prop · GQ0375 · 2003-03-06 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2002/03:75Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen /03:75Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.Harpsund den 6 mars 2003Göran (Statsrådsberedningen)Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av de beslut regeringen fat-tatmed anledning av de riksdagsbeslut som meddelats i skrivelser tillregeringen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen regeringsbeslut 1januari-31 december 2002.Vidare lämnar regeringen vissa uppgifter om antalet gällande författningar samtarbetet med regelförbättring och språkvård.InnehållsförteckningFörord . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . . . . . 3 Regelförbättring, språkvård och information om regelverket . . . . . . . 5 Statsrådsberedningen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15 Justitiedepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . 17 Utrikesdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 44 Försvarsdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . 51 Socialdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . 61 Finansdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . 75 Utbildningsdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 102 Jordbruksdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 107 Kulturdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . 112 Miljödepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 119 Näringsdepartementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 124 Kronologiskt register . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . 150 Utskottsindelat register . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 161 Konstitutionsutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 161 Finansutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . 162 Skatteutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . 163 Justitieutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . 164 Lagutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 165 Utrikesutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 166 Försvarsutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . 167 Socialförsäkringsutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 167 Socialutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . 168 Kulturutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . 169 Utbildningsutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 169 Trafikutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . 170 Jordbruksutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 171 Miljö- och jordbruksutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . 171 Näringsutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 172 Arbetsmarknadsutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . 172 Bostadsutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173 Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173 Sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet . . . . . . . . . . . . . 174 Utdrag ur regeringsprotokollet den 6 mars 2003 . . . . . . . . . . . . . . . . 175Skr. 2002/03:75Regeringens skrivelse med redogörelse för behandlingen av skrivelsertill regeringenFörordInledningSedan 1961 har regeringen lämnat redogörelser till för vilka åtgärderregeringen har vidtagit med anledning av olika beslut, senast i skr.2001/02:75. Redogörelsen är knuten till de skrivelser i vilka meddelar regeringen sina beslut. Redogörelsen upptar samtliga riksdagsskrivelser fråndet senaste kalenderåret som är ställda till regeringen, men även äldreriksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade avregeringen har tagits med.Utöver själva redogörelsen för riksdagsskrivelsernas behandling har regeringen i de senaste årens skrivelser lämnat redovisningar av regelbeståndet ochregelregistreringen (senast skr. 2001/02:75 s. 5-13). Sådana redovisningarlämnades i budgetpropositionerna (t.o.m. i bil. 2Gemensamma frågor och i bil. 1995utökades dessutom skrivelsen med information om regelverket och en redogörelseför det pågående reformarbetet avseende reglers kvalitet och språkvård.Utformningen av redogörelseInom har upprättats en ny redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen. Den nu sammanställda redogörelsen avserhuvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits under ti-den 1 januari-31 december2002. För att underlätta för riksdagsutskotten att vid sitt utvärderings- ochuppföljningsarbete få en så aktuell bild som möjligt har redovisningen fåttomfatta även vissa regeringsbeslut från ti-den efter den egentligaredovisningsperiodens utgång. Detta förfarande har använts omriksdagsskrivelserna därigenom har kunnat rapporteras som slutbehandlade.Liksom tidigare är redogörelsen uppställd departementsvis, som regel efter detdepartement riksdagsskrivelsen har ställts till. En sådan princip kan dock inteupprätthållas fullt ut. Vissa departement har upphört eller ändrat namn och även med i övrigt bibehållen departementsorganisation har ärendegrupper vid fleratillfällen flyttats mellan olika departements verksamhetsområden. I sådana fallredovisas riksdagsskrivelserna under de departement som är ansvariga förberedningen av sakfrågorna enligt uppdelningen i bilagan till förordningen(1996:1515) med instruktion för (omtryckt och ändrad2002:1045).Inom varje departements område har material grupperats i fyra huvudavsnitt,nämligen först de äldre riksmötena, därefter riksmötena /01 och 2001/02 ochsist tiden fram till juluppehållet av det nu pågående /03.Redovisningen omfattar alla till regeringen ställda riksdagsskrivelser fr.o.m.nr 138 /02 t.o.m. nr 93 /03. Redovisningen omfattar vidare deriksdagsskrivelser från tidigare riksmöten som inte har redovisats somslutbehandlade. 2002/03:75utvärderingen och uppföljningen av beslut tilldrar sig regeringensåtgärder med anledning av tillkännagivanden till regeringen ettsärskilt intresse. De moment i utskottsbetänkandena som innehåller sådanatillkännagivanden utmärks i redovisningen med en asterisk (*).De departementsvisa avsnitten kompletteras med två register. Ett är kronologiskt uppställt och innehåller hänvisningar om var i redogörelsen varjeriksdagsskrivelse återfinns, uppgift om vilket riksdagsutskott som berettärendet och om regeringen har slutbehandlat skrivelsen eller ej. I det andraregistret, som innehåller samma sakuppgifter, är riksdagsskrivelserna grupperade efter de utskott där ärendena beretts.Ett väsentligt inslag i redogörelsen för behandlingen av riksdagsskrivelsernautgör lagstiftningsärendena och regeringens utfärdande av lagar eller beslut omförordningar. Många av förordningarna är grunden för en omfattandenormgivning på myndighetsnivå. Därför lämnas i detta sammanhang en aktuellredovisning av regelbeståndet och registreringen av regler.Stort avseende fästs vid regelfrågor och konsekvenser av regler. bedrivs ett omfattande arbete med att ompröva regler i takt med attresultat- och målstyrningen utvecklas. Syftet med detta arbete är främst attbättre anpassa reglerna till de aktuella målen för verksamheterna men även attså långt det går begränsa antalet regler. Till regelarbetet hör också att få enbättre struktur i reglerna och ett enkelt och klart språk. Inledningsvisredovisas därför information om regelverket samt arbetet med regelförbättring,språkvård och det offentliga rättsinformationssystemet.Skr. 2002/03:75Regelförbättring, språkvård och det offentliga rättsinformationssystemetRegelförbättring i SverigeRegeringskansliet arbetar kontinuerligt med frågor omenhetlighet och hög kvalitet i lagstiftningen. Huvudsakligen sker arbetet genomJustitiedepartementets granskning av textutkast till regeringens beslut. Textersom granskas är lagrådsremisser, propositioner, skrivelser till ,förordningar, kommittédirektiv och lagar inför kungörande i SFS. Varkentrycklov, överlämnande till Lagrådet eller offentliggörande på annat sätt fårske innan granskningen ägt rum.Granskningen av texterna inriktas på konstitutionella frågor, andra centralarättsliga frågor, författningstekniska frågor samt på språkliga frågor.I konstitutionellt hänseende skall de granskade texterna uppfyllaregeringsformens krav på remissbehandling och lagrådsgranskning. Bemyndigandenför regeringen, kommunerna och myndigheterna skall vara korrekt utformade ochmyndighetsutövning får inte överlämnas till enskilda organ utan lagstöd.Andra centrala rättsliga frågor som granskas är om förslagen leder till någrabetänkliga retroaktiva verkningar från rättssäkerhetssynpunkt och vilkakonsekvenser som ett förslag får för tillämpningen av förvaltningslagens(1986:223) grundläggande regler.Författningstekniken granskas så att den är genomtänkt, klar och enhetlig. Detta gäller särskilt vid genomförandet av EG-rätten i Sverige.I språkligt hänseende lämnas förslag till ett överskådligt och effektivtpresentationssätt. Förslag lämnas även på rubriker, meningsbyggnad, lämpligterminologi och ett enhetligt skrivsätt. De granskade texterna skall hålla högallmän kvalitet och vara begripliga. Målet är att språket i författningarnaskall vara klart och enkelt.Arbetet med granskningen beskrivs i stora drag i Statsrådsberedningens (SB) PM1996:6 Hur granskningsenheten granskar delningar. Vid granskningen används SB:sPM 1995:2 Att styra genom regler? Checklista för regelgivare. Detaljeradeanvisningar för den formella utformningen av författningar finns i Gröna boken(Ds 1998:66). Språkexperternas granskningsarbete beskrivs översiktligt i SB:s PM 1994:2. Som stöd för den språkliga granskningen av författningar används bl.a.SB:s PM 1994:4 Några riktlinjer för författningsspråket. Samtliga PM finnsintagna i SB:s riktlinjer (Ds 1998:52).Regeringskansliet anordnar regelbundet särskilda utbildningar i propositions-och författningsskrivning.Reglers effekter för små företags villkorSimpLex, som är en särskild funktion inom , granskarkonsekvenser för små företags villkor av förslag till nya och ändrade regler.Samtliga förslag till nya eller ändrade författningar som kan ha effekt på småföretags villkor skall enligt gällande riktlinjer inom Regerings-Skr. 2002/03:75kansliet föregås av en konsekvensanalys. Analyserna redovisas i regeringenspropositioner och i eventuella lagrådsremisser.Regeringen har i budgetpropositionen förutskickat att en handlingsplanför förenkling av befintliga regler kommer att utarbetas . Syftet medhandlingsplanen är att minska den administrativa bördan för små företag.Regeringen har diskuterat handlingsplanen med företrädare för ett trettiotalmyndigheter. Det kan konstateras att en mängd åtgärder behövs för att denadministrativa bördan skall minska för små företag. Exempel på sådana åtgärderär förenkling av regler, utveckling av myndigheternas administration,effektivare lösningar när det gäller informationsteknik och sänkta krav påuppgiftslämnande.Riksdagen beslutade att som sin mening tillkännage följande för regeringen (bet. 2002/03:NU1 s. 97-99):. att det under innevarande mandatperiod skall göras en genomgång av heladet regelverk som berör företagandet. att ett kvantitativt mål bör sättas upp för regelförenklingsarbetet isyfte att redan under innevarande mandatperiod påtagligt minska företagenskostnader för administration av regelverket. att en mätmetod bör tas fram som kan visa regelbördans utveckling. att en anmälan med begäran om granskning av regelförenklingsarbetet iSverige under kalenderåret bör lämnas in till . att en bestämd tid bör sättas upp inom vilken myndigheterna måste hasvarat eller handlagt ett ärende vid en företagsstart.Regeringen redovisade sitt regelförenklingsarbete med inriktning på små företagi en skrivelse som lämnades till (skr. 2002/03:8).Regeringen avser att redovisa sitt arbete i en skrivelse till ävenunder 2003.Regelförbättringen inom , kommissionen, rådet och har under åretvidtagit följande åtgärder i syfte att förbättra reglerna inom riktade senast vid ett möte i en uppmaningtill kommissionen, parlamentet och rådet att de skall avtala med varandra omarbetet med regelförbättring.Kommissionen beslutade om en handlingsplan för regelförbättring inom Europeiska unionen (KOM(2002) 278). Kommissionen beslutade vid samma tillfälleom minimiriktlinjer för samrådsförfaranden och även att analyser skall utförasav ett lagförslags sociala, ekonomiska och ekologiska effekter. Handlingsplanen, riktlinjerna och beslutet om konsekvensanalyser bygger till stor del påinnehållet i den rapport om regelförenkling som den s.k. Mandelkerngruppen ladefram 2001.Kommissionen bedriver en del av arbetet med regelförbättring inom ett särskiltprogram för regelförenkling som kallas för SLIM (Simpler Legislation for theInternal Market). Enligt kommissionens handlings-plan skall SLIM ersättas av ett nytt program för förenkling av gällande regler. Det nya programmet skall varaverksamt ochSkr. 2002/03:75skall kunna omfatta alla gemenskapsregler. har framhållit att programmet även bör omfatta en språklig och redaktionell översyn av reglerna.Kommissionen har upprättat s.k. företagspaneler som består av företag frånmedlemsstaterna. Företagspanelerna tar ställning till vilka anpassningskostnader och administrativa bördor som kan bli följden av ett visst regelförslag. Under2002 har företagspanelerna förnyats och effektiviserats. Avsikten är attupprätta en permanent europeisk företagspanel med cirka 3 000 företag, varav 126 skall vara svenska. Panelen skall regelbundet, uppskattningsvis vid 6-8tillfällen , ges möjlighet att lämna synpunkter på aktuella regelförslaginom Europeiska unionen. Avsikten är att synpunkterna skall beaktas i denfortsatta beslutsprocessen. Företagen förväntas ingå i panelen under minst treår. Eftersom panelerna uteslutande skall lämna sina synpunkter över Internetkommer dessa att kunna tas emot och lagras snabbare och mer strukturerat äntidigare.Kommissionens rådgivande kommitté för den inre marknaden har utgjortett värdefullt forum för diskussioner om kommissionens beslut omregelförbättring och effektiviseringen av företagspanelerna.I kommissionens kommitté för standarder och tekniska föreskrifter harmedlemsländerna och kommissionen kommit överens om att införa ettfrivilligt åtagande om att bifoga konsekvensanalyser till anmälningar omnationella tekniska föreskrifter till kommissionen i enlighet med direktiv98/34.Rådet har ställt sig bakom kommissionens beslut om en handlingsplan förregelförbättring och avser att inrätta en arbetsgrupp som skall övervakagenomförandet av planen.Under året har i utskottet för rättsliga frågor och den inremarknaden utarbetat ett förslag till resolution om regelförbättring. Detpresenterades i utskottets betänkande A5-0443/2002.Regelförbättring utanför Europeiska unionenInom bedrivs regelreformarbete i den s.k. Arbetet innebär bl.a. att det utförs djupanalyser av regelgivningen ienskilda . påbörjades djupanalyser av regelgivningen iStorbritannien, , och . Analyserna har utvärderats under2002. Djupanalyser av regelgivningen i och har påbörjats under2002. deltar liksom tidigare i analysarbetet och granskningen avrapporterna från arbetet.Språkvård för bättre offentliga texterEtt klart och enkelt språk är avgörande för regelkvaliteten och för en välfungerande kommunikation mellan myndigheter och medborgare, såväl nationellt som inom finns språkexperter knutna tillgranskningsverksamheten i . De arbetar, förutom med denspråkliga granskningen av bl.a. lag- och förordningstexter, ävenSkr. 2002/03:75med rådgivning, utbildning och annan vägledning i textarbetet. De medverkarockså i de handböcker och promemorior från Statsrådsberedningen där språk- ochtextfrågor ingår. Dessa och andra rekommendationer från språkexperterna finnstillgängliga på webbsidorna Klarspråk på adressenhttp://www.justitie.regeringen. se/klarsprak.En språkexpert finns också hos förvaltningsavdelningens enhet kommittéservice.Språkexperten ger råd om betänkandenas utformning under hela textproduktionenoch kan på så sätt medverka till hög kvalitet på beslutsunderlagen redan ibörjan av lagstiftningsprocessen.Under 2002 har en särskild EU-språkvård inrättats i Justitiedepartementet.Följande uppgifter har prioriterats och genomförts:. - att skapa ett kontaktnät av personer på departement och myndigheter iEU-språkliga frågor bl.a. för stöd till översättarna i termfrågor,. - att tillsammans med institutionernas översättningstjänster ochjuristlingvister lägga fast lämpliga former för samarbete och samråd,. - att skapa särskilda webbsidor med EU-språkliga frågor påJustitiedepartementets webbplats på adressen ,. - att följa och påverka utvecklingsarbete inom EU i syfte att få fram bättrerättsakter.I EU-språkvårdens uppgifter ingår också att granska viktigare utkast tillEG-rättsakter i svensk översättning, att utbilda och informera svenskatjänstemän som deltar i EU-arbetet om hur rättsakterna kan skrivas på ettklarare sätt och att skriva riktlinjer. Endast ett par granskningsuppdrag harkunnat genomföras. finns medel för en heltidstjänst för att bygga upp EU-språkvården.Särskilt intensivt har arbetet med att påverka rättsakternas utformning på etttidigt stadium varit . Detta beskrivs närmare i regeringens skrivelseBerättelse om verksamheten i Europeiska unionen (skr. 2002/03:60).Sverige har påpekat att åtgärder för att förbättra den språkliga ochredaktionella kvaliteten måste ingå i det regelförbättringsarbete somdiskuterats i rådet . Diskussionen är föranledd av den handlingsplan för en enklare och bättre lagstiftning (KOM(2002) 278) som kommissionenpresenterade och som skall utmynna i ett interinstitutionellt avtalom regelförbättring. Frågan har också förts fram i konventet där Sverigesföreträdare föreslagit att kravet på begripliga rättsakter skrivs in i det nyakonstitutionella fördraget (se CONV424/02).I det interinstitutionella avtalet om gemensamma riktlinjer förgemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet (EGT C 73, ) angavs en rad åtgärder som institutionerna skulle vidta för att genomföra riktlinjerna.En sådan åtgärd var att utarbeta en handledning för författningsskrivarna.Handboken blev klar inom den utsatta tiden () och har översatts tillalla medlemsspråk men översättningarna är ännu inte officiellt fastställda. Enannan åtgärd för att främja samarbetet med medlemsstaterna är att förbättra"förståelsen för de särskilda överväganden som måste göras när texternautformas". Som första medlemsstat inbjöds därför av kommissionensrättstjänst till ett seminarium för att ge sin syn pårättsakternas kvalitet.Skr. 2002/03:75Klarspråksgruppen (Fi 1994:A) har regeringens uppdrag att främjaspråkvårdsarbete hos myndigheterna. Gruppen har skapat en växande insikt omspråkets betydelse för effektiviteten i verksamheterna, för demokratin och förrättssäkerheten.Av Klarspråksgruppens verksamhetsberättelse för (dnr Ju2002/1502/PP)framgår att intresset och behovet av språkvård hos myndigheterna ökar. Underåret har en rad myndigheter som inte arbetat med språkvårdsarbeteutsett kontaktpersoner för sådan verksamhet. Ett nytt nätverk förklarspråksarbete har skapats hos Polisen....ver 500 myndighetsrepresentanter har deltagit i seminarier ochkonferenser som Klarspråksgruppen anordnat i samarbete med Direkt,...ppna , kommunförbunden, demokratienheten i ,, , och Information Rosenbad.Bland konferensernas teman kan nämnas Samhällsinformation på lika villkor - attnå över språk- och kulturgränser, Tillgänglighet på webben och Medborgaren ifokus.Priset Klarspråkskristallen delades ut på konferensenKlarspråk för alla i ett mångspråkigt . Stora klarspråkskristallen gicktill ett betänkande och två små kristaller gick till ochSocialstyrelsen. Klarspråksbulletinen har kommit ut med fyranummer och ett specialnummer på engelska. Klarspråksgruppens ochspråkexperternas gemensamma webbplats på Internet utvecklas och förnyasfortlöpande.Klarspråksgruppen lanserade klarspråkstestet, ett interaktivtwebbaserat test för skribenter som vill öka begripligheten i sina texter. Detbygger på det diagnosinstrument som Statskontoret på regeringens uppdragpresenterade i rapporten väg mot ett bättre myndighetsspråk (Statskontoret2001:18).Kommittén för svenska språket har i sitt betänkande Mål i mun (SOU 2002:27)lämnat en rad förslag som rör myndighetsspråkvården och svenska språketsställning i EU. Bland annat föreslås att de statliga myndigheterna ges etttydligare ansvar för sitt eget språkvårdsarbete och att det centrala stödet till myndighetsspråkvården utökas till nya områden och förstärks. Klarspråksgruppens verksamhet föreslås bli flyttad till en ny myndighet, språkråd.Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu inom Regeringskansliet.Det offentliga rättsinformationssystemet (Lagrummet)Det offentliga rättsinformationssystemet utvecklas och förnyas kontinuerligt.Sedan den 1 juli 2000 är i huvudsak all information som skall ingå i systemettillgänglig genom en gemensam ingångssida på Internet: utbyggt kommer rättsinformationssystemet att innehålla även förarbetentill lagar som beslutas av samt praxis från domstolar och myndigheter. Dessutom är avsikten att rättsinformationssystemet skall innehålla föreskrifter från centrala och regionala myndigheterna under regeringen. Även kommuner ochlandsting skall ges möjlighet att ansluta sig till rättsinformationssystemet.Skr. 2002/03:75Större delen av informationen i rättsinformationssystemet tillhanda-Skr.2002/03:75 hålls utan avgifter. Detta är betydelsefullt ur ett demokratisktperspektiv.Rättsinformationen finns i ett stort antal databaser runt om i landet.Innehållet i systemet är dock med teknikens hjälp tillgängligt för användarna på ett enhetligt och samlat sätt via den gemensamma ingångssidan Lagrummet påInternet.Varje offentligt organ som deltar i rättsinformationssystemet ansvarar för attinformationen sprids elektroniskt och att den är korrekt och aktuell.Den 1 januari 2003 överfördes uppgiften att vara samordningsmyndighet förrättsinformationssystemet från till Statskontoret.Samordning och ledning av alla deltagande myndigheter krävs för atträttsinformationssystemet skall kunna fungera tillfredsställande. Ett råd medrepresentanter för de deltagande myndigheterna har därför inrättats underStatskontorets ledning. Ständiga representanter i detta råd ärRegeringskansliet, och Statskontoret. Ytterligare fem myndigheter ingår i rådet för en begränsad tid. Dessa myndigheter är Post- ochtelestyrelsen, , , och . De medverkar i rådet till . I rådets arbete deltar dessutomrepresentanter för riksdagsförvaltningen.Lagar och förordningar Skr. 2002/03:75Antalet gällande grundförfattningar per är 3 451. Av dessaförfattningar är 1 038 lagar. Motsvarande siffror per var 3 406, varav 1 207 lagar.Under år 2002 har EG-direktiv genomförts i 59 ändringsförfattningar (26 lagaroch 33 förordningar) och 20 nya grundförfattningar (7 lagar och 13 förordningar) enligt de nothänvisningar som finns på varje författning som innehållerEG-regler. Elektronisk tillgång till EG-rätten finns framför allt i databasenEUR-Lex ().