prop · GQ03111 · 2003-05-28 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2002/03:111 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Politikområdet Landsbygdspolitik omfattar verksamheter för en hållbar utveckling av landsbygden samt försöks- och utvecklingsverksamhet inom ramen för de nationella handlingsprogrammen för jordbrukets miljöpåverkan och ekologisk produktion. Det övergripande målet för politikområdet är en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveck- ling på landsbygden. Skrivelsen utgör ett komplement till budgetpropositionen för och innehåller en fördjupad redovisning av uppnådda resultat samt mer ingående information om resursfördelningen och utfallet beträffande de i politikområdet ingående verksamhetsområdena. Redovisningen visar också på hur resultaten svarar mot uppställda mål och hur de ingående åtgärderna bidrar till att nå en hållbar utveckling på landsbygden. Beskrivning ................................................av verksamhetsområden Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur (anslagen 44:1 och 44:2) Mål 1-programmen och gemenskapsinitiativet Nationella stödet till norra Miljöförbättrande åtgärder (anslag 44:3) 2.3Yttre och inre rationalisering samt fjällägenheter m.m. (anslagen 44:4 och 44:5)..................................................... 2.4Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. (anslag 44:6) ............................ Utgångspunkter för redovisningen .................................................. Uppföljningar av resultat i årsredovisningar..................... Översyn av miljö- och landsbygdsprogrammet ................ 3.4Halvtidsutvärderingar av miljö- och landsbygdsprogrammet och strukturfondsprogrammen ...15 Utfall och ekonomiska frågeställningar........................................... Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur (anslag 44:1) och från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur (anslag 44:2) ................. Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000200618 Återflöde från EU:s budget............................. Strukturfondsprogrammen åren 20002006 ..................... Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket (anslag 44:3) ...... Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. (anslag 44:4) .. 4.5Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. (anslag 44:5) 22 4.6Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. (anslag 44:6) ............................ Ekologiskt hållbart jordbruk............................................................ Ett rikt odlingslandskap .................................................... Försöks- och utvecklingsverksamhet................................ Ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på landsbygden ........... Miljö- och landsbygdsprogrammet................. Nationellt stöd till jordbruket i norra Miljö- och landsbygdsprogrammet och mål 1 .................. Mål för åtgärden investeringsstöd till jordbruks- trädgårds- och renskötselföretag..................... 6.2.3Mål för åtgärden startstöd till unga jordbrukare54 6.2.5Mål för åtgärden förbättrad bearbetning och Mål för åtgärden kompetensutveckling .......... 6.2.9Mål för åtgärden främjande av anpassning och utveckling av landsbygden .............................. Det nationella ..........stödet till jordbruket i norra Regeringen redovisar för i budgetpropositionen kort- fattat vilka resultat som uppnåtts för olika politikområden. Skrivelsen utgör ett komplement till budgetpropositionen för i fråga om redovisningen av resurser och uppnådda resultat för politik- området Landsbygdspolitik. Syftet är att ge en mer ingående redogörelse än vad som vanligen kan innefattas i resultatredovisningen i budget- propositionen. Målet är också att ge fördjupad information om resursfördelningen och utfallet beträffande de ingående verksamhets- områdena. I samband härmed lämnas även information om andra ekonomiska frågeställningar av betydelse för att skapa en helhetsbild över de tillgängliga resurserna. Redovisningen har också som syfte att visa hur resultaten svarar mot uppställda mål, hur olika åtgärder inom politikområdet samverkar samt hur de ingående åtgärderna tillsammans med andra åtgärder kan bidra till att nå en hållbar utveckling på landsbygden. Sammantaget bör skrivelsen öka möjligheter att bedöma om utnyttjandet av resurserna och de uppnådda resultaten överens- stämmer med de för politikområdet utställda målen. Skrivelsen är uppdelad i sex avsnitt. Inledningsvis ges en kortfattad beskrivning av verksamhetsområdena utifrån anslagen. I det följande avsnittet beskrivs utgångspunkterna för redovisningen. Här ges även kortfattade sammanfattningar av några andra aktuella resultatredovis- ningar. I det följande beskrivs resursfördelningen och i samband härmed andra ekonomiska frågeställningar av särskild betydelse. Därpå följer redovisningen av uppnådda resultat och bedömningar med hänsyn till uppställda mål. Politikområdet Landsbygdspolitik omfattar verksamheter för en hållbar utveckling av landsbygden samt försöks- och utvecklingsverksamhet inom ramen för de nationella handlingsprogrammen för jordbrukets miljöpåverkan och ekologisk produktion. Det övergripande målet är en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Målet omfattar en hållbar livsmedelsproduktion, sysselsättning på lands- bygden, hänsyn till regionala förutsättningar och uthållig tillväxt. Vidare skall jordbrukets natur- och kulturvärden värnas samt jordbrukets negativa miljöpåverkan minimeras i syfte att bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen uppnås inom en generation. Politikområdet omfattar således i huvudsak verksamheter inom jordbrukssektorn, men berör också till mindre del åtgärder inom skogsbrukssektorn. Styrmedlen som ingår i politikområdet är lagstiftning, ekonomiska styrmedel, kompetensutvecklings-, försöks- och utvecklingsverksamhet. Resultatredovisningen är inriktad på resultat uppnådda i fråga om de i statsbudgeten för politikområdet anslagna medlen. I några fall behandlas lagstiftningsåtgärderna i redovisningen, dock enbart på en övergripande nivå för att ge en helhetsbild med avseende på förhållandet mellan upp- ställda mål och uppnådda resultat. De anslag som omfattas av politikområdet är åtgärder för landsbygdens miljö och struktur finansierade från den nationella budgeten respektive EU-budgeten, stöd till jordbrukets rationalisering och stöd till innehavare av fjällägenheter med mera Förutom dessa ingår i politikområdet försöks- och utvecklingsverksamhet, inbegripet marknadsstödjande åtgärder för ekologisk produktion. Slutligen omfattar politikområdet den nuvarande återföringen av skatterna på handelsgödsel och bekämp- ningsmedel. 2.1Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur (anslagen 44:1 och 44:2) Den reformering av den gemensamma jordbrukspolitiken som beslutades innebar bland annat införandet av ett antal kompletterande åtgärder till den gemensamma jordbrukspolitiken. flera strukturstöd med syfte att främja jordbrukets och landsbygdens I och med medlemskapet i EG kom att omfattas av den Ett första svenskt miljöprogram för godkändes av (prop. 1994/95:75, bet. 1994/95:JoU7, rskr. 1994/95:126) och av kommissionen . Flera struktur- och landsbygdsåtgärder infördes också efter att blev medlem i EU. Särskilda strukturfondsprogram för landsbygds- I avgränsades och godkändes ett mål 6- område i norra i vilket ingick landsbygdsåtgärder. program genomfördes med syfte att främja landsbygds- Gemenskapsinitiativet Leader II, landsbygdsutveckling Skr. 2002/03:111 genomfördes i totalt 12 områden. Vid toppmötet i fattades beslut om en jordbrukspolitisk reform, den så kallade Agenda 2000. Genom beslutet togs ett steg mot en större integrering av miljöaspekter och en hållbar utveckling i den gemensamma jordbrukspolitiken. Beslutet omfattade bland annat n- uvarande ramar för EG:stöd till en hållbar utveckling av landsbygden och antagandet av en ny rådsförordning (EG) nr 1257/1999 av om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jord- bruket (EUGJ) om stöd till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar. Denna rådsförordning ersatte tidigare gällande rådsförordningar om miljö-, struktur och landsbygds- åtgärder med anknytning till den gemensamma jordbrukspolitiken. Beslut fattades också om omfattningen och fördelningen av EU:s strukturfondsmedel mellan medlemsstaterna. Gemenskapsåtgärderna genom strukturfonderna regleras av rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av om allmänna bestämmelser för strukturfonderna. Antalet strukturfondsmål minskades från sex till tre och gemenskaps- initiativen till fyra varav ett är Leader+. har det funnits ett särskilt stöd till jord- bruket i norra . Enligt artikel 142 i det svenska anslutnings- fördraget till EU ges rätt att lämna långsiktigt nationellt stöd för att säkerställa att traditionell jordbruksverksamhet kan bibehållas i särskilda regioner som fastställts av . Stödet är natio- nellt finansierat och ingår inte i miljö- och landsbygdsprogrammet eller i mål 1-programmen. Anslagen 44:1 och 44:2 omfattar nationella respektive från EU- budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Åtgärderna som ingår är miljö- och landsbygdsprogrammet, landsbygds- åtgärder inom mål 1-områdena och åtgärder för jordbruket i norra samt Leader+. Budgetramen för miljö- och landsbygdsprogrammet är cirka 23 mil- jarder1 kronor för perioden 20002006. För mål 1-programmen omfattar politikområdet i EU-finansiering . För vissa av åtgärderna i programmet tillkommer en årlig svensk statlig medfinansiering på . Kostnadsramen för gemenskapsinitiativet Leader+ är från EU . Till anläggning av energiskog avsätts . Slutligen var anslagsnivån för det nationella stödet till norra . Regeringen redogjorde i skrivelsen 1999/2000:14, bet. 1999/2000:MJU2, rskr. 1999/2000:91 för innehållet i det svenska miljö- och landsbygds- programmet för perioden 20002006. Åtgärderna inom miljö- och lands- bygdsprogrammet är uppdelade på två insatsområden. 1 Inklusive nationell medfinansiering av strukturåtgärder i mål 1 samt utbetalningar av Syftet med åtgärderna inom insatsområde I är att fördjupa och bredda Skr. 2002/03:111 jordbrukets miljöarbete så att produktionen och utnyttjandet av natur- och kulturresurser kan vidareutvecklas på ekologiskt hållbar grund. Insatsområdet omfattar miljöersättningar (se närmare avsnitt 5), kompen- sationsbidrag till mindre gynnade områden, kompetensutveckling av jord- och skogsbrukare, stöd till investeringar som kan stödja en hållbar utveckling, stöd för anläggning av våtmarker och restaurering av slåtter- ängar och betesmarker samt skogliga miljöåtgärder. Flera av miljö- ersättningarna bygger på ersättningsformer som ingick i jordbrukets miljöprogram åren 19951999. I flera fall har det dock skett smärre och i några fall större ändringar av villkoren. En jordbrukare som ansluter sig till en miljöersättning åtar sig att genomföra åtgärden enligt gällande villkor. Åtgärderna för miljöersättningar och kompensationsbidrag i mindre gynnade områden omfattar hela landet. Det övergripande målet med åtgärderna inom insatsområde II är att främja fortsatt sysselsättning, tillväxt och bosättning på landsbygden och därmed medverka till en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling. Åtgärderna skall underlätta landsbygdens anpassning till nya förut- sättningar, förstärka konkurrenskraften och skapa sysselsättning för både kvinnor och män i landsbygdens näringsliv. Åtgärderna skall även underlätta och främja en diversifiering av näringslivet på landsbygden samt förstärka effekten av andra åtgärder. Insatsområdet omfattar investeringsstöd, kompetensutvecklingsåtgärder, startstöd, stöd till för- bättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och åtgärder för att främja en anpassning och utveckling av landsbygden. Stöden ges till enskilda företag och projekt. Den del av miljö- och landsbygdsprogrammet som finansieras från EU kommer från jordbruksfondens garantisektion (av EU:s budget). Reste- rande delar finansieras med nationella medel. 2.1.2Mål 1-programmen och gemenskapsinitiativet Leader+ Mål 1-programmen samt gemenskapsinitiativet Leader+ kompletterar miljö- och landsbygdsprogrammet. Ett av de tre strukturfondsmålen benämnt Mål 1 berör i de svenska programmen politikområdet Lands- bygdspolitik. Ändamålet med mål 1 är att främja utvecklingen och den strukturella anpassningen av regioner som släpar efter samt i de mest glesbefolkade områdena. För har beslut fattats om två mål 1-pro- gram. Dessa är mål 1 som omfattar och samt mål 1 som omfattar och samt några kommuner i , och . I programmen för båda mål 1-regionerna tillämpas stöd till investeringar i jordbruksföretag, startstöd för unga jordbrukare, stöd för kompetensutveckling, stöd för förbättrad bear- betning och saluföring av jordbruksprodukter samt åtgärder för att främja anpassning och utveckling av landsbygden. Landsbygdsåtgärder inom mål 1-programmen finansieras av EU via jordbruksfondens utvecklings- sektion. Gemenskapsinitiativet Leader+ syftar till att främja landsbygds- Leader+ skall stödja oprövade och nyskapande metoder för utveckling och förnyelse på lokal nivå. Initiativet skall också bidra till att Skr. 2002/03:111 hitta nya vägar till en hållbar utveckling på landsbygden. Leader+ är det så kallade underifrånperspektivet och arbetsmetoden som utgår ifrån lokala partnerskap. godkände kommissionen det svenska Leader+-programmet. Stöd till Leaderliknande verksamhet kan även lämnas inom mål 1. Leader+ finansieras av EU via jordbruks- fondens utvecklingssektion. 2.1.3Nationella stödet till norra I förordningen (1996:93) om stöd till jordbruket i norra anges de grundläggande nationella bestämmelserna. Enligt förordningen kan stöd lämnas för att skapa bättre förutsättningar för jordbruk inom områden i norra där det med hänsyn till klimat och andra produktions- förutsättningar är särskilt svårt att bedriva sådan verksamhet. På grund av de svåra permanenta naturförhållanden som råder i områdena är jord- brukarna berättigade till ett bidragsbelopp som är större än det maximi- belopp som föreskrevs i rådets förordning (EEG) nr 2328/91av om förbättring av jordbruksstrukturens effektivitet, vilken reglerade kompensationsbidraget . Det nationella stödet omfattar stödområdena 1 till 3 (figur 3.1) och villkoren anges i kommissionens beslut (EG) nr 228/96 av om systemet för lång- siktigt stöd på nationell nivå till jordbruket i de nordliga områdena i , (EG) nr 557/97 av om ändring av beslut 96/228/EG om systemet för långsiktigt stöd på nationell nivå till jord- bruket i de nordliga områdena i och (EG) nr 411/2000 av om ändring av beslut 96/228/EG om systemet för långsiktigt stöd på nationell nivå till jordbruket i de nordliga områdena i . 2.2Miljöförbättrande åtgärder (anslag 44:3) har medel anslagits för att bland annat. för- stärka försöks- och utvecklingsverksamheten när det gäller metoder att minska jordbrukets växtnäringsläckage och minska riskerna vid använd- ningen av bekämpningsmedel. Något senare tillkom försöks- och utvecklingsverksamhet i fråga om ekologisk produktion. Medlen skall bidra till att uppnå målet om en ekologiskt hållbar utveckling av lands- bygden samt de för jordbruket relevanta nationella miljökvalitetsmålen. Anslaget disponeras också för marknadsstödjande åtgärder för ekologisk produktion, uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbruks- politiken med mera Anslagsnivån var . 2.3Yttre och inre rationalisering samt fjällägenheter m.m. (anslagen 44:4 och 44:5) Inom politikområdet lämnas bidrag till jordbrukets yttre och inre rationalisering enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering. Motsvarande stöd för att främja jord- brukets rationalisering lämnades även tidigare för att uppfylla jordbruks- Skr. 2002/03:111 politikens rationaliseringsmål. huvudsak till vissa omarronderingsprojekt i . Politikområdet Landsbygdspolitik omfattar också bidrag till investe- ringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter, under- håll och upprustning av dessa lägenheter, avvecklingsbidrag och av- trädesersättning åt innehavare av fjällägenheter, gästgiveribestyr samt inlösen av byggnader med mera i vissa fall. fanns totalt 83 fjällägenheter i , vilket är en upplåtelseform som har sina grunder i lagstiftning . Den senaste inventeringen av fjällägenheterna genomfördes av , och Riks- antikvarieämbetet. Av inventeringen framgår att hälften av fjällägen- heterna har högsta bevarandevärdet. Dessa finns i stor utsträckning omkring femton aktiva fjälljordbruk. Många av fjällägenheterna har en representativ kulturhistorisk bebyggelse och är av betydelse för att bevara kulturmiljövärden i fjällandskapet men också för fjällsäkerhet och turism. 2.4Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. (anslag 44:6) I regeringsförklaringen aviserades att de så kallade gödselskatterna i lämplig form skulle återföras till jordbruket. I budgetpropositionen för (prop. 2002/03:1 volym 11) föreslog regeringen att den återförda skatten på kväve i handelsgödsel och bekämpningsmedel används till åtgärder för att minska växtnäringsförlusterna från jordbruket och för att minska miljöriskerna inom växtskyddsområdet. Den nuvarande återföringen beräknas fortgå till och med . För att så långt som möjligt ge en sammanhållen redovisning av utgifts- fördelningen för de olika verksamheter och åtgärder som ryms inom de i politikområdet ingående anslagen redovisas det ekonomiska utfallet och uppnådda resultat i separata avsnitt. Syftet härmed är att åstadkomma en samlad bild av det ekonomiska utfallet och ekonomiska frågeställningar för hela politikområdet. I avsnitt 4 finns uppgifter om utfallet inom olika program och åtgärder . Uppgifterna i detta avsnitt baseras helt och hållet på utbetalda medel inom perioden. I avsnitt 5 och 6 anges kost- nader för de olika åtgärderna kopplade till resultaten. För miljö- ersättningarna och kompensationsbidraget motsvarar kostnaderna verk- samhet , även om delar av kostnaderna ännu inte mot- svarats av utbetalningar. För övriga åtgärder anges totala kostnader för samtliga beslutade projekt och investeringar även om flera av dessa är pågående och delar av kostnaderna ännu inte uppstått eller lett till ut- betalningar av ersättning. Utgångspunkten för redovisning av uppnådda resultat är de av riks- dagen fastställda målen. För ekologiskt hållbart jordbruk har en resultat- redovisning gentemot relevanta miljökvalitetsmål och delmål valts. Då flera verksamheter eller flera åtgärder inom samma verksamhetsområde har betydelse för möjligheten att uppnå miljökvalitetsmålen redovisas resultaten även i förhållande till de för enskilda åtgärder uppställda operativa målen. För att så långt som möjligt åstadkomma en åskådlig redovisning rapporteras uppnådda resultat i förhållandet till ett av miljö- kvalitetsmålen. Det utesluter dock inte att en åtgärd även kan ha positiva effekter för andra miljökvalitetsmål. Skälet till vald redovisning är främst att så långt som möjligt undvika upprepningar, vilket i sig skulle kunna leda till sämre överskådlighet. Landsbygdspolitiken är utpekad som ett av flera politikområden som skall bidra till att nå målen för den regionala utvecklingspolitiken. Målen för den regionala utvecklingspolitiken har dock inte motsvarande kon- kretisering som miljökvalitetsmålen. Den valda utgångspunkten för redovisningen med avseende på ekonomiskt och socialt hållbar utveck- ling är därför de övergripande mål som finns för miljö- och landsbygds- programmet, mål 1-programmen, Leader+-programmet och det natio- nella stödet till jordbruket i norra . Några åtgärder kan skapa förutsättningar för att uppnå såväl ekologiskt hållbar utveckling som ekonomiskt och socialt hållbar utveckling. När så är fallet beskrivs åtgärden företrädesvis under en av huvudrubrikerna. Den tidsperiod som valts vid redovisningen av uppnådda resultat är i de flesta fall . är dock i flera fall att betrakta som ett övergångsår. Exempelvis var det inte möjligt att ansluta sig till de nya miljöåtgärderna . Valet av tidsperiod har därför i vissa sådana fall begränsats och . Målen för flera av åt- gärderna är dock i många fall långsiktiga, vilket bör beaktas vid tolk- ningen av resultaten. För att belysa resultaten av de vidtagna åtgärderna i förhållande till Skr. 2002/03:111 miljökvalitetsmålen används vanligen indikatorer. Då det i många fall krävs än två till för att beskriva eventuella trender har i vissa fall andra tidsperioder valts för att åstadkomma en fullständigare bild. Vid presentationen av resultaten har i några fall en annan uppdelning av riket än län valts. Det gäller till exempel verksamheter som utgår från stödområden. Stödområdena är avgränsade i enlighet med artiklarna 18, 19 och 20 i rådets förordning (EG) nr 1257/99 och omfattar i princip norra (område 13), skogs- och sjöområdena i (område 4) samt skogsbygd i (område 5). Nedanstående karta beskriver indelning i stödområden. De på kartan angivna områdena 9s och 9m är inte stödområden utan överensstämmer till stor utsträckning med produktionsområdena södra slättbygder och mellanbygder (9s) och norra slättbygder och slätt- bygder (9m). Karta över indelningen i stödområden I andra fall har () indelning i statistiska Skr. 2002/03:111 produktionsområden valts vid presentationen av resultaten. karta visar indelningen i olika produktionsområden. Karta över indelning i produktionsområden 1 södra slättbygder (Gss) 2 mellanbygder (Gmb) 3 norra slättbygder (Gns) 4Svealands slättbygder (Ss) 5Götalands skogsbygder (Gsk) 6 skogsbygder (Ssk) 7 Nedre (Nn) 8Övre (Nö) De resultat som redovisas i de följande avsnitten finns i några av de rapporter som refereras nedan. I samband härmed anges sådana uppfölj- ningar och utvärderingar som framöver kan komma att vara viktiga Skr. 2002/03:111 underlag för kommande resultatredovisningar. 3.1Uppföljningar av resultat i årsredovisningar Uppföljningar av resultaten för politikområdet Landsbygdspolitik redo- visas i berörda myndigheters årsredovisningar, särskilt Jord- bruksverkets årsredovisning men också i länsstyrelsernas årsredo- visningar. Verket för näringslivsutvecklings () årsredovisning innefattar redovisningar inom politikområdet Regional utvecklingspolitik som också är av betydelse för beskrivningen av uppnådda resultat för politikområdet Landsbygdspolitik. Härvidlag är framför allt redo- visningen med avseende på de mål 1-program som delfinansieras av av särskilt intresse. Länsstyrelsernas årsredo- visningar har ett regionalt perspektiv och utgör viktiga underlag för de centrala myndigheternas redovisningar. I årsredovisning presenteras för politikområdet Landsbygdspolitik utvecklingen inom olika huvudområden. Huvud- områdena är ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar produktion. Vidare görs en resultatredovisning av måluppfyllelsen med avseende på verksamhetsgrenar och i regleringsbrevet uppställda återrapporterings- krav. Slutligen anges i regleringsbrevet till myndigheterna ett antal specifi- cerade uppdrag varav några har bäring på politikområdet Landsbygds- politik. I detta sammanhang bör för miljö- och landsbygdsprogrammet uppmärksammas. Andra årsrapporter som är väsentliga är de som lämnas till från de båda för- valtningsmyndigheterna för mål 1, vilka är länsstyrelserna i och , samt för Leader+. Resultat och analyser i dessa rapporter är viktiga underlag för skrivelsen. 3.2Översyn av miljö- och landsbygdsprogrammet gav regeringen i uppdrag att genomföra en översyn av det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet i syfte att fullt utnyttja tillgängliga medel . Uppdraget inne- bar att mot bakgrund av i programmet uppställda mål, men också med utgångspunkt i vunna erfarenheter, skulle analysera behovet av och lämna förslag till eventuella förändringar i miljö- och landsbygdsprogrammet. Särskilt skulle behovet av en ersättning för vall- odling utanför stödområde 15, miljöersättningen för ekologisk produk- tion och två moduleringsförslag analyseras.