prop · GQ031d5 · 2003-01-01 00:00:00 — Hindren angavs vara sådana att reformen inte kan sägas vara helt 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Verket konstaterade att det ännu är för tidigt att utvärdera . Enligt verket bör regeringen åtgärda vissa hinder, medan antingen själv eller tillsammans med framför allt polisen bör åtgärda resterande hinder. Regeringen har efter att de ovan nämnda rapporterna lämnades genomfört vissa förordningsändringar i syfte att stärka självständiga ställning. Vidare har regeringen lämnat uppdrag till Riksåklagaren att i nära samverkan med bl.a. undersöka hur och övriga åklagarmyndigheter skall kunna ges befogenheter och möjligheter att självständigt anställa ordinarie åklagare vid respektive myndighet (dnr Ju2002/3160/PÅ). I regleringsbrevet slog regeringen fast att det är som har att ansvara för att poliserna vid myndigheten får nödvändig kompetensutveckling, både vad gäller ekoutbildning och allmän polisiär vidareutbildning. Regeringen har vidare gett i uppdrag att analysera behovet av ekobrottsförebyggande arbete och redogöra för med vilka metoder brottsbekämpande myndigheter kan bedriva sådant arbete på ett ändamålsenligt och effektivt sätt (Se vidare angående uppdraget under avsnitt 4.4.4. Genom ändringar i polisdataförordningen (SFS 2002:434) som trädde i kraft har polisman vid och annan person som deltar i polisiärt arbete vid myndigheten getts direkt åtkomst till kriminalunderrättelseregistren och till det allmänna spaningsregistret. har med anledning av granskning lämnat en redogörelse till verket om vidtagna och planerade åtgärder. Av denna framgår bl.a. följande. Staben har förstärkts inom funktionen för verksamhetsplanering och verksamhetsutveckling. En särskild utvecklingsenhet har inrättats direkt under generaldirektören. Vidare pågår arbete med att utarbeta en personalförsörjningspolicy. En särskild arbetsgrupp har tillsatts med uppgift att föreslå riktlinjer för hur ekonomernas roll och uppgifter i myndighetens verksamhet lämpligast kan utformas. Myndigheten har vidare för avsikt att utarbeta en modell för hur arbete och bemanning skall fördelas på myndighetens avdelningar. En särskild insats har inletts i syfte att förbättra balanssituationen vid Östra avdel- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 De tidigare utarbetade riktlinjerna för inbördes prioriteringar av utredningar har kompletterats med rutiner för det praktiska genomförandet av prioriteringen. Instrument för uppföljning av hur dessa prioriteringar efterlevs har införts. Arbete pågår vidare med att utarbeta en strategi för det brottsförebyggande arbetet inom . Intranätet har vid fått en ökad betydelse. Myndighetens intranät förbättras kontinuerligt och anges i en personalundersökning som den viktigaste källan till information om myndighetens verksamhet. Som ett led i miljöledningsarbete har en miljöpolicy och övergripande miljömål formulerats för myndigheten. är en förhållandevis ny myndighet. Det är positivt att myndigheten i ett tidigt skede varit föremål för flera granskningar. De iakttagelser som har gjorts under granskningsarbetet utgör ett värdefullt underlag för myndighetens fortsatta utveckling. I likhet med vad konstaterat i sin granskning anser regeringen att det ännu är för tidigt att utvärdera . är och skall också framöver vara ett av regeringens främsta instrument för bekämpning av ekonomisk brottslighet. Regeringen har vidtagit en rad olika åtgärder som ger myndigheten ännu bättre förutsättningar att bedriva verksamheten ändamålsenligt och effektivt. Genom det utvecklingsarbete som myndigheten själv har påbörjat kommer förutsättningarna att förbättras ytterligare. Detta sammantaget med den satsning som regeringen gjort på i stort ger anledning att räkna med bättre verksamhetsresultat framöver. Regeringen kommer att noga följa den fortsatta utvecklingen. internationella verksamhet och bekämpningen av grov, gränsöverskridande brottslighet har Riksåklagarens vidareutvecklat sin uppgift att samordna åklagarverksamheten som avser internationellt rättsligt samarbete och utvecklingssamarbete. Det gäller utvecklingssamarbetet avseende EU, handläggning av internationella ärenden, samordning av utvecklingen vid de internationella åklagarkamrarna och utbildningsfrågor. Riksåklagaren har deltagit i förhandlingsarbetet inom EU, bl.a. i förhandlingarna om att inrätta Eurojust och i den multidisciplinära arbetsgruppen mot organiserad brottslighet (MDG) samt deltagit i beredningen av den lagstiftning som behövs för att genomföra internationella instrument som antagits. har på ett aktivt sätt deltagit i det Europeiska rättsliga nätverket för åklagare. Även har Riksåklagaren varit engagerad i riksåklagarsamarbetet i och har haft fortsatt ansvar för uppdateringen av Östersjömanualen. har Riksåklagarens insatser fortsatt för att stärka rättsstaten i samarbetsländerna genom en förbättrad brottsbekämpning och en stärkt åklagarroll. Insatserna har koncentrerats till de baltiska staterna. inrättade Riksåklagaren sex åklagarkamrar med uppgift att bekämpa grov, gränsöverskridande brottslighet. Det finns sådana kamrar vid samtliga åklagarmyndigheter. Åklagarna på dessa åklagarkamrar har specialistkompetens för bekämpning av brottslighet med internationell anknytning, t.ex. narkotikabrottslighet, illegal vapenhandel, människosmuggling eller penningtvätt. Vid varje internationell åklagarkammare finns kontaktpunkter i det Europeiska rättsliga nätverket. Åklagarna vid dessa kamrar samarbetar också med Europol och Eurojust. Det är positivt att åklagarorganisationen har genomfört satsningar i syfte att förbättra möjligheterna att ännu effektivare kunna bekämpa grov och gränsöverskridande brottslighet. Att det inom åklagarorganisationen finns såväl organisation som samlad specialistkompetens för bekämpning av sådan brottslighet utgör enligt regeringens bedömning en god plattform för en fortsatt gynnsam utveckling på området. Arbetet i EU liksom Riksåklagarens engagemang i Östersjösamarbetet är också en naturlig och ändamålsenlig utveckling. Det rättsliga utvecklingssamarbetet till framför allt de baltiska staterna har vidareutvecklats och kommer successivt att övergå i sedvanligt grannlandssamarbete. Riksåklagaren har också lämnat värdefullt biträde till i frågor som från olika utgångspunkter berört det internationella arbetet. Beslutet att inrätta Eurojust trädde i kraft . Eurojust ersätter Pro-Eurojust som var en provisorisk enhet för rättsligt samarbete. Pro-Eurojust påbörjade sin verksamhet och etablerade sig snabbt som en effektiv samordningsenhet. Det hanterades över 190 ärenden och genomfördes omkring 15 större samordningsmöten vid enheten. Ärendena avsåg bl.a. terrorism, narkotikabrott, penningtvätt, korruption och skattebrott. Genom inrättandet av Eurojust har medlemsstaterna efterlevt slutsatserna från Europeiska rådets möte i enligt vilka en enhet, Eurojust, med nationella åklagare och motsvarande befattningshavare skall inrättas. För att leva upp till slutsatserna presenterade , tillsammans med , och , två förslag till rådsbeslut, dels om inrättande av Eurojust, dels om inrättande av Pro-Eurojust. Eurojust är ett mellanstatligt samarbetsorgan som har inrättats för att underlätta och förbättra samordning och samarbete mellan medlemsstaterna när det gäller utredning och åtal av grov brottslighet, särskilt i de fall där den är organiserad. Eurojust skall bl.a. bistå EU:s medlemsstater i det rättsliga samarbetet i frågor om t.ex. internationell rättslig hjälp och utlämning. Eurojust skall bestå av en nationell medlem från varje medlemsland. Medlemmarna skall antingen vara åklagare, domare eller polistjänstemän med motsvarande behörighet. Eurojust kan på begäran av en medlemsstat bistå i utredningar och åtal som rör en medlemsstat och ett land utanför EU, förutsatt att ett samarbetsavtal finns med detta land. Eurojust kan också bistå vid utredning och åtal beträffande en utredning som berör en medlemsstat och EG:s ekonomiska intressen. Vidare skall medlemsstaternas åklagarmyndigheter och Eurojust kunna utbyta information. Eurojust skall också kunna samarbeta och utbyta information med internationella organisationer, såsom Europol, det Europeiska rättsliga nätverket och kommissionen. Ett grundläggande värde med Eurojust är att åklagare som handlägger brottsutredningar som inte är begränsade till det egna landet snabbt kan få hjälp med att komma i kontakt med och få 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 biträde av kollegor i andra medlemsländer. Det kan exempelvis avse frågor om samordning, rättsligt samarbete och information. Dessutom kommer enheten att kunna ha en god internationell överblick över utredningsläget i brottsutredningar på ett sätt som en nationell åklagare inte själv kan skaffa sig. Det är i detta sammanhang positivt att redan Pro-Eurojust, trots ganska begränsade förutsättningar, förbättrade samordningen mellan medlemsstaterna och bl.a. handlade förhållandevis många ärenden. Regeringens bedömning är att Eurojust, efter den inledande administrativa fasen, kommer att bli en effektiv samordningsenhet för europeiskt åklagarsamarbete, med goda förutsättningar att kunna bistå medlemsstaterna i kampen mot den organiserade brottsligheten. har ytterligare utvecklat kontakterna med de ekobrottsbekämpande myndigheterna i övriga nordiska länder. Myndigheten har besökts av delegationer från samtliga baltstater. har verksamheten vid myndighetens internationella funktion utvecklats och fördjupats i enlighet med regeringens beslut , i vilket vissa av rättsväsendets myndigheter fick i uppdrag att stärka rättsväsendet i andra länder, i första hand EU:s kandidatländer. har deltagit i såväl bilaterala som PHARE-finansierade rättsbiståndsprojekt. Vidare har internationella funktion biträtt vid internationellt arbete i EU, , och FN. har det nationella ansvaret för att samordna åtgärderna i mot bedrägerier, andra oegentligheter och ineffektiv hantering av EU-re- laterade medel i . inrättades ett EU-bedrägeriråd vid . Rådet har hållit två sammanträden. Tillsammans med de myndigheter i som ansvarar för hanteringen av EU-medel har tagit fram en årsrapport . har också ålagts uppgiften att vara kontaktmyndighet för EU-kom- missionens bedrägeribekämpningsbyrå (). Samarbetet startade och har 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 I uppgiften att vara kontaktmyndighet till ingår också att delta i en kommitté (Cocolaf) och i en arbetsgrupp (Artikel 280) vid . har också det nordiska samarbetet avseende skyddet för EU-medel inletts. Myndighetens internationella arbete har utvecklats ytterligare. Därutöver har myndigheten lämnat värdefullt biträde till i dessa frågor. Det är viktigt att den positiva utvecklingen av det internationella arbetet fortsätter. Regeringen har aviserat att den har för avsikt att presentera en ny samlad strategi mot den ekonomiska brottsligheten (skr. 2001/02:40) Ett mer utvecklat internationellt arbete på alla nivåer kan utgöra en del viktig del i den kommande strategin. Det övergripande målet för domstolsväsendet är att avgöra mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt. För att kunna göra en bedömning av om mål och ärenden avgjorts på ett rättssäkert och effektivt sätt bör hänsyn tas till en rad faktorer. En del faktorer är lätta att mäta medan det för andra faktorer ännu inte finns någon bra mätmetod. De faktorer som är möjliga att mäta och följa upp för en bedömning av resultatet är antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål omloppstider och balansernas åldersstruktur En målsättning är att genomströmningstiderna skall minska för samtliga mål- och ärendekategorier samt att mål- och ärendebalansernas åldersstruktur skall förbättras. Domstolarnas resultat i förhållande till uppsatta verksamhetsmål var tredje året som regeringen fastställde verksamhetsmål för hovrätterna, kammarrätterna, tingsrätterna och länsrätterna. Verksamhetsmålen avser handläggningstider och balanser för olika målkategorier. I regleringsbrevet förändrades verksamhetsmålen i förhållande till målen för . Med utgångspunkt från det då redovisade resultatet ändrades vissa beräkningsrunder och skärptes också vissa verksamhetsmål. infördes ett nytt verksamhetsmål, nämligen balansens storlek i förhållande till antalet inkomna mål. Verksamhetsmål och resultat framgår av tabell 4.4. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 4.4 Tingsrätternas, hovrätternas, länsrätternas och kammarrätternas måluppfyllelse Andel balanserade mål äldre än Andel balanserade mål äldre än - Övriga tvistemål exkl. - Brottmål exkl. notariemål - Dispensfrågan i mål där 1Antal balanserade mål per målkategori /genomsnittligt antal inkomna mål inom målkategorin . 2Antal balanserade mål inom målkategorin som är äldre än /totalt antal balanserade mål inom målkategorin . 3Resultatet är omräknat efter de beräkningsgrunder som gäller . Närmare om resultatet inom respektive domstolsslag Verksamhetsmålen har uppnåtts beträffande andelen balanserade FT-mål äldre än samt andelen balanserade brottmål . I övrigt ligger resultatet nära uppsatta verksamhetsmål. Sammantaget har hovrätterna uppfyllt tre av verksamhetsmålen. I övrigt ligger resultatet väldigt nära uppsatta mål. Länsrätterna har förbättrat resultatet för fem av åtta verksamhetsmål. Målen har uppnåtts beträffande den totala balansen samt andelen mål Resultatet varierar emellertid i stor utsträckning mellan länsrätterna. Medianåldern för avgjorda skattemål samt andelen balanserade mål ligger alltjämt förhållandevis långt från uppsatta mål. Kammarrätterna har uppnått fem av nio verksamhetsmål. I övrigt ligger resultatet förhållandevis nära uppsatta mål förutom beträffande medianåldern för avgjorda skattemål, där resultatet är avsevärt sämre än det uppsatta målet. Det bör noteras att verksamhetsmålen för balanserna är förhållandevis generösa. En ökad eller koncentrerad avverkning av äldre mål drar upp handläggningstiden vilket kan vara en del av förklaringen till resultatet för omloppstiden för avgjorda skattemål. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 4.5 Högsta domstolens och Regeringsrättens måluppfyllelse Medianålder avgjorda mål (mån.) Antal balanserade mål mån. Antal balanserade mål mån 1 : Uppgift om medianåldern för tvistemål, brottmål och övriga mål gäller tiden fram till dispensfrågans avgörande. Uppgifterna om antal balanserade mål gäller samtliga mål. fick i uppdrag att själv fastställa verksamhetsmålen för vissa mål- och ärendekategorier. Mål och resultat framgår av tabell 4.5. har uppfyllt samtliga uppsatta verksamhetsmål utom tre. De balanserade målen äldre än har i stort sett halverats. Medianåldern för avgjorda mål varierar . Här bör emellertid noteras att medianåldern för avgjorda mål som prövats i sak är . Liksom fick Regeringsrätten i uppdrag att själva fastställa verksamhetsmålen för vissa mål- och ärendekategorier. Regeringsrätten har förbättrat resultatet och uppfyllt målsättningen för sju av tio uppsatta verksamhetsmål. Av totalt 37 verksamhetsmål för underrätterna och överrätterna har 15 mål uppnåtts. Beträffande 18 av målen ligger resultatet förhållandevis nära uppsatta verksamhetsmål. Beträffande fyra mål ligger emellertid resultatet långt från verksamhetsmålet. Som en jämförelse kan nämnas att uppnåddes fyra av 28 uppsatta verksamhetsmål. Resultatet varierar dock stort mellan enskilda domstolar. Det är positivt att flertalet domstolar uppnår mer än ett verksamhetsmål. I många fall är resultatet mycket bättre än uppsatta mål. En del domstolar har förbättrat sina resultat högst avse- Andra domstolar ligger emellertid förhållandevis långt från ett eller fler verksamhetsmål. och Regeringsrätten har i allt väsentligt uppnått sina respektive verksamhetsmål. Regeringens bedömning är att domstolarnas samlade måluppfyllelse är god. Det är regeringens uppfattning att de insatser som gjorts inom ramen för reformarbetet nu börjar visa resultat. Även enskilda insatser och initiativ inom domstolsväsendet har haft betydelse för den positiva utvecklingen. I sammanhanget bör uppmärksammas att Eu- ropadomstolen fällt för konventionsbrott beträffande rätten till domstolprövning inom rimlig tid. Även om omständigheterna i de aktuella målen inte kan anses vara betecknande för domstolsväsendet i stort är det angeläget att arbetet med bl.a. långa handläggningstider fortsätter. I årsredovisning framhålls att arbetet med verksamhetsmål uppfattats positivt av flertalet domstolar. Det finns också domstolar som sätter egna mål som går längre än de mål regeringens sätter upp. Det finns således ett intresse i domstolarna för verksamhetsmål som en form för styrning och uppföljning av den egna verksamheten. Regeringen ser verksamhetsmålen främst som ett uttryck för medborgarperspektivet i reformarbetet. Syftet är att söka nå mål som framstår som rimliga och som kan fungera som utgångspunkt för en uppföljning av reformarbetet. Re- geringen avser att i det fortsatta budgetarbetet återkomma till verksamhetsmålen och överväga i vilken omfattning dessa bör justeras eller förändras. Allmänt om arbetsbelastningen och väntade förändringar av måltillströmningen har tendensen varit en minskad måltillströmning inom de båda domstolsslagen. kan det konstateras att målen blivit mer komplicerade i olika hänseenden (mer omfattande mål, processuella invändningar förekommer allt oftare, fler muntliga förhandlingar etc.) vilket medför att arbetsbelastningen är oförändrat hög. Enskilda händelser som exempelvis Göteborgskravallerna och målet om tredje generationens mobiltelefonisystem tog stora resurser i anspråk. Det är viktigt att den rättsskipande verksamheten utövas under samma förutsättningar över hela landet. Den enskilde skall kunna förvänta sig att mål och ärenden avgörs med samma krav på rättsäkerhet och effektivitet oavsett vilken domstol som har att pröva målet eller ärendet. Den uppföljning av domstolarnas resultat som regeringen gör har emellertid visat att resultatet skiljer sig mellan enskilda domstolar och att det på sina håll finns stora balanser som inte låter sig förklaras med tillgängliga data. Detta förhållande är särskilt uppmärksammat i det pågående reformarbetet och det görs också stora instanser från såväl som enskilda domstolar för att komma tillrätta med situationen, bl.a. genom särskilt insatta resurser men också genom att pröva på nya arbetsformer. En fråga som i detta sammanhang uppkommer är om resurserna är rätt fördelade inom domstolsväsendet. har dock inte funnit något påvisbart samband mellan balansernas storlek och resurstillgången och dragit den slutsatsen att stora balanser generellt sett inte är en följd av bristande resurser. Det har vidare funnits indikationer på att skillnaderna i viss utsträckning skulle kunna förklaras med att domstolarna tillämpat reglerna om registrering av mål på olika sätt. Regeringen gav därför i uppdrag att närmare se över rutiner för återrapportering av mål och ärenden. har emellertid funnit att rutinerna, med undantag för vissa måltyper hos länsrätterna, i stort sett var enhetliga. Rapporten föranledde emellertid regeringen att 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 göra vissa ändringar i förordningen (1996:271) om mål och ärenden i allmän domstol. Regeringen utgår från att variationerna i resultaten som föreligger mellan domstolarna också fortsättningsvis följs upp och att lämpliga åtgärder övervägs. Totalt kom det in ca 155 000 mål och ca 1 000 000 ärenden till de allmänna domstolarna. De tog av domstolsväsendets resurser i anspråk. Satsningar på polis och åklagare kan väntas leda till ett ökat antal brottmål. Dessutom ökar antalet konkurser vilket pekar mot en ökning av tvistemålen. Totalt kom det in ca 115 000 mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna. De tog av domstolsväsendets resurser i anspråk. Den nya socialtjänstlagen samt ändringarna i arbetsskadeförsäkringslagstiftningen kommer att leda till en väsentlig ökning av antalet mål. Fastighetstaxeringsmålen väntas också öka. Dessutom kan utgången i vissa mål om skattetillägg i Regeringsrätten och innebära en ökad måltillströmning. Diagram 4.2 Tingsrätternas målutveckling 19992001 Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 128 000, 129 000 respektive 62 000 mål. Något fler tvistemål än brottmål kom in . har förändringarna av antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål varit marginella. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 strukturen på balanserna är marginellt försämrad. Av antalet balanserade mål är . Genomsnittsåldern för avgjorda tvistemål, brottmål och FT-mål är 8,6, . Antalet ärenden uppgår till ca 1 000 000 och tar av den nedlagda tiden i anspråk. Det bör noteras att verksamheten har tyngts av större omorganisationer, bl.a. överflyttningen av inskrivnings- och bouppteckningsverksamheten. Regeringen bedömer att arbetsbelastningen har varit oförändrat hög . Även om andelen balanserade mål ter sig något stor visar tingsrätterna, särskilt i ljuset av genomförda omorganisationer, ett gott resultat. Antalet inkomna mål till miljödomstolarna fortsatte att öka och uppgick till 1 553 stycken. Domstolarna hinner inte med att avverka målen i den takt de kommer in varför balanserna växer. av balanserna är . Antalet balanserade mål mellan fördubblades 2001. Utvecklingen är oroande. Regeringen tillför nu ytterligare medel för att kompensera för de ökade kostnader som inrättandet av miljödomstolarna inneburit. Diagram 4.3 Hovrätternas målutveckling 19992001 Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 22 000, 21 000 respektive 8 000 Antalet inkomna respektive avgjorda mål har minskat något. Balansen har ökat något. Av antalet balanserade mål är . Genomsnittsåldern för avgjorda tvistemål och brottmål är . Ändringsfrekvensen för överklagade tvistemål är och för brottmål , vilket är i nivå med utfallet . En av hovrätterna visar ett sämre resultat än övriga. Här planeras förstärkningsinsatser som bör innebära ett förbättrat resultat. Regeringens bedömning är att arbetsbelastningen är oförändrad från föregående år. Sammantaget visar hovrätterna ett bra resultat. Antalet inkomna mål har fortsatt att öka och uppgick till drygt 350 mål. Antalet balanserade mål uppgår till 335 stycken. Utvecklingen inger viss oro. Regeringen tillför nu ytterligare medel för att kompensera för de ökade kostnader som inrättandet av miljödomstolarna inneburit. Diagram 4.4 Högsta domstolens målutveckling 19992001 Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 4 700, 5 000 respektive 800 mål, vilket överlag är en minskning. Antalet balanserade mål har minskat . Av antalet balanserade mål är . Prövningstillstånd meddelades i 95 mål. Överklagandefrekvensen har varit i stort sett oförändrad . Högsta domstolens goda resultat kan bl.a. förklaras med ett aktivt arbete med verksamhetsmål och uppföljning av verksamheten. Diagram 4.5 Länsrätternas målutveckling 19992001 Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 85 000, 85 000 respektive 31 000 mål. Av antalet balanserade mål är . De tre största länsrätterna svarar för av inkomna mål. De största enskilda målgrupperna är skattemål (ca 15 500), socialförsäkringsmål (ca 15 000) och psykiatrimål (ca 12 000). Genomsnittsåldern för avgjorda skattemål och socialförsäkringsmål var . Antalet inkomna mål har minskat. Minskningen har dock planat ut i jämförelse med den kraftiga nedgången . Även antalet avgjorda mål har minskat. Minskningen är en följd av att antalet förhållandevis enkla mål minskat som insatser gjorts för att arbeta av äldre och tyngre mål. Balansens storlek är i stort sett oförändrad. Förbättringar har emellertid skett beträffande balansernas åldersstruktur. Här bör noteras att balanserna av äldre skattemål har arbetats ned betydligt. kan det redan nu konstateras att den nya socialtjäntslagen, som trädde i kraft 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2002, inneburit en ökning av antalet socialtjänstmål. Sammantaget visar länsrätterna även ett gott resultat. Det tordes finnas goda förutsättningar för att genomströmningstider och balanser skall fortsätta att minska. Diagram 4.6 Kammarrätternas målutveckling 19992001