prop · GQ031d16 · 2003-01-01 00:00:00 — Anslaget skall användas för att stödja verksamheter som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män samt organisationer som driver projekt med detta syfte. Anslaget kan även användas för att pröva nya metoder inom jämställdhetsarbetet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 bör inriktningen fortsatt vara en satsning på utvecklings- och förändringsarbete som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringen föreslår att anvisar . Tabell 11.4 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män Fördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män........................................ Förvärvsarbetstid och tid i hemarbete................................................................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Befolkningen 20- i och utanför arbetskraften ........................................ Sysselsatta 20 efter arbetstidens längd 2001 ................................................. Månadslön efter sektor 2000 och kvinnors lön som andel av mäns lön efter sektor 1992 2001......................................................................................... De tio vanligaste yrkesgrupperna 2000 ................................................................... Arbetsinkomst 2000 för anställda och företagare efter livscykel............ Sammanräknad förvärvsinkomst 2000 för personer efter Antal personer med överskott av kapital 2000 för personer och äldre efter livscykel............................................................................................... Antal personer med underskott av kapital 2000 för personer och äldre efter livscykel............................................................................................... Förmögenhet 1999 efter typ av tillgång................................................................. 1.10 Frivilligt pensionssparande 2000 för personer i åldern .......................... 1.11 Sammansättning 2000 av individuell disponibel inkomst för personer 1.12 Andel med inkomstslag samt medelinkomst 2000 för personer ........... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Antal timmar i förvärvsarbete efter näringsgren 2000.............................................. Antal timmar för hemarbete efter aktivitet 2000/2001 ............................................ Faktiskt arbetad tid i betalt arbete efter livscykel 2001............................................ Tid för obetalt arbete efter livscykel 2000/01 ........................................................... Pensionsgrundande inkomst 2000 för personer i åldern .......................... Fördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män Denna bilaga visar fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Uppgifterna avser huvudsakligen personer i åldern , men i några tabeller finns uppgifter för personer . Redovisningen omfattar de inkomster kvinnor respektive män får från marknadsbaserat arbete, ersättning och bidrag från socialförsäkringssystemen samt från arbetslöshetsförsäkringen. I ett inledande avsnitt framgår hur mycket förvärvsarbete kvinnor och män utför i olika branscher. Önskvärt vore att redovisa den sammanlagda arbetsvolymen enligt () nationalräkenskaper, men i dessa är inte redovisningen uppdelad efter kön. Därefter följer uppgifter om det oavlönade arbetet från SCB:s senaste tidsanvändningsundersökning. Detta är ett viktigt komplement till det marknadsavlönade arbetet. Befolkningens anknytning till arbetsmarknaden enligt SCB:s Arbetskraftsundersökning () avslutar avsnittet. I löneavsnittet redovisas månadslön och löneskillnader mellan kvinnor och män inom olika arbetsmarknadssektorer samt uppgift om månadslön i de tio vanligaste yrkesgrupperna. Inkomstavsnittet inleds med uppgift om arbetsinkomst efter livscykeln. Då arbetsinkomst endast är en del av inkomsten kompletteras denna med uppgift om den sammanlagda förvärvsinkomsten. I tabellen finns även uppgifter för ålderspensionärer. Förekomsten av kapital behandlas i ett särskilt avsnitt. I en särskild tabell visas tillgångar och skulder samt nettoförmögenheten. Pensionsgrundande inkomst som underlag för intjänade pensionspoäng och förekomsten av frivilligt pensionssparande har samlats i nästa avsnitt. Bilagan avslutas med en tabell över hela inkomststrukturen för kvinnor och män, dvs. de komponenter som utgör delar av den enskilda personens disponibla inkomst. Vissa av dessa inkomstslag är en följd av individens val, andra är en följd av händelser som den enskilde inte råder över och som försäkringssystemen skall kompensera för. Hushållsgemensamma transfereringar har fördelats med hälften var på vardera av de vuxna. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Förvärvsarbetstid och tid i hemarbete Enligt utförde kvinnor och män i åldern 128 miljoner timmars förvärvsarbete på marknaden. Av dessa timmar svarade kvinnor för och män för . Diagram 1.1 Antal timmar i förvärvsarbete efter näringsgren 2000 Jord, skog, fiske Finans verks, ftg-tj. o kultur tj, renh Källa: Arbetskraftsundersökningen, SCB Förvärvsarbete, betalt arbete, redovisas i den ekonomiska statistiken. Hemarbete, obetalt arbete, redovisas i tidsanvändningsundersökningen. /01 har tiden för hemarbete skattats till , dvs. ungefär lika mycket som för det betalda arbetet. Fördelningen mellan kvinnor och män är emellertid den omvända kvinnor utför och män av det obetalda arbetet. Diagram 1.2 Antal timmar för hemarbete efter aktivitet 2000/2001 Omsorg om egna barn Inköp av varor o tjänster Resor i smb.m hemarbete Källa: Tidsanvändningsundersökningen, SCB Mängden obetalt arbete är av ungefär samma omfattning som mängden betalt arbete. Kvinnor som grupp ägnar åt obetalt arbete 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 och åt betalt arbete. Män som grupp fördelar till obetalt och till betalt arbete. över veckans arbetar kvinnor och män lika mycket, ca. Kvinnor arbetar lika mycket betalt som obetalt, medan män arbetar dubbelt så mycket betalt som obetalt. I tabell 1 redovisas befolkningen i åldern 20- efter arbetskraftstillhörighet enligt kvinnor och män av befolkningen i åldersgruppen. Av arbetskraften uppgick arbetslösheten till för kvinnor och för män. Bland de sysselsatta var kvinnor och män företagare. Kvinnor arbetar deltid i betydligt större omfattning än män. Kvinnor har främst lång deltid av kvinnorna arbetar 20- medan den motsvarande andelen för män är . av kvinnorna och av männen arbetar heltid. Orsakerna till kvinnors deltid går dels att söka i den ojämna fördelningen av ansvar och arbete med hem och familj och dels i arbetsmarknadens struktur, på så sätt att det inte går att få längre arbetstid hos nuvarande arbetsgivare. Män arbetar deltid i huvudsak för att de studerar, är sjukskrivna eller har delpension. Tabell 1.1 Befolkningen 20- i och utanför arbetskraften Antal och procentuell fördelning Källa: , SCB Tabell 1.2 Sysselsatta 20 efter arbetstidens längd 2001 Källa: , SCB I tabell 2 redovisas den överenskomna arbetstiden och i diagram 3 den faktiskt arbetade tiden. Den genomsnittliga faktiska förvärvsarbetstiden är för kvinnor och för män. För män överstiger den för vissa grupper vilket bland annat beror på att övertid ingår i underlaget men även på att företagare ofta har en längre faktisk arbetstid än . Den faktiska arbetstiden för kvinnor är lägre på grund av större frånvaro för vård av barn och större andel deltidsarbete. Diagram 1.3 Faktiskt arbetad tid i betalt arbete efter livscykel 2001* Källa: , SCB * Avser sysselsatta personer i arbete under mätveckan. Det obetalda arbetet mäts genom tidsanvändningsundersökningen. Den visar större skillnader mellan kvinnor och män och variation efter livscykeln. Genomgående ägnar män åt obetalt arbete i hemmet än kvinnor. Sammanboende kvinnor med barn arbetar mer obetalt än ensamstående kvinnor med barn. Diagram 1.4 Tid för obetalt arbete efter livscykel 2000/01 Källa: Tidsanvändningsundersökningen, SCB I tabell 3 redovisas månadslön för kvinnor och män i olika sektorer . Uppgifterna avser heltids- och deltidsanställda, där månadslönen för deltidsanställda har räknats om till heltidslön. För timavlönade redovisas en beräknad månadslön. Löneskillnader mellan kvinnor och män kan till en stor del förklaras med skillnader i yrke, sektor, befattning, arbetslivserfarenhet och ålder. Det finns emellertid löneskillnader mellan kvinnor och män som inte går att förklara på detta sätt utan kan antas bero på kön, s.k. osakliga löneskillnader. Tilläggas kan att kvinnor generellt har högre utbildning än män och en större andel kvinnor än män har minst 3-årig eftergymnasial utbildning. Redovisning av kvinnors lön i relation till mäns lön görs i två olika serier. Den ena avser kvoten mellan kvinnors och mäns månadslön. I den andra serien är månadslönen beräknad med antagandet att kvinnor och män fördelar sig lika 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 på ålder, utbildning, arbetstid och sektor inom varje yrkesgrupp. Även när detta antagande har gjorts kvarstår löneskillnader mellan kvinnor och män. Storleken på löneskillnaden varierar mellan sektorerna, men är de i stort sett oförändrade. Vad beträffar fördelning av de anställda på olika sektorer på arbetsmarknaden arbetar hälften av de anställda kvinnorna som ingår i lönestatistiken inom privat sektor och en tredjedel inom sektor. För män är andelen inom privat sektor och inom sektor. I tabell 4 redovisas antal, könsfördelning och månadslön för de tio vanligaste yrkesgrupperna. I dessa grupper finns av alla anställda kvinnor och av alla anställda män, dvs. sammanlagt 1,4 miljoner anställda. Ingen av dessa tio yrkesgrupper har en jämn könsfördelning, det vill säga av vardera kön. Endast i en grupp, grundskollärare, har kvinnor och män lika stor månadslön. Tabell 1.3 Månadslön efter sektor 2000 och kvinnors lön som andel av mäns lön efter sektor 1992 2001 Månadslön, kronor samt kvinnors lön som andel av mäns lön, procent Kvinnors lön som andel av mäns lön, % Månadslönen är standardvägd (stv) med antagande att kvinnor och män fördelar sig lika på ålder, utbildning, arbetstid och sektor inom varje yrkesgrupp. Källa: och , Lönestatistik 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Tabell 1.4 De tio vanligaste yrkesgrupperna 2000 Rangordnade efter samtliga i yrkesgruppen Vård- och omsorgspersonal m.fl. Försäljare, detaljhandel, demon- Säljare, inköpare, mäklare m.fl. tjänstemän m. fl. Källa: och , Lönestatistik Tabell 5 visar kvinnors och mäns ekonomiska situation för personer med någon form av arbetsinkomst. Detta inkomstbegrepp omfattar förutom lön även de inkomstrelaterade transfereringar (t.ex. sjukpenning och föräldrapenning) som är knutna till arbetet och kompenserar för inkomstbortfall. Inkomst av näringsverksamhet för företagare ingår i arbetsinkomsten. Uppgifterna är hämtade från SCB:s undersökning av hushållens ekonomi (HEK) och avser . Skillnader i inkomst mellan kvinnor och män påverkas förutom av löneskillnader också av skillnader i kvinnors och mäns olika uttag av föräldraledighet, sjukskrivning och arbete på deltid. Ersättning från socialförsäkringssektorn uppgår normalt till av lönen, dock med ett tak på . Detta medför således skillnad i vilken ersättning som kvinnor och män får från socialförsäkringen, eftersom denna är knuten till inkomsten. Dubbelt så många män som kvinnor har arbetsinkomst från eget företag. Företagarinkomsten är högre för män än för kvinnor. Tabell 1.5 Arbetsinkomst 2000 för anställda och företagare efter livscykel i % av mäns Arbetsinkomst utgör summan av lön, företagarinkomst, sjukpenning, föräldrapenning och dagpenning vid utbildning eller tjänstgöring inom totalförsvaret. Ägare av fåmansbolag räknas som anställd. Källa: HEK, SCB, beräkningar För att studera den ekonomiska situationen för samtliga förvärvsarbetande och pensionärer måste inkomstbegreppet sammanräknad förvärvsinkomst användas. Detta är ett taxeringsmässigt begrepp, vilket består av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Här ingår även ersättning vid arbetslöshet och förtidspension. Eftersom personer är med i redovisningen ingår även pensioner. In- komst av kapital ingår däremot inte. I tabell 6 redovisas uppgifter för samtliga personer med sammanräknad förvärvsinkomst. Skillnaderna i inkomster är större mellan 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 sammanboende kvinnor och män än mellan ensamstående kvinnor och män. En orsak är att sammanboende kvinnor arbetar deltid i större utsträckning än ensamstående kvinnor vare sig de har barn eller inte. Kvinnors lägre inkomster och kortare yrkesverksamma tid leder till att kvinnor har lägre ATP-pension än män. Förvärvsinkomsten visar emellertid inte individens hela konsumtionsmöjligheter. Förekomst av kapital kan öka eller minska faktorinkomsten, skattefria transfereringar i form av familjestöd och skatt på förvärvsinkomsten ger en individuell disponibel inkomst (se tabell 12). Tabell 1.6 Sammanräknad förvärvsinkomst 2000 för personer efter livscykel i % av mäns Sammanräknad förvärvsinkomst består av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Källa: HEK, SCB, beräkningar 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Skattesystemet skiljer på förvärvsinkomster och inkomst av kapital. I tabellerna 7 och 8 redovisas medianer för de personer som har överskott respektive underskott av kapital. Överskott av kapital kan för vissa personer vara en väsentlig källa till ökad disponibel inkomst. Ett överskott betyder att det antingen finns räntebärande tillgångar eller att en realisationsvinst gjorts till följd av försäljning av eget hem, bostads- rätt, aktier eller liknande. Underskott av kapital uppstår vid reaförluster eller då lån på t.ex. egna hem eller bostadsrätter är större än tillgångarna. När det gäller överskott av kapital råder stora skillnader mellan kvinnor och män beträffande beloppens storlek. Underskott av kapital är i jämförelse med överskott jämnare fördelat mellan kvinnor och män. Underskotten kan fördelas mellan personer som är sambeskattade, en möjlighet som inte ensamstående har. Tabell 1.7 Antal personer med överskott av kapital 2000 för personer efter livscykel i % av männens Kapitalinkomst består av inkomstränta, utdelning, realisationsvinst minus skuldränta, realisationsförlust och förvaltningskostnad. Källa: HEK, SCB, beräkningar 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Tabell 1.8 Antal personer med underskott av kapital 2000 för personer efter livscykel i % av männens Kapitalinkomst består av inkomstränta, utdelning, realisationsvinst minus skuldränta, realisationsförlust och förvaltningskostnad. Källa: HEK, SCB, beräkningar Förekomst av tillgångar att sälja är en förutsättning för att reavinster/reaförluster ska uppkomma. I tabell 9 finns uppgifter om tillgångar, skulder och nettoförmögenhet. Tillgångar är uppdelade på reala (t.ex. eget hem och andra fastigheter) och finansiella (t.ex. bankmedel och aktier). Av tabellen framgår att av den totala nettoförmögenheten utgör kvinnors andel och mäns andel . Medelvärdet för nettoförmögenheten var för samtliga kvinnor och för samtliga män . Tabell 1.9 Förmögenhet 1999 efter typ av tillgång Miljarder kronor samt andel Källa: SCB, Förmögenhetsrapport Män har högre ATP-poäng än kvinnor i varje åldersgrupp. I diagram 6 visas en beräkning av den pensionsgrundande inkomsten vilken är underlag för poängen. Inkomsten ökar med stigande ålder men avtar inför pensioneringen för både kvinnor och män. Diagram 1.5 Pensionsgrundande inkomst 2000 för personer i åldern Källa: HEK, SCB, beräkning 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 har enligt () inkomster över 7,5 basbelopp, dvs. högsta pensionspoäng enligt ATP-systemet. Här är emellertid skillnaden mellan kvinnor och män stor. Andelen kvinnor med maximal poäng är , medan andelen för män är . Det är således 3,6 gånger fler män (540 000) än kvinnor (150 000) som uppnådde maximal ATP-poäng. Av tabell 10 framgår att fler kvinnor än män avsätter pengar till ett privat pensionssparande genom avdrag i inkomstdeklarationen. De avdragna beloppen är emellertid högre för män än för kvinnor. Avdragsbeloppen ökar med stigande ålder och är högst pensionsåldern. Fler sammanboende än ensamstående har möjlighet att göra avdrag och beloppen är i genomsnitt något högre. Tabell 1.10 Frivilligt pensionssparande 2000 för personer i åldern Andel av gruppen med avdragsgill pensionspremie och avdragets storlek Medelvärden är beräknade för den grupp som haft avdrag. Källa: HEK, SCB, beräkning Den inkomst en person har kan komma från marknadsbaserat arbete, kapital eller ersättning och bidrag från socialförsäkringssystemen. Av tabell 11 framgår medelvärden för de olika inkomstslagen, vilka kan ses som delkomponenter av en individuell disponibel inkomst, där transfereringar till hushållen delats lika mellan de samboende. Faktorinkomsten för män är väsentligt högre än för kvinnor som grupp och samma relation finns för skatter. Skattepliktiga transfereringar, övriga bidrag och familjestöd går i större utsträckning till kvinnor, delvis för att de i större utsträckning är ensamstående med försörjningsansvar för barn. Tabell 1.11 Sammansättning 2000 av individuell disponibel inkomst för personer i åldern Källa: HEK, SCB, beräkningar I tabell 12 visas medelvärden för de personer som har de respektive inkomstslagen. Hur många detta är i relation till befolkningen mellan framgår av kolumn ett och två i tabellen. Medelvärdena är beräknade utan hänsyn till hur ersättningen mottagits. Un- derhållsstödet har tagits med trots att det egentligen är ett stöd till barnen. För sammanboende personer har barnbidrag och bostadsbidrag delats lika mellan makarna. Hänsyn har inte tagits till försörjningsbörda, dvs. att fler personer skall leva på den inkomst som ett hushåll med barn har. Gruppen ensamstående mödrar är väsentligt större än gruppen ensamstående fäder. Av tabellen framgår att en större andel kvinnor än män får inkomstrelaterade bidrag. Medelbeloppet är emellertid högre för kvinnor än för män endast när det gäller föräldrapenning. Män får i genomsnitt högre arbetsmarknadsstöd, sjukpenning och pension än kvinnor. Mäns högre inkomster får genomslag i de inkomstrelaterade bidragen. Att kvinnor i högre utsträckning tar ansvaret för barn visar sig i att kvinnor tar ut flest dagar med föräldrapenning. Det visar sig också när det gäller barnbidrag och underhållsstöd som i större utsträckning utgår till kvinnor på grund av att kvinnor i högre grad än män är ensamstående föräldrar. Kvinnor i egenskap av ensamförälder får också i högre utsträckning än män del av behovsrelaterade bidrag såsom socialbidrag och bostadsbidrag. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Tabell 1.12 Andel med inkomstslag samt medelinkomst 2000 för personer 20-64 år Kronor samt andel kvinnor och män med inkomstslaget Andel med värde på inkomstslaget, % Medelinkomst för personer med värde Medelinkomst beräknad för dem som har inkomstslaget oavsett om det är för endast en del av året eller vid tillfälliga behov. Källa: HEK, SCB, beräkningar 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Sammantaget visar bilagan att kvinnors ekonomiska resurser är lägre än mäns. Välfärdsstaten bidrar till att stärka kvinnors ekonomiska ställning, men kan också innebära att kvinnor är mer beroende av välfärdsstaten än män. Detta betyder att kvinnor är mer känsliga än män för förändringar i skatter och transfereringssystem, i synnerhet gäller detta ensamstående kvinnor med barn. Även män är beroende av transfereringar, men av andra typer och i mindre utsträckning än kvinnor. Kvinnor har högre utbildning än män och finns i arbetskraften i lika stor utsträckning som män. Kvinnor är emellertid mer jämnt fördelade mellan sektorerna. Hälften av kvinnorna i arbetskraften arbetar i privat sektor och hälften i offentlig. Motsvarande siffra för män är i privat och i offentlig sektor. Fördelning av betalt respektive obetalt arbete skiljer sig markant mellan kvinnor och män. Av den sammanlagda arbetstiden stod kvinnorna för av det obetalda arbetet, medan män stod för av det betalda arbetet. skall det framhållas att deltidsarbete inte gäller samtliga kvinnor. Av de sysselsatta kvinnorna arbetar heltid och deltidsarbetar. En viss ökning av heltidsarbetet har skett . För många kvinnor är deltidsarbetet ofrivilligt då det inte är möjligt att få heltidsarbete. Kvinnor tjänar mindre än män inom samtliga sektorer och oavsett utbildningsnivå. Skillnader i inkomst påverkar storleken på föräldrapenning, sjukpenning och andra inkomstrelaterade bidrag och i förlängningen även på den upparbetade pensionsrätten. Bilagan visar tvåförsörjarnormens genomslag genom att sammanboende kvinnor och män generellt sett har bättre ekonomiska villkor än ensamstående. En jämförelse ur köns- och livscykelperspektiv visar emellertid på variationer. Ensamstående kvinnor arbetar mer betalt än sammanboende kvinnor som arbetar deltid i större utsträckning. Sammanboende kvinnor med barn utför mer obetalt arbete än ensamstående kvinnor med barn. Skillnaderna är däremot mycket små mellan män i olika livscykler, där tendensen snarare är att sammanboende män arbetar mer betalt och mindre obetalt än ensamstående män. Skillnaderna i den sammanräknade förvärvsinkomsten är större mellan sammanboende kvinnor och män än mellan ensamstående kvinnor och män. Att de ekonomiska villkoren skiftar i olika skeden i livet gäller för kvinnor i mycket större utsträckning än för män. Därav följer betydelsen av att se till ett livscykelperspektiv när kvinnors och mäns ekonomiska villkor skall beskrivas. Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 2 Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser ............................................................... Centrala myndigheters styrelser............................................................................ Regionala myndigheters styrelser.......................................................................... 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 2 Könsfördelningen i centrala statliga lekmannastyrelser fördelade på departement; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare .............................. Könsfördelningen i centrala statliga lekmannastyrelser fördelade på myndighet; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare ................................. Andelen kvinnor i regionala myndigheters styrelser; ordinarie leda- möter exkl. personalföreträdare .......................................................................... Antal kvinnor och män i regionala myndigheters styrelser fördelade på län; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare........................................ Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser har könsfördelningen i statliga myndighetsstyrelser på central och regional nivå redovisats för att ge möjlighet att kunna följa utvecklingen. Bakgrunden är de mål för kvinnorepresentationen i statliga organ som beslutade om med anledning av propositionen Jämställdhetspolitiken inför 90-talet (prop. 1987/88:105, bet. 1987/88:AU17, rskr. 1987/88:364). Det första etappmålet som angavs i propositionen om kvinnor uppnåddes och redovisades budgetproposition (1992/93:100, bilaga 12, s. 337 f.). Det andra delmålet om kvinnor uppnåddes i de centrala styrelserna och redovisades i regeringens skrivelse Jämställdhetspolitiken (skr. 1996/97:41, bilaga 2, bet. 1996/97:AU 8, rskr. 1996/97:155). Andelen kvinnor uppgick då till . De regionala styrelserna hade detta år kvinnor. Slutmålet om kvinnliga ledamöter i de statliga lekmannastyrelserna uppnåddes inte. Arbetet för att öka andelen kvinnliga ledamöter i de centrala och regionala styrelserna har totalt sett ändå utvecklats mycket positivt. hade de centrala styrelserna och de regionala kvinnliga ledamöter. , hade de centrala