkomma i det fall skatteavvikelsen slopas. En bruttoberäknad skatteavvikelse visar storleken på motsvarande skattepliktiga transferering. Vid beräkningen av den senare avvikelsen justeras den nettoberäknade avvikelsen upp med hänsyn till den marginalskatt som gäller för det aktuella skattesubjektet. Vid en nettoberäknad avvikelse på exempelvis 100 och en marginalskatt på blir således den bruttoberäknade avvikelsen 133 (=100/(1-0,25)). Redovisningen är av olika skäl inte fullständig. En anledning är att det i många fall saknas underlag för att beräkna skatteavvikelserna. En annan är att någon fullständig genomgång av skattelagstiftningen avseende skattesanktioner ännu inte gjorts. Därför bör man inte fästa någon större vikt vid den samlade omfattningen av de här redovisade avvikelserna. Icke saldopåverkande skatteavvikelser utgörs huvudsakligen av olika offentliga transfereringar som helt eller delvis är skattebefriade. Om dessa skatteavvikelser slopades skulle visserligen skatteintäkterna öka men skulle de offentliga utgifterna öka vid oförändrade politiska mål. För dessa skatteavvikelser beräknas endast en bruttoavvikelse. Den visar hur mycket utgifterna på den ifrågavarande transfereringen skulle behöva öka för att lämna hushållens disponibla inkomster opåverkade vid en skattebeläggning av transfereringen. 4 Skatteavvikelserna i sammandrag I detta avsnitt ges ett sammandrag av skatteavvikelserna. I kommentarerna refereras genomgående till uppgifter om de bruttoberäknade avvikelserna. De saldopåverkande skatteavvikelser som redovisas här förväntas uppgå till . Denna uppgift om den samlade omfattningen bör dock, av skäl som anförts i avsnitt 3.1, tolkas med viss försiktighet. Den största avvikelsen i tjänsteinkomstbeskattningen är arbetsgivares pensionskostnader för arbetstagare som för beräknas uppgå till . Avvikelsen beror på att den marginalskatt som tjänstepensioner träffas av vid utbetalningstillfället i genomsnitt avviker från den marginalskatt som den anställdes förvärvsinkomster träffas av då arbetsgivarens kostnader för tryggandet av pensionen uppkommer. I beskattningen av näringsverksamhet orsakas de största skatteförmånerna av reglerna för avsättning till periodiseringsfond och överavskrivningar av inventarier. Dessa avvikelser beräknas uppgå till knappt 7 respektive . Skatteförmånerna i kapitalinkomstbeskattningen beräknas minska , framförallt till följd av prisnedgången på aktiemarknaden och höjda taxeringsvärden för småhus och bostadsrätter. Den största skatteavvikelsen i kapitalinkomstbeskattningen förväntas vara avkastningsskatten på pensionsmedel. Denna skatteförmån orsakas av att avkastningsskatten på pensionsmedel uppgår till av en schablonmässigt beräknad avkastning i stället för till . För beräknas den uppgå till . En annan stor skatteavvikelse i kapitalinkomstbeskattningen är kapitalvinstbeskattningen på egna hem och bostadsrätter. Denna skatteförmån orsakas delvis av att endast en del av vinsten tas upp till beskattning, men huvudsakligen av att värdeökningen beskattas först då den realiseras och inte när den uppstår. beräknas den uppgå till brutto. 4.1.2Indirekt beskattning av förvärvsinkomster De saldopåverkande skatteförmåner som härrör från socialavgifterna beräknas uppgå till för , vilket motsvarar en ökning med . Den största skatteförmånen inom mervärdesskatteområdet är den reducerade beskattningen av livsmedel som för beräknas uppgå till . Den näst största skatteförmånen orsakas av undantaget för lotterier. Denna skatteförmån beräknas uppgå till . Därefter kommer personbefordran med . Sammantaget uppgår skatteförmånerna inom mervärdesskatteområdet till 2003. Inom punktskatteområdet ger skattebefrielse för elförbrukning inom industrin upphov till bruttoberäknade förmåner på . Energiskattebefrielsen för biobränslen, torv m.m. ger en beräknad skatteförmån på . Totalt beräknas skatteförmånerna inom punktskatteområdet öka något . Ökningen beror till stor del 2002/03:100 BILAGA 2 på att normalskattesatsen för el, som utgör för skattesatserna på olika fossila uppvärmningsbränslen och på elektrisk kraft, har höjts stegvis . Ök- ningen beror även på att koldioxidskattesatserna har höjts stegvis samt att användningen av biobränslen har ökat. De icke saldopåverkande avvikelser som redovisas här beräknas för uppgå till ca brutto. De icke saldopåverkande avvikelserna har minskat avsevärt . Minskningen beror på att det särskilda grundavdraget för pensionärer upphör fr.o.m. . 4.3Skatteavvikelserna fördelade på utgiftsområden I tabell 2 redovisas skatteavvikelserna fördelade på utgiftsområden. Avvikelser som inte kunnat hänföras till något enskilt utgiftsområde redovisas som generella avvikelser. De största saldopåverkande avvikelserna återfinns inom utgiftsområdena näringsliv, ekonomisk trygghet vid ålderdom, kommunikationer och kultur m.m. Andra utgiftsområden som har stora saldopåverkande avvikelser är allmän miljö- och naturvård, samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt energi. 2002/03:100 BILAGA 2 Tabell 1 Skatteavvikelser fördelade på skatteområden Kostnadsersättning till viss personal på Sänkt skatt för utländska Förmån av fri resa anställningsintervju Förmån av fri utbildning vid Förmån av miljövänliga tjänstebilar Ersättning för blod m.m. Intäkter vid försäljning av vilt växande Kostnadsersättning i form av Tjänsteinkomster förvärvade på vissa Ersättningar till offer för nationalsocia- Kostnader i tjänst och allmänna avdrag Avdrag för dubbel bosättning Avdrag för resor till och från arbetet Avdrag för avgift till Underskott i aktiv näringsverksamhet Underskott i litterär verksamhet m.m. 2002/03:100 BILAGA 2 Avyttring av näringsfastighet och bo- Avdrag för kostnader för resor till och Bidrag till regionala utvecklingsbolag Rabatter och liknande från ekonomiska Anläggning av ny skog m.m. Nedskrivning av lager och pågående -0,02 -0,01 Utdelning på aktier i onoterade bolag Kapitalvinstbeskattning på eget hem -5,03 -12,06 -24,49 -5,03 -8,44 -17,14 F. Kostnader i kapital 2002/03:100 BILAGA 2 G. Skattereduktioner m.m. Anställningsstöd genom kreditering av Skattereduktion för anslutning till bred- Skattereduktion för avgiften till arbetslös- Tillfälligt stöd till kommuner och lands- Ägare av vissa fastigheter Nedsättning med viss inriktning på Undantag från skatteplikt (avdragsrätt förelig- Försäljning av tomtmark och byggnader (<300 000 kr/år) Skattesats , eller (avdragsrätt Böcker, tidskrifter och övrigt 2002/03:100 BILAGA 2 Omsättning i ideella föreningar (exkl. konserter, idrott och utbildning) Tidpunkt för inbetalning i byggnads- och Avdrag för ingående skatt Ingående skatt på jordbruksarrende Energiskattt på dieselbränsle i motor- Energiskattebefrielse på bränsle för inri- Energiskattebefrielse på bränsle för inri- Elförbrukning i vissa kommuner Skatt på el för gas-, värme-, vatten och Differentierat skatteuttag på fossila Energiskattebefrielse biobränslen, torv Halvt avdrag för energiskatt på bränsle Avdrag för egenproducerad el i kraftvär- Återbetalning av energiskatt för fjärr- Bränsleförbrukning inom växthus- och Elförbrukning inom växthus- och jord- Miljöbonus för el producerad i vindkraft- Generell nedsättning av koldioxidskatt för Särskild nedsättning av koldioxidskatt för Generell nedsättning av koldioxidskatt för 2002/03:100 BILAGA 2 Återbetalning av koldioxidskatt för fjärr- Koldioxidskattebefrielse för produktion av Koldioxidskattebefrielse för inrikes luft- Koldioxidskattebefrielse för inrikes yr- -0,24 -0,25 -0,27 -0,31 -0,35 -0,17 -0,17 -0,19 -0,21 -0,25 -0,48 -0,50 -0,53 -0,62 -0,67 -0,34 -0,35 -0,37 -0,44 -0,47 -2,43 -1,16 -1,23 -0,87 -1,26 -1,70 -0,81 -0,86 -0,61 -0,88 Fastighetsskatt på konventionellt be- skattade hyreshus och småhus -3,15 -2,18 -2,41 -2,54 -2,61 -2,32 -1,60 -1,77 -1,86 -1,92 -3,60 -4,00 -4,64 -4,80 -4,91 -2,64 -2,93 -3,40 -3,52 -3,61 Fastighetsskatt på industri- och elpro- -1,82 -1,83 -1,84 -1,85 -1,86 -1,34 -1,34 -1,35 -1,36 -1,37 -0,84 -0,37 -0,99 -0,60 -0,26 -0,71 Särskild skatt på termisk effekt i -2,33 -2,54 -2,44 -2,55 -2,53 -1,71 -1,86 -1,79 -1,86 -1,86 Socialbidrag och annan hjälp enligt soci- Engångsbidrag i samband med arbets- Bostadstillägg pensionärer () Övriga icke skattepliktiga transfereringar Kostnader i tjänst, allmänna avdrag Särskilt grundavdrag för pensionärer 2002/03:100 BILAGA 2 Tabell 2 Skatteavvikelser fördelade på utgiftsområden Ersättningar till offer för nationalsocia- Engångsbidrag i samband med arbetspla- Hälsovård, sjukvård och social omsorg Socialbidrag och annan hjälp enligt soci- 10.Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Arbetsgivares kostnader för arbetstagares Avsättning till personalstiftelse (pension) Bostadstillägg pensionärer () Särskilt grundavdrag för pensionärer Ekonomisk trygghet för familjer och barn Avdrag för avgift till arbetslöshetskassa Skattereduktion för avgiften till arbetslös- Anställningsstöd genom kreditering av 2002/03:100 BILAGA 2 Förmån av fri resa anställningsintervju Förmån av fri utbildning vid personalav- Kostnadsersättning till viss personal på Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Kultur, medier, trossamfund och fritid Underskott i litterär verksamhet m.m. Försäljning av bildkonst (<300 000 kr/år) Böcker, tidskrifter och övrigt Omsättning i ideella föreningar (exkl. konserter, idrott och utbildning) 18.Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande -0,02 -0,01 Kapitalvinstbeskattning på eget hem och Försäljning av tomtmark och byggnader -0,24 -0,25 -0,27 -0,31 -0,35 -0,17 -0,17 -0,19 -0,21 -0,25 -2,43 -1,16 -1,23 -0,87 -1,26 -1,70 -0,81 -0,86 -0,61 -0,88 Fastighetsskatt på konventionellt be-