prop · GQ03101 · 2003-04-03 00:00:00 — I tabellerna redovisas utfallet per politikområde inom respektive utgiftsområde (se även bilaga 7).Tabell 4.32 Statsbudgetens utgifter fördelade på politikområdenMiljoner kronorStatsbudgetTilläggsbudgetTotalt anvisatUtfallSkillnad mot statsbudgetSkillnad mot totalt anvisatPO 01 Effektiv statsförvaltning8 25758 2628 3418479PO 02 Finansiella system och tillsyn504-849650519PO 03 Skatt, tull och exekution8 05828 0598 049-9-10PO 04 Rättsväsendet23 64126223 90224 052411149PO 05 Utrikes- och säkerhetspolitik1 1621531 3151 137-25-178PO 06 Försvarspolitik44 6622344 68543 400-1 262-1 285PO 07 Skydd mot olyckor1 148131 1611 1884027PO 08 Internationellt utvecklingssamarbete14 294-20014 09414 666372572PO 09 Samarbete med Central- och Östeuropa75007501 018268268PO 10 Integrationspolitik2 425-82 4172 547122130PO 11 Storstadspolitik3010301523222222PO 12 Migrationspolitik2 6901 3154 0053 8131 123-192PO 13 Hälso- och sjukvårdspolitik20 63650821 14420 65721-487PO 14 Folkhälsa80315818692-112-127PO 15 Barnpolitik190191800PO 16 Handikappolitik8 594508 6448 566-29-79PO 17 Äldrepolitik250252944PO 18 Socialtjänstpolitik762167787719-7PO 19 Ersättning vid arbetsoförmåga108 3576 565114 922112 8894 532-2 033PO 20 Ekonomisk äldrepolitik33 535-5833 47733 794260318PO 21 Ekonomisk familjepolitik53 839053 83953 9147575PO 22 Arbetsmarknadspolitik58 91597459 89060 9682 0531 079PO 23 Arbetslivspolitik1 01451 0191 028139PO 24 Jämställdhetspolitik330333966PO 25 Utbildningspolitik64 883-1 01463 86962 373-2 510-1 496PO 26 Forskningspolitik4 65114 6514 7267575PO 27 Mediepolitik6990699667-32-32PO 28 Kulturpolitik4 785284 8134 7938-20PO 29 Ungdomspolitik1060106105-1-1PO 30 Folkrörelsepolitik5040504487-17-17PO 31 Bostadspolitik2 744892 8332 378-365-455PO 32 Regional samhällsorganisation1 99211 9931 986-6-7PO 33 Regionalpolitik3 31303 3133 219-94-94PO 34 Miljöpolitik3 625-193 6063 293-332-313PO 35 Energipolitik2 13202 1322 253121121PO 36 Transportpolitik23 723923 73223 617-106-115PO 37 IT, tele och post995-1995913-83-82PO 38 Näringspolitik1 617-351 5831 6493266PO 39 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande5820582740158158PO 40 Konsumentpolitik179017918344PO 41 Skogspolitik51905195311212PO 42 Djurpolitik42922450401-28-49Tabell 4.32 Statsbudgetens utgifter fördelade på politikområden (fortsättning)Miljoner kronorStatsbudgetTilläggsbudgetTotalt anvisatUtfallSkillnad mot statsbudgetSkillnad mot totalt anvisatPO 43 Livsmedelspolitik4 2654 0148 2797 2863 020-994PO 44 Landsbygdspolitik4 140-1174 0234 20362179PO 45 Samepolitik60060761616PO 46 Demokrati2748035432046-34PO 47 Minoritetspolitik808800Förändring av anslagsbehållningar1 19901 1990-1 199-1 199Summa politikområden521 85112 689534 540528 8126 961-5 728Icke politikområdestillhörig verksamhet90 Övrig verksamhet6 352506 4026 199-153-20391 Allmänna bidrag till kommuner98 8992 838101 737102 3333 43459692 Statsskuldräntor m.m.63 327063 32767 3404 0134 01393 Avgiften till Europeiska gemenskapen23 055023 05520 648-2 407-2 407Kassamässig korrigering-8 7000-8 700-46 285-37 585-37 585Riksgäldskontorets nettoutlåning9 12609 12650 26241 13641 136Summa statsbudgetens utgifter m.m.713 90915 577729 486729 30915 400-177Realekonomisk fördelning av statsbudgetenVid analys av och information om statsbudgetens storlek och påverkan påsamhällsekonomin delas utgifterna in på ett annat sätt än efter utgiftsområden,politikområden eller anslag. En sådan indelning, efter typ av utgift, är denrealekonomiska indelningen, som baseras på nationalräkenskapernas definitioner.För att skapa jämförbarhet med andra länder upprättas nationalräkenskapernaenligt internationella principer och riktlinjerna har utarbetats av EU, FN, IMF, och Världsbanken.Den realekonomiska indelning som redovisas nedan är: Transfereringar,konsumtion, investeringar, räntor och finansiella transaktioner. De olikarealekonomiska kategorierna presenteras överskådligt och de viktigaste delarna i statsbudgeten under respektive kategori kommenteras. I tabellen visas denrealekonomiska fördelningen av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden. Av tabellen framgår också den procentuella förändringen mellan 2001 och 2002.Diagram 4.4 visar hur utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden fördelar sig på de olika realekonomiska grupperna 2002.Tabell 4.33 Realekonomisk fördelning av statsbudgetenMiljarder kronorRealekonomisk artUtfall 2001Utfall 2002Förändring åren 2001-2002Transfereringar480,0490,62,varav till Hushållssektorn244,5259,16,Kommunala sektorn135,2142,15,Företagssektorn32,728,4-13,Ålderspensions systemet24,722,9-7,Statliga ideella organisationer3,02,8-5,Internationell verksamhet40,035,1-12,varav till EU-institutioner23,320,6-11,3 %Konsumtionsutgifter142,1148,24,varav Löner inkl. sociala avgifter70,377,39,Omkostnader för konsumtion39,439,2-0,Lokaler12,713,88,Utgifter för försvarsändamål13,612,2-10,Direktkonsumtion6,05,7-6,2 %Investeringsverksamhet8,09,720,0 %Räntor85,272,9-14,varav Räntor på statsskulden81,167,2-17,1 %Finansiellatransaktioner6,64,0-39,9 %Summa utgifts-områden722,0725,30,4 %Diagram 4. 4 Utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden , realekonomisktfördeladeKälla: ESVTransfereringarMed transfereringar menas inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. Som transfereringar räknas även bidragtill EU-budgeten samt internationellt bistånd. I kapitel 3 avsnitt 5.2 redovisas de transfereringar som ingår i statens kostnader.Syftet med transfereringar är att omfördela inkomster mellan olika grupper isamhället, mellan olika regioner i landet eller till internationell verksamhet.Transfereringar kan också avse omfördelningar för individen över tiden.År 2002 utgjorde transfereringar drygt två tredjedelar av utgifterna inomstatsbudgetens utgiftsområden. Diagram 4.5 visar transfereringarna permottagargrupp 2002.Diagram 4. 5 Statsbudgetens transfereringar per mottagargrupp 2002Källa: ESVDen största delen av statbudgetens transfereringar gick till hushåll och uppgick till drygt en tredjedel av statsbudgetens utgifter. De största anslagen i denna grupp var Förtidspensioner, Sjukpenning och rehabilitering m.m. Allmännabarnbidrag, Föräldraförsäkring, Efterlevandepensioner till vuxna, Bostadstillägg till pensionärer, för statlig assistansersättning samt Bidrag tillarbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd.Kommunerna var den näst största mottagaren av transfereringar 2002. Denkommunala sektorn omfattar kommuner, landsting och kommunalförbund.Transfereringar till den kommunala sektorn uppgick till en femtedel avstatsbudgetens utgifter. Anslagen Generellt statsbidrag till kommuner ochlandsting och Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting utgjordetillsammans av transfereringarna till den kommunala sektorn.Den tredje största kategorin av transfereringar går till internationellverksamhet. Dessa uppgick av de totalatransfereringarna. De internationella transfereringarna indelas itransfereringar till EU och transfereringar till övrig internationellverksamhet. Transfereringar till EU bestod av Avgiften till Europeiskagemenskapen, medan transfereringar till övrig internationell verksamhet tillstörsta del () bestod av anslaget Biståndsverksamhet. Minskningen avtransfereringarna till EU beror främst på att ett överskott i EU-budgeten för2001 förts över till 2002 (se vidare avsnitt 4.3.27).Transfereringar till företagssektorn uppgick till av de totalatransfereringarna. Företagssektorn omfattas enligt nationalräkenskaperna avprivata företag, ekonomiska föreningar, kommunala bolag, statliga bolag ochstatliga affärsverk. De största anslagen var Arealersättning och djurbidragm.m., Bidrag till och Särskilda insatser för arbetshandikappade.Tillsammans utgjorde dessa anslag av transfereringarna tillföretagssektorn.Transfereringar till ålderspensionssystemet består av statligaålderspensionsavgifter som utgår på vissa anslag som är förenade medålderspensionsrätt. Exempel på anslag var Förtidspensioner, Sjukpenning ochrehabilitering m.m., Pensionsrätt för barnår och Föräldraförsäkring.Organisationer och ideella föreningar får bidrag från staten. Transfereringartill statliga ideella organisationer utgjorde knappt en procent av de totalatransfereringarna. De svarade alltså för en mycket liten del av de samladeutgifterna på statsbudgeten.KonsumtionStatlig konsumtion avser förbrukning av resurser som de statliga myndigheternaanvänder i verksamheten, till exempel utgifter för löner, hyror, inköp av varoroch tjänster, underhåll och reparationer samt försvarets inköp av krigsmaterielsom inte kan användas för civilt bruk. I konsumtionsbegreppet ingår ävenmyndigheters köp av varor och tjänster som produceras utanför myndigheten ochsom levereras direkt till hushållen (direktkonsumtion). Utgifterna förkonsumtion uppgick av utgifterna inom statsbudgetensutgiftsområden. Ungefär 400 av statsbudgetens 500 anslag bestod helt ellerdelvis av konsumtionsutgifter. De tio största konsumtionsanslagen svarade för av de samlade utgifterna för konsumtion.InvesteringarMed investeringar menas utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsombyggnader och maskiner, immateriella tillgångar som dataprogram, värdeföremål,finansiella tillgångar, lagerinvesteringar som är ämnade att användas iproduktion samt utgifter för finansiell leasing. De flesta av dessainvesteringar finansieras med lån i och ingår därför inte iutgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden utan redovisas i avsnitt 4.3.29Riksgäldskontorets nettoutlåning. Av utgifterna inom statsbudgetensutgiftsområden uppgick investeringarna 2002 till . Deanslagsfinansierade investeringarna bestod främst av investeringar iinfrastruktur, vägar och järnvägar. Utgiftsområde 22 Kommunikationer var detutgiftsområde som hade den största delen () av de totalainvesteringarna inom statsbudgetens utgiftsområden.Räntor och övrigt finansielltDen realekonomiska gruppen räntor avser räntor på statsskulden och övrigaräntor, till exempel räntesubventioner för studielånen. Räntorna uppgick till av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden . De två störstaanslagen var Räntor på statsskulden och Studiemedelsräntor m.m. vars utfalltillsammans utgjorde av de totala räntorna.Under posten övrigt finansiellt finns bland annat amorteringar, utlåning,beredskapslagring och utgifter för upplåning och låneförvaltning.Utfallet per utgiftsområdeI följande avsnitt redovisas utfallet per utgiftsområde och de störreskillnaderna mot statsbudgeten på anslagsnivå. Tabellerna visar utfallet perpolitikområde inom respektive utgiftsområde. Anslagen har fördelats till deutgiftsområden som de tillhör i statsbudgeten . I vissa fall kommenteras skillnaderna mot tilldelade medel. Med tilldelade medel avses summan avingående reservationer och ramöverföringsbelopp, anvisade medel på statsbudgetoch tilläggsbudget, medgivna överskridanden samt indragningar. Dessutomredovisas nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen,som ingår på statsbudgetens utgiftssida. I bilaga 7 redovisas en specifikationav utfallet för samtliga anslag på statsbudgeten samt skillnader bl.a. jämförtmed statsbudgeten. I vårpropositionen 2003 och i kapitel 3 avsnitt 5 redovisasutfallet för den senaste femårsperioden.4.3.1 Utgiftsområde 1 Rikets styrelseUtgiftsområdet omfattar politikområdet Demokrati samt delar av politikområdenaMediepolitik och Samepolitik. I utgiftsområdet ingår även anslagen 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten, 90:2 ledamöter och partier m.m. 90:3Riksdagens förvaltningskostnader, 90:4 ombudsmän,justitieombudsmännen, 90:5 m.m. 90:6 Stöd till politiskapartier och 90:7 Expertgruppen för EU-frågor.Tabell 4.34 UO 1 Rikets styrelseMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB1 2002TB2 2002Utfall 2002Utfall- SB 2002Mediepolitik6416681636-32Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande13000190190Samepolitik1817016-1Demokrati792748032046Övrig verksamhet6 4016 325506 171-154Summa UO 17 2687 2841317 333491Ursprungligt anvisat på statsbudgeten exklusive tilläggsbudget2Anvisat på tilläggsbudgetUtfallet uppgick till och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.De högre utgifterna hänför sig i huvudsak till ett äldreanslag från budgetåret1999 F1 Samarbete och utveckling inom (den s.k.Östersjömiljarden) vars utfall blev . Det var somanslaget kunde utnyttjas. Utfallet för anslaget 90:5 blevdäremot lägre än anvisat i statsbudgeten. Det lägre utfallet kan delvis förklaras av utdragna hyresförhandlingar. En annan förklaring är att kronkursen har varit starkare än väntat och som därmed gav upphov till lägrevalutakursförluster för än beräknat. Anslaget har docktillförts på tilläggsbudget för att kompensera denkursförlust som uppstod 2001.4.3.2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltningUtgiftsområdet omfattar politikområdena Effektiv statsförvaltning samtFinansiella system och tillsyn. Här ingår ett antal centrala myndigheter, bl.a.Riksrevisionsverket, , Statskontoret, Statistiskacentralbyrån, , , ochFinansinspektionen. Vidare ingår under Övrig verksamhet anslaget 90:1 revisorer.Tabell 4.35 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltningMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall- SB 2002Effektiv stats-förvaltning8 2868 25758 34184Finansiella system och tillsyn1 271470-8469-2Övrig verksamhet25270281Summa UO 29 5828 754-38 83884Utfallet uppgick till och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.De högre utgifterna hänför sig i huvudsak till anslaget 1:14 Statligatjänstepensioner m.m. Utfallet för anslaget blev högre änanvisat i statsbudgeten. Vid beräkningen av anslaget avvaktade man utvärderingen av den prognosmodell som införts vid . Anslagetbudgeterades utifrån det anslagssparande som upparbetats i syfte att ha sombuffert i avvaktan på en utvärdering av prognosmodellen. Till följd av detta har utgifterna blivit högre än beräknat.4.3.3 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekutionUtgiftsområdet omfattar politikområdet Skatt, tull och exekution.Exekutionsväsendet ingick i utgiftsområde 4 Rättsväsendet.Tabell 4.36 UO 3 Skatt, tull och exekutionMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall- SB 2002Skatt, tull och exekution7 8248 05828 049-9Summa UO 37 8248 05828 049-9Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.De lägre utgifterna förklaras till största delen av att utfallet för anslag 3:2Skattemyndigheterna blev lägre än vad som anvisades istatsbudgeten. Det beror på att skattemyndigheterna har haft lägre IT-kostnaderän beräknat.4.3.4 Utgiftsområde 4 RättsväsendetUtgiftsområdet omfattar politikområdet Rättsväsendet. Här ingår polisväsendet,åklagarväsendet, domstolsväsendet, kriminalvården och rättshjälpen.Exekutionsväsendet har flyttats till utgiftsområde 3 Skatt, tulloch exekution.Tabell 4.37 UO 4 RättsväsendetMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall- SB 2002Rättsväsendet22 75723 64126224 052411Summa UO 422 75723 64126224 052411Utfallet uppgick till och blev därmed (1,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.De högre utgifterna jämfört med statsbudgeten hänför sig i huvudsak tillanslaget 4:6 Kriminalvården vars utfall blev högre änanvisat i statsbudgeten. Kriminalvården har haft akut brist på anstalts- ochhäktesplatser och de högre utgifterna har uppstått till följd av åtgärder föratt lösa denna platsbrist. Det ökade platsbehovet beror bl.a. på att flerintagna har långa strafftider och på slopandet av halvtidsfrigivningen.Utgifterna har även blivit högre till följd av den särskilda satsningen på attbekämpa narkotikamissbruket inom kriminalvården. Anslaget tillfördes 160miljoner kronor på tilläggsbudget. Ramöverföringsbeloppet är -223 miljonerkronor. Den beslutade anslagskrediten () överskreds med 9miljoner kronor.Utfallet för anslaget 4:5 Domstolsväsendet blev högre änanvisat i statsbudgeten, vilket bl.a. beror på att vissa lönekostnader ochförsäkringspremier avseende 2001 betalades ut först under 2002.4.3.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkanUtgiftsområdet omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik.Tabell 4.38 UO 5 Internationell samverkanMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall- SB 2002Utrikes- och säkerhetspolitik1 1601 1621531 137-25Summa UO 51 1601 1621531 137-25Utfallet uppgick till och var därmed (2,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.Utfallet för anslaget 5:3 Bidrag till vissa internationella organisationer blev24 lägre än statsbudgeten. Anslaget anvisades 166 miljonerkronor på tilläggsbudget på grund av en väntad ökning av bidragen till bl.a.FN:s fredsbevarande operationer. Dessa medel har dock inte förbrukats. Utfalletför anslaget 5:6 Fredsfrämjande verksamhet blev lägre änstatsbudgeten. De lägre utfallen för anslagen beror på svårigheten att bedömaomfattningen av fredsfrämjande operationer. Skillnaden förklaras även av attdollarkursen försvagats så att kostnaderna för operationerna blivit lägre änberäknat.4.3.6 Utgiftsområde 6 TotalförsvarUtgiftsområdet omfattar politikområdet Försvarspolitik och politikområdet Skyddmot olyckor. Politikområdet Försvarspolitik består av det militära försvaret och det civila försvaret. Politikområdet Skydd mot olyckor omfattar förebyggande,konsekvensbegränsande och skadeavhjälpande åtgärder avseende olyckor.Tabell 4.39 UO 6 TotalförsvarMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall -SB 2002Försvarspolitik43 80244 6622343 400-1 262Skydd mot olyckor1 0931 148131 18840Summa UO 644 89545 8103644 588-1 222Utfallet uppgick till och var därmed 1 222 miljonerkronor (2,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.Utfallet för anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning ochteknikutveckling blev lägre än vad som anvisades istatsbudgeten. Framför allt beror detta på att budgeterade materielleveranserförsenats på grund av begränsningar i produktionsförutsättningarna och försvarsindustrin. Utfallet för anslaget 6:1Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. blev 323miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Det beror bl.a. på enlöneskuld som kommer att falla ut till betalning 2003 samt mindre fredsfrämjande insatser än beräknat.För att anpassa verksamheten inom det civila försvaret till en förändrad hotbild har beslutat att den nuvarande funktionsindelningen av det civilaförsvaret ska upphöra. inrättades ochÖverstyrelsen för civil beredskap avvecklades. I samband med detta anvisades påtilläggsbudget anslagen 6:19 och 6:21 Civilt försvar.I jämförelse med tilläggsbudgeten blev utfallet på anslaget 6:21 Civilt försvar185 lägre. Finansiering av detta anslag har främst skett genomatt medel flyttats från de tidigare funktionsanslagen.4.3.7Utgiftsområde 7 Internationellt biståndUtgiftsområdet omfattar politikområdena Internationellt utvecklingssamarbete och Samarbete med Central- och Östeuropa.Tabell 4.40 UO 7 Internationellt biståndMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall- SB 2002Internationellt utvecklingsarbete15 92014 294-20014 666372Samarbete med Central- och Östeuropa1 06975001 018268Summa UO 716 98915 044-20015 684640Utfallet uppgick till och var därmed (4,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.Skillnaden kan till största delen hänföras till anslaget 8:1 Biståndsverksamhetvars utfall blev högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna i förhållande till statsbudgeten beror på ett flertalfaktorer. En av dessa är att ett begränsningsbelopp innebarförskjutningar av betalningar och därmed en stor ingående reservation för 2000.Infriande av tidigare ingångna förpliktelser har därefter lett till ettsuccessivt minskande av denna reservation. Begränsningsbelopp sattes dock uppäven , vilket har hållit nere takten i utnyttjandet avreservationen.Under 2002 har förbrukningen av anslagsbehållningen fortsatt, vilket förklararavvikelsen i förhållande till statsbudgeten.Även för anslaget 9:1 Samarbete med förklaras det högreutfallet () av utnyttjande av anslagsbehållningen.Redovisning av utfallet för biståndetBiståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats (procent avbruttonationalinkomsten) som beslutat om för varje enskilt år. Vidberäkningen av biståndsramen i budgetpropositionen används den senasttillgängliga BNI-prognosen, varför ramens storlek kan förändras mellan denekonomiska vårpropositionen och budgetpropositionen, samt mellan åren.Det totala svenska biståndet rapporteras till DAC ().DAC ansvarar för att sammanställa medlemsländernas biståndsstatistik.Rapporteringen till DAC görs efter avslutat budgetår. Irapporteringen ingår samtliga kostnader, inklusive avräkningar, som kanklassificeras som bistånd enligt DAC:s definitioner. Avräkningar avser t.ex.kostnader för flyktingar från biståndsländer, administration av bistånd påUtrikesdepartementet och delar av EU-biståndet. Biståndsrelaterade utgifterfinns således inom ett flertal utgiftsområden. Även vid rapporteringstillfälletanvänds senast tillgängliga BNI-prognos.Nedan redovisas DAC-rapporteringen . Det totala utfallet för2002 är preliminärt och består till viss del av definitivt utfall, menavräkningarna från biståndsramen är preliminära och baseras utfall.Det preliminära utfallet är av BNI vilket är 0,04procentenheter lägre än utfallet . En förklaring till detta är attutfallet påverkades av att en hög andel av reservationer från tidigareår kunde utnyttjas.Tabell 4.41 Utfallet för biståndet 1997-2002Miljoner kronor199719981999200020012002Totalt utbetalat bistånd 113 21212 49913 46716 47917 22017 033Totalt bistånd i procent av BNI 20,79%0,72%0,70%0,80%0,77%0,73%1 Utfallet innehåller samtliga kostnader, inklusive avräkningarna såsom debudgeterats i budgetpropositionen, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC.2 Den senaste prognosen för BNI används vid rapporteringstillfället till DAC.Ytterligare en förklaring är att BNI har ökat. Det slutliga utfallet för dettotala svenska biståndet redovisas i budgetpropositionen , men även dåberäknas procentsatsen för biståndet enligt en BNI-prognos. Definitiv BNIpresenteras först . Det är först då som det definitivabiståndsutfallet i procent av BNI kan redovisas.4.3.8 Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingarUtgiftsområdet omfattar politikområdena Integrationspolitik, Storstadspolitik,Migrationspolitik och Minoritetspolitik.Tabell 4.42 UO 8 Invandrare och flyktingarMiljoner kronorPolitikområdeUtfall 2001SB 2002TB 2002Utfall 2002Utfall - SB 2002Integrationspolitik2 2822 425-82 547122Storstadspolitik2661160328212Migrationspolitik2 7262 6901 3153 8131 123Minoritetspolitk88080Summa UO 85 2825 2391 3076 6951 457Utfallet uppgick till och var därmed (27,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.Skillnaden mellan utfall och statsbudget hänför sig främst till anslaget 12:2Mottagande av asylsökande vars utfall blev högre änanvisat i statsbudgeten. Det beror på att antalet asylsökande imottagandesystemet blev betydligt högre än vad som beräknats i statsbudgeten.Inträdet som operativ medlem i har lett till flerasylsökande. Utan gränskontroller har det blivit enklare att resa mellanSchengenländerna och i praktiken är det möjligt att välja vilket medlemsland man vill söka asyl i. framstår i ett europeiskt perspektiv sommer generöst än övriga länder. Andelen asylsökande som inte har giltigaID-handlingar har ökat, vilket försvårar handläggningen. Handläggningstiderna är fortsatt långa. Antalet asylsökande, som är inskrivna i mottagandesystemet,har successivt ökat. kan också noteras en ökning från ländervarifrån det tidigare endast kommit relativt få asylsökande.