prop · GQ031d3 · 2003-01-01 00:00:00 — Kostnadstäckning riskerar därmed i vissa fall att försvåra ett finansiellt ändamålsenligt beteende hos internbankens kunder, exempelvis en övergång till låneformer som ur ett statligt helhetsperspektiv är relativt billigare. För verksamheten statens betalningssystem är inslagen av tydliga kund- /leverantörsförhållanden begränsade. Arbetet är i stor utsträckning av styrande och normgivande karaktär och bedrivs med hänsyn till vad som är bäst för staten. En fortsatt anslagsfinansiering av verksamheten inom statens betalningssystem förefaller därför naturlig. Regeringen föreslår en enhetlig finansiering av samtliga verksamheter inom statens internbank. Övervägande skäl talar för att även in- och utlåningsverksamheten finansieras via anslag. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ningen på anslaget 2:3 : Förvaltningskostnader beräknas därmed öka med 2003. Utgiftsökningen finansieras inom ramen för anslaget. Statens internbank bör även ha möjlighet att ta ut avgifter i syfte att undvika subventionering av kunder som inte är myndigheter eller av verksamheter inom andra samhällssektorer än den statliga. Avgifter bör också kunna användas som styrmedel i syfte att effektivisera den finansiella verksamheten inom staten. Dessa avgifter föreslås redovisas på inkomsttitel Avgifter vid statens internbank i . Tabell 18.10 Härledning av anslagsnivån 2003-2004, för 2:3 : Förvaltningskostnader Anvisat 2002 i 2002 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. I anslaget ingår pris- och löneomräkning med . har omfördelats inom utgiftsområdet. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 18.11 Anslagsutveckling för 2:4 1 Motsvarar 7 655 tkr prisnivå. är statens expertorgan på redovisningsområdet. Nämnden utfärdar kompletterande normgivning, biträder i redovisningsfrågor, yttrar sig över författningsförslag m.m. Tabell 18.12 Härledning av anslagsnivån 2003-2004, för 2:4 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. I anslaget ingår pris- och löneomräkning med . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. 18.52:5 Avgift för Stadshypotekskassans grundfond Tabell 18.13 Anslagsutveckling för 2:5 Avgift för Stadshypotekskassans grundfond beslutade (prop. 1996/97:40, bet. 53) att Stadshypotekskassa skulle föra över sitt innehav av aktier i till staten för försäljning. I utbyte mot överflyttningen av aktieinnehavet åtog sig staten ansvaret för en statlig garantiförbindelse för utestående lån. Avgiften för denna garanti är en procent på genomsnittet av grundfondens storlek innevarande år. En snabbare avvecklingstakt än beräknat har medfört att anslagssparande har kunnat användas för att finansiera bl.a. avgifter för grundfonden. Tabell 18.14 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 2:5 Avgift för Stadshypotekskassans grundfond Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av den snabba avvecklingstakten bedömer regeringen att kostnaden för avgiften för Stadshypotekskassan även kan finansieras med ackumulerat anslagssparande. 18.62:6 Insatser i internationella finansiella institutioner Tabell 18.15 Anslagsutveckling för 2:6 Insatser i internationella finansiella institutioner 1 Avser utfall . har beslutat (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) att skall medverka i en kapitalhöjning i och teckna andelar motsvarande . Av den nya kapitalinsatsen skall inbetalas i åtta lika stora rater av . betalar således in under vart och ett av åren 19982005. I tilläggsbudget (1) till statsbudget för (prop. 2000/01:100, 2000/01:FiU 27, rskr. 279) vidgades anslagsändamålet till att omfatta den årliga medlemsavgiften till CEB. I budgetpropositionen 2002 (prop. 2001/02:1, volym 1, kapitel 7, avsnitt 7.2) vidgades också anslagets ändamål till att omfatta framtida infrianden för de internationella garantier som ingår i resultatområde garantier till internationella finansieringsinstitut. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 18.16 Härledning av anslagsnivån 2003-2004, för 2:6 Insatser i internationella finansiella institutioner Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ett större ackumulerat anslagssparande görs en tidsbegränsad sänkning av anslaget . Frigjorda medel har omfördelats inom utgiftsområdet. 18.72:7 Avsättning för garantiverksamhet Tabell 18.17 Anslagsutveckling för 2:7 Avsättning för garantiverksamhet har beslutat i tilläggsbudget (2) till (prop. 2001/02:100, volym 1, kapitel 7, avsnitt 7.2, bet. 2000/01:FiU11, rskr. 21) att kapitaltäckningsgarantier till skulle omvandlas till belopps- och tidsbegränsade kreditgarantier samt att en separat garantireserv skulle inrättas för bolaget. Anslaget omfattar avsättningar till denna reserv. har vidare bemyndigat regeringen att ikläda staten ekonomiska förpliktelser i form av kreditgarantier till A/O Dom Shvetsii intill ett belopp av . Anslagsmedel motsvarande skall täcka en subvention för garantin. Garantiavgift och anslagsmedel förs till garantireserv, och eventuella garantiinfrianden kommer att belasta reserven. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 18.18 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 2:7 Avsättning för garantiverksamhet Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag Av statsfinansiella skäl föreslår regeringen i denna proposition att de tidigare aviserade avsättningarna till den separata garantireserven för Venantius senareläggs med till 2004. För föreslår regeringen att anslaget uppgår till , vilket enbart avser avsättningen för A/O Dom Shvetsii. har anslaget beräknats till för båda garantierna. Tabell 18.19 PPM:s lån i () verksamhet finansieras med avgifter från pensionssparare, genom lån hos för rörelsekapitalbehov och för investeringar i anläggningstillgångar. Driftskostnaderna uppgick till 2001. De största kostnaderna inom organisationen är utgifter för konsulter, information och kommunikation. Driftskostnaden per pensionssparare uppgick till . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 18.20 Offentligrättslig verksamhet 1 Inklusive avgifter för . Delar av utgifterna för PPM:s administration täcks med avgifter som tas ut från pensionsspararnas premiepensionskonton. Avgiften som tas ut får högst uppgå till av de sammanlagda tillgodohavandena på pensionsspararnas konton. Av- giftsintäkterna 2002 uppgår till . PPM beviljas lån för rörelsekapital, anläggningstillgångar samt rörlig fondhandelskredit även för . Ramen för rörelsekapitalskrediten bedöms uppgå till och ramen för investeringar bedöms uppgå till . Regeringen föreslår också ett bemyndigande om att besluta om en rörlig kredit i omfattande för PPM. Krediten är avsedd att täcka ojämna likviditetsflöden i PPM:s handel med fondandelar. Ett liknande bemyndigande finns som omfattar . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 19 Anslag som inte ingår i något politikområde (Ofördelade anslag) Följande tre anslag inom utgiftsområde 2 ingår inte i något politikområde: 90:3 revisorer: . Anslagen ovan har vissa inbördes samband samt även samband med anslagen 1:14 och 1:15 : Avvecklingskostnader. De sistnämnda inom politikområdet Effektiv statsförvaltning i utgiftsområde 2. Anslagen 90:2 revisorer och 1:14 avser i huvudsak endast . Stora delar av denna verksamhet kommer i stället att finansieras med anslaget 90:1 . Den verksamhet som inte förs över till kommer i stället att belasta avvecklingsanslagen för och revisorer (1:15 och 90:3) . Beräkningen av avvecklingskostnaderna är f.n. osäkra, särskilt avseende kostnader för eventuellt övertalig personal och tomma lokaler. Ytterligare avvecklingskostnader kan därför tillkomma som inte inberäknats i anslagen ovan för 20032004. Tabell 19.1 Anslagsutveckling för 90:1 2Motsvarar 263 300 tkr prisnivå. har beslutat att inrätta en självständig revisionsmyndighet, , under (förs. 1999/2000:RS1, bet. 2000/01:KU8, rskr. 2000/01:116-119). Uppgiften är att granska statlig verksamhet i den omfattning och med den inriktning som anges i den föreslagna lagen om revision av statlig verksamhet. Myndigheten inrättas per . ersätter revisorer och (). tillsatte regeringen på begäran en särskild utredare med uppgift att utreda de organisatoriska frågorna kring bildandet av den nya revisionsmyndigheten. överlämnade utredningen betänkandet organisation och resurser (SOU 2002:17). I betänkandet föreslås ökade uppgifter för jämfört med de uppgifter som RRV och revisorer har . Ökade kostnader beräknas bl.a. som följd av att ledning utökas, att ett vetenskapligt 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 råd knyts till och att intresset för revision förutses öka. kommer även att få ett vidgat mandat och granskningsperspektiv när det gäller effektivitetsrevisioner och ett mer generellt granskningsmandat avseende revision av statliga bolag. Utredningen föreslår också en ambitionsökning avseende effektivitetsgranskningar av statliga bolag och regeringens ägarstyrning av dessa. kommer dessutom att granska årsredovisning för staten och vissa myndigheter m.m. där regeringen enligt nuvarande ordning utser andra revisorer. föreslår också minskade uppgifter. Varken eller regeringen kommer att kunna lägga uppdrag på . RRV:s arbete med regeringsuppdrag överförs således inte till . Myndigheten kommer heller inte att kunna åläggas att vara regeringens remissorgan. Den avgiftsfinansierade internationella rådgivningsverksamhet som RRV bedrivit föreslås heller inte överföras till . Utlån av personal till utskott kommer inte att vara möjligt för . Även viss kontrollverksamhet av EU-medel försvinner. I betänkandet föreslås också vissa ambitionsökningar inom bl.a. kompetensutveckling, omvärldsbevakning och årlig revision av vissa revisionsobjekt. Utredningen anser också att ett visst utrymme bör finnas för att på eget initiativ svara på remisser. Den förstärkning av den statliga kontrollmakten som beslutat om bygger på konstitutionella förändringar. Den långsiktiga dimensioneringen av är inte föremål för prövning. Om finner det motiverat att öka resurserna för för att ytterligare stärka kontrollmakten finns naturligtvis möjlighet att vid kommande budgetberedningar anslå mer medel. En sådan resursförstärkning måste dock ställas mot andra angelägna resursbehov i staten. Resursbehovet bör således beräknas utifrån dagens kostnader för verksamheten vid RRV och revisorer. Dessa kostnader har justerats med hänsyn till ändrade arbetsuppgifter och ambitionshöjningar. Sammanslagningen av två revisionsorgan till ett bör dock kunna med- föra vissa rationaliseringsvinster. Dubbleringen av t.ex. vissa administrativa funktioner kommer att bortfalla. Syftet med att beräkna resurser på detta sätt är endast att få ett underlag för att beräkna resursernas totala omfattning. Avsikten är inte att ange vilka resurser som behövs för verksamhetens olika delar. Det skulle innebära att handlingsutrymmet för riksrevisorerna att forma den nya begränsas. Riksdagsstyrelsen föreslår att får utökade arbetsuppgifter jämfört med de förslag som presenteras av . Inom vissa områden föreslås också ambitionshöjningar. I beräkningen av anslagsbehovet har även beaktats att kostnaderna för lokaler torde bli högre än för de nuvarande båda revisionsmyndigheterna. Engångsvisa kostnader i samband med starten av myndigheten ingår inte i beräkningen av anslagsbehovet för . Sådana kostnader avses finansieras av andra medel. Internationell biståndsverksamhet som finansieras av SIDA och EU samt s.k. twinningverksamhet är en viktig del av bidrag till institutionsuppbyggande i utvecklingsländer. Riksdagsstyrelsen anser mot denna bakgrund att bör få möjlighet att bedriva sådan internationell verksamhet. Förslaget påverkar inte anslagsbehovet, eftersom får avgiftsbelägga verksamheten. Den närmare utformningen av finansieringen och formerna för bedrivandet av verksamheten kommer att utredas i särskild ordning. Ett viktigt mål för effektivitetsrevisionen är att bidra till att skapa en effektiv statlig verksamhet. Granskningarna skall bidra till att förbättra effektiviteten i statligt finansierad verksamhet och statliga åtaganden. En kraftfull och slagkraftig effektivitetsrevision är nödvändig för att kunna uppnå effektivitetsvinster i den statliga verksamheten. De regeringsuppdrag som utförs är en slags effektivitetsrevision som inte är egeninitierad men som ändå kan antas vara angelägen och av stort värde. Dessa uppdrag kommer inte att utföras av . Riksdagsstyrelsen anser därför att anslagsmedel bör tillföras Riks- revisionen som delvis kompenserar minskningen av regeringsuppdrag. RRV:s arbete med att besvara remisser har utgjort en viktig del i regeringens beredningsarbete av olika förslag, inte minst av propositioner till . De iakttagelser och erfarenheter som revisionen gör i sin granskande verksamhet är värdefulla att tillföra beredningsprocessen inför att nya förslag arbetas fram. Denna uppgift kan inte åläggas som en myndighet under . Däremot är det inte något som hindrar att riksrevisorerna bereds möjlighet att lämna sådana svar och att myndigheten självständigt väljer att delta i detta arbete. Myndigheten kommer att besitta särskild expertkompetens som det finns goda skäl att den för fram i regeringens beredningsarbete. Riksdagsstyrelsen anser att bör få ett resurstillskott jämfört med förslag, för att om riksrevisorerna finner det påkallat, på eget initiativ kunna lämna remissyttranden till regeringen. föreslås anslaget öka jämfört med anslagen för RRV och revisorer. Av praktiska skäl bör samma ordning för finansiering av viss årlig revision tillämpas av som av RRV. Det innebär att får disponera avgiftsinkomsterna från årlig revision . kommer all årlig revision att föreslås vara avgiftsbelagd och redovisas mot statsbudgetens inkomstsida. Dessa inkomster överstiger markant utgiftsökningarna under detta år. Utgiftsökningen bör därför kunna anses vara finansierade med dessa inkomster, även om de inte är hänförliga till samma budgetår. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 19.2 Budget för offentligrättslig verksamhet (Som inte får (varav tjänsteexport) (15 000) (15 000) Tabell 19.4 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 90:1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Tabell 19.5 Låneram för 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Vid behandlingen av revisorernas årsredovisning framhöll finansutskottet (bet. 1998/99:FiU22) att verksamhetsmålet för revisorerna borde utvecklas och konkretiseras i syfte att underlätta en framtida utvärdering av verksamheten. Revisorerna har mot denna bakgrund formulerat målen för verksamheten på följande sätt: revisorers övergripande mål är att främja ett effektivt utbyte av statliga insatser genom att på vägnar granska statlig verksamhet. 1.I sina rapporter och skrivelser skall revisorerna lämna förslag till möjligheter att öka statens inkomster, att spara på statens utgifter och att effektivisera den statliga förvaltningen. Revisorernas förslag till åtgärder skall beredas och presenteras på ett sådant sätt att och regeringen ges bästa möjliga underlag för vidare ställningstaganden. 2.Granskningarna skall i första hand inriktas mot områden med stor statsfinansiell och samhällsekonomisk betydelse och mot områden som har stor betydelse för förvaltningens funktionssätt. skall granskningarna beröra samtliga utgiftsområden och även avse utskottsövergripande frågor. Verksamhetsgren: Årlig revision Den årliga revisionen av , Stiftelsen , ombudsmän, riksdagsförvaltningen, och Hovet skall inriktas på att granska om informationen i årsredovisningarna är rättvisande samt på att redovisningen och ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter. Revisionsarbetet skall bedrivas enligt god revisionssed, med hög effektivitet och kvalitet. Informationsmålet skall understödja revisorers övergripande mål. Under har revisorerna beslutat om 16 förslag till , 2 skrivelser till regeringen, 18 granskningsrapporter, 5 informationsrapporter samt 17 förstudier. Av dessa 17 förstudier har 7 resulterat i beslut om fortsatt granskning. I revisorernas årsredovisning lämnas en redogörelse för behandlingen i av revisorernas förslag. Revisorerna följer också upp förslag som lämnats till . Dessa uppföljningar innehåller en redovisning för riksdagsbehandlingen och åtgärder vidtagna av regering och myndigheter. har i huvudsak ställt sig bakom knappt två tredjedelar av förslagen. Tillkännagivanden till regeringen har beslutats rörande drygt hälften av skrivelserna. I flera fall har avslagit revisorernas förslag med hänvisning till att utredningar tillsatts inom området eller att regeringen redan vidtagit åtgärder inom området. Genomslaget av revisionen i massmedierna har varit gott . Detta mäts bl.a. utifrån antalet pressklipp som berör revisorerna. För att bedöma resultatet av revisorernas verksamhet är också produktiviteten av betydelse. Revisorerna vill peka på att produktionen av revisionsrapporter och skrivelser till och regeringen legat på en väsentligt högre nivå . är antalet producerade rapporter större än . Ökningen av antalet skrivelser är och förstudierna . Denna ökning av produktionen är väsentligt större än det resurstillskott revisorerna erhållit. Detta tyder enligt revisorerna på en klar ökning av produktiviteten, mätt som antalet rapporter i förhållande till antalet anställda. Revisorerna har också som externrevisorer granskat riksbank, Stiftelsen , riksdagsförvaltningen, ombudsmän (), samt Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. Årsredovisningarna för var enligt revisorernas uppfattning vad gäller Kungliga Slottsstaten, Förvaltning, riksdagsförvaltningen och i allt väsentligt rättvisande. Årsredovisningen för ombudsmän bedömdes som rättvisande. Revisorerna tillstyrkte att ansvarsfrihet skulle beviljas för direktion och fullmäktige i samt att skulle fastställa resultat- och balansräkning. På förslag av revisorerna beslöt att lägga Stiftelsen berättelse över verksamhet och förvaltning utan anmärkning till handlingarna. En samlad bedömning av granskningsverksamhetens inriktning, produktivitetsutvecklingen och genomslaget av revisorernas verksamhet visar enligt revisorernas uppfattning att såväl det övergripande målet för verksamheten som verksamhetsmålen och informationsmålet har uppfyllts . När det gäller effektivitetsrevisionen avser flertalet förslag åtgärder för att spara på statens utgifter och att effektivisera den statliga förvaltningen. behandling av revisorernas årsredovisning behandlade revisorers årsredovisning i betänkande 2001/02:FiU18. Utskottet anförde därvid följande: Utskottet har vid sin genomgång av årsredovisningen inte funnit något som motiverar särskilt uttalande av . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 19.6 Anslagsutveckling för 90:2 revisorer 1 bildas en ny revisionsmyndighet (bet. 2001/02:KU25) fattade beslut om att en ny revisionsmyndighet för den statliga revisionen, , skall bildas . Beslutet innebär att de nuvarande organen för statlig revision, revisorer och , avvecklas i samband med att den nya myndigheten bildas. Förberedelser för inrättandet av kommer att påverka revisorernas verksamhet på olika sätt. Olika typer av underlagsmaterial kommer att efterfrågas och viss personal kan komma att engageras i planläggningen för bildandet av myndigheten. Planeringen av granskningsverksamheten kommer att utarbetas så att övergången till den nya revisionsmyndigheten blir så effektiv som möjligt. Budgetförslaget är beräknat utifrån att revisorer upphör efter . Anslagsbelastningen antas fördela sig jämnt med undantag av utgifter för avtalade konsulttjänster inom redovisningsrevision där kostnaderna förväntas belasta anslaget . I sin verksamhet visar revisorerna särskilt på tillämpning, utfall och effekter av tidigare fattade riksdagsbeslut inte minst i ett sammanhållet perspektiv. Förutom att kritiskt granska statliga insatser lämnar revisorerna även förslag till förbättringar. Revisorerna avser också att även fortsättningsvis förbättra samarbetet med utskotten i deras roll att följa upp beslut. Enligt revisorerna kommer den av beslutade förändringen av den nya revisionens organisation att leda till ett successivt ökat samarbete med . Avvecklingskostnader för revisorer på föreslås anvisas på annat anslag under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Riksdagsstyrelsen har ingen erinran mot förslaget. Tabell 19.7 Härledning av anslagsnivån 2003, för 90:2 revisorer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Den första bildas en ny revisionsmyndighet (bet. 2001/02:KU25). 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Tabell 19.8 Anslagsutveckling för 90:3 revisorer: 1 bildas en ny revisionsmyndighet (bet. 2001/02:KU25) fattade beslut om att en ny revisionsmyndighet för den statliga revisionen, , skall bildas . Beslutet innebär att de nuvarande organen för statlig revision, revisorer och , avvecklas i samband med att den nya myndigheten bildas. Budgetförslaget är beräknat utifrån att revisorer upphör och avser kostnader i samband med avveckling. Kostnader för eventuell övertalighet har inte beräknats. revisorer kommer att i så stor utsträckning som möjligt förbereda avveckling av verksamheten. Vissa uppgifter kommer dock inte att kunna vara helt slutförda då verksamheten upphör. En utredare kommer att få i uppdrag att slutföra avvecklingsarbetet. Som exempel kan nämnas visst arbete med revisorers årsredovisning 2003, arkivering och avslutning av diariet. Medel för kostnader i samband med avveckling av revisorer från på föreslås anvisas på ramanslag 90:3 revisorer: . Finansiering föreslås genom en omfördelning inom ramen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Tabell 19.9 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 90:3 revisorer: Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 1. Inledning........................................................................................................................ Det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet........................................................ Mål och långsiktig utveckling .......................................................................... 2.3.1 Utvecklingsinsatser för myndighetschefer och för ledamöter i statliga styrelser, nämnder och råd....................................................... 2.3.2 Verksamhetsanpassad myndighetsstyrning ................................................. 2.3.3 Styrning av den statliga förvaltningsexporten.............................................. 2.3.3 Den statliga tillsynen..................................................................................... 2.3.4 Ett system för uppföljning och utvärdering av förvaltningspolitiken........ 2.3.5 Analys av EU:s utläggningspolitik ............................................................... 2.3.6 Öppenhet och insyn ...................................................................................... 2.3.7 Medborgarnas och företagens syn på förvaltningen.................................... 2.3.9 Styrning av organisationsförändringar ....................................................... 2.3.10 Elektroniska tjänster..................................................................................