prop · GQ0349 · 2003-02-19 00:00:00 — I kan en näringsidkare upplåta företagsinteckning i av sin egendom. Beroende på bankernas inriktning uppgav de vid vår intervju att företagsinteckningen var en god kompletterande säkerhet respektive att dess totala avskaffande inte skulle spela någon roll. Några klagomål avseende omöjligheten att använda hela egendomsmassan som företags- inteckningsunderlag förmedlades inte. I finns en motsvarighet till det svenska företagshypoteket genom tre olika registerpanträtter, nämligen i driftslösöre, varulager och enkla fordringar (s. k. factoringpant). En kommitté ledd av Falkanger föreslog (NOU 1993:16, Etterkontroll av konkurslovgivningen) att registerpanträtten i varulager och enkla fordringar skulle avskaffas; belåningsgraden ansågs vara alltför låg (); i stället ansågs bankerna dammsuga företagen på säkerheter som inte hade någon större betydelse för kreditbeslutet. Förslaget torde ej leda till lagändring.2 Kommittén har vidare noterat att företagshypotek saknar motsvarighet i många länder (t ex ) och att bankerna där dessutom får finna sig i att varulager och kundfordringar vid konkurs i första hand går till leverantörer enligt regler om äganderättsförbehåll som är mer generösa Kommittén har inhämtat rättsekonomiska undersökningar från , , , från , Handels- högskolan i och , i , , samt från , , I kommitténs utvärdering av företagshypoteket har kommittén antagit att företagshypoteket har viss betydelse för kreditgivningen. bedöms vara för stora, kan de inte kompenseras med ränta om företaget har endast normal lönsamhet. Utlåning till företag i är emellertid den mest lönsamma placeringen för svenska banker, och någonstans måste inlåningen förräntas. En övergång till andra säkerheter är inte enkel, eftersom anläggningstillgångar redan finansieras genom avbetal- ningsköp och leasing och eftersom en panträtt i varulager och kundford- ringar kräver att näringsidkaren avhänder sig rådigheten (jfr de danska I belysning av de utländska förhållandena har kommittén antagit att en begränsning av företagshypoteksunderlaget inte skulle påtagligt försämra kreditutbudet till företagen. Dessutom har det antagits att en begränsning skulle leda till att krediterna i ökad utsträckning styrs till företag med de bästa lönsamhetsutsikterna snarare än till dem som kan erbjuda det bästa säkerhetsunderlaget. Kommittén har också ställt frågan om det är rimligt att den starkaste aktören, dvs den som genom alternativa placeringsmöjligheter har den bästa förhandlingspositionen, skall ges möjlighet att alltid inteckna nästan alla företagets tillgångar, vare sig säkerheten varit nödvändig för kreditens tillkomst eller ej. Skatteborgenären (staten) och utomobliga- toriska skadeståndsborgenärer kan inte förhandla om krediten, låt vara att staten i viss utsträckning betingat sig personligt betalningsansvar. Arbetstagare måste i stor utsträckning ta de arbeten som erbjuds (annars kan de ej få arbetslöshetsersättning), och de kan inte ransonera sin arbetskraft för att sedan arbeta desto mer. som sker från leverantörer med begränsat kuranta varor är ofta blott skenbart frivillig, om leverantören skall bli av med varorna . hindra denna övervältring av kreditrisken på aktörer som ofrivilligt ger sin kredit eller i vart fall har en sämre förhandlingsposition, kunde det övervägas att ge staten och de anställda bättre förmånsrätt än företags- hypoteket och att införa generösare regler om äganderättsförbehåll. Nuläget är således inte givet. Kommittén har emellertid ansett att förmånsrättsordningen snarare bör rensas än kompliceras. sakrättsligt giltiga äganderättsförbehåll i varor som köparen får förfoga 2 har framlagts propositionen Ot prp nr 26 (1998-99), i vilken varulagerpanten och factoringpanten inte föreslås avskaffad. Däremot föreslås andra ändringar beträffande konkurs och företagsrekonstruktion aktualiserade av . kan nämnas att salgspant skall vara utesluten i alla varor avsedda för vidareförsäljning och att panthavare skall bidra till konkursboets allmänna del av pantvärdet. över före betalningen till säljaren skulle medföra att varken den som har företagshypoteket eller säljaren kan lita på att varulagret finns att tillgå som säkerhet vid en konkurs. När ett företag blir insolvent har företagshypoteket övervägande nega- Förekomsten av en säkerhet kan medföra att säkerhetshavaren ej vidtar åtgärder förrän säkerheten blir hotad, och då är företaget ofta så kört i botten att en lyckad rekonstruktion är omöjlig. rekonstruktionsåtgärder har ett positivt nuvärde (chansen att de blir lönsamma överstiger risken för förlust), tenderar en säkerhetshavare att motsätta sig förslagen, därför att han vid framgång får nytta endast av en begränsad del av vinsten (skillnaden mellan säkerhetens nuvarande värde och lånefordringen) medan han vid dåligt utfall kan förlora desto mer (hela säkerhetens värde). Om säkerheten gäller bara i vissa tillgångsslag kompliceras bilden än mer. Det bästa vore om att alla borgenärer satt i samma båt, när en rekonstruktion diskuteras. Seriekonkurser, vilka bygger på att ägaren av ett aktiebolag kan köpa ut bolagets inkråm efter att ha rullat lånet vidare till ett nytt bolag, förutsätter att den som givit krediten till konkursbolaget får hela köpeskillingen (motsvarande krediten) via ett företagshypotek. net, som i olika sammanhang bekymrat lagstiftaren, skulle upphöra om företagshypoteket avskaffades eller väsentligt begränsades. Ovanstående överväganden har medfört att somliga inom kommittén velat helt avskaffa företagshypoteket, medan andra ställt sig tvivlande till en inskränkning med hänsyn till kreditförsörjningen till mindre och medelstora företag, av vilka de flesta aldrig blir insolventa och föremål Kommittén har emellertid också beaktat att en inskränkning av företagshypoteksunderlaget är nödvändig, om skatte- förmånsrätten skall kunna avskaffas liksom löneförmånsrätten för upp- sägningslöner, som löneskyddet för de anställda förbättras och föreskrivna besparingar görs på statsbudgeten. Vissa har accepterat att nuvarande, för leverantörerna oförmånliga regler om äganderättsför- behåll behålls endast under villkor att företagshypoteket inskränks. Sammantaget har kommittén enat sig om att föreslå att företags- inteckning, som i , skall belasta av gäldenärens Kommittén framlägger vissa följdförslag, ägnade att stärka den kvar- varande företagsinteckningen, så att den reella förändringen inte blir en halvering av värdet. Tanken är att företagsinteckningen, inom ramen för , skall vara en så tillförlitlig säkerhet som möjligt. Det viktigaste förslaget härvidlag är att göra om företagsinteckningen till en allmän förmånsrätt i all näringsidkarens egendom. kommer det inte att spela någon roll om näringsidkarens kundfordringar omvandlas till likvida medel just före en konkurs; behovet av att upprätta s. k. administrationskonton under en betalningsinställelse (se bl. 1989 s. 705) upphör, liksom behovet att beräkna företagshypoteks- underlagets värde på konkursdagen när underlaget förädlats i fortsatt drift (NJA 1982 s. 900, Minitube). I den mån det finns övervärde på pantsatta fastigheter eller aktier kommer dessa att ingå i företagsintecknings- 3 Vissa ledamöter, sakkunniga och experter har dock avgivit särskilda yttranden. Vid en omräkning av utdelningen i alla företagskonkurser medför detta endast en marginell förbättring (), men tillförlitligheten bör vara betydligt mer värd när krediten ges. En följd av att företagsinteckningen görs om till en allmän förmånsrätt blir vidare att återvunnen egendom normalt ingår i inteckningsunder- laget; det är ju företagsinteckningshavarna som skadas om egendomen Det blir även möjligt att slopa förföljelserätten (2 kap. 24 §§ FHL), som är en komplicerad men bräcklig säkerhet. veras delvis med att företagshypotekshavaren inte har säkerhet i betalning som näringsidkaren mottagit från förvärvaren av rörelsen, men på denna punkt föreslås reglerna som nämnts bli ändrade. betalningen vara för liten, kan själva överlåtelsen ibland återvinnas enligt 4 kap. 5 § KL. Enligt nuvarande bestämmelser kan företagshypotek i vissa fall gå före lösöreköp enligt lagen (1845:50 s.1) om handel med lösöre, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva. Den möjligheten försvinner. De ändrade reglerna föreslås framgå av en ny lag om företags- Ett annat förslag är att förmånsrätten för hyra slopas. ringarna kommer, som , ofta ändå att belasta företagsintecknings- underlaget genom att hyresvärden erhållit bankgaranti, där regress- fordringen säkrats genom företagsinteckning, men läget blir härigenom mer överblickbart för företagsinteckningshavaren. är det ofta svårt att förmå en företagshypotekshavare att medge att en del av hans fordran i realiteten är osäkrad och att denna del av fordringen därför bör sättas ned vid ett ackord. hoppas ibland att övriga borgenärers nedsättning av sina fordringar skall vara tillräcklig för att gäldenären åter skall tillfriskna ekonomiskt eller att en del (den osäkrade delen) av hypotekshavarens fordran i vart fall skall hinna amorteras efter ett ackord innan det blir konkurs och säkerheten behöver tas i anspråk. För att hindra sådan snålskjuts föreslår kommittén att konkursdomstolen, liksom i , skall få värdera företagsinteck- ningsunderlaget och förklara att en viss del av inteckningshavarens fordran är oprioriterad (inte bara i rösthänseende) och därmed under- Kommittén föreslår vidare att nya inteckningar inte skall kunna tas ut med regionala begränsningar eller begränsningar till verksamhet av viss Det praktiska behovet härav har visat sig vara litet. De nya reglerna föreslås träda i kraft efter en övergångstid på ett och , under vilken företagshypotekshavare skall ha möjlighet att säga upp krediten och vid behov genomföra en konkurs enligt nuvarande Kommittén föreslår att böter, viten och fordringar på grund av förverkande eller annan rättsverkan av brott åter blir efterställda genom lag. Enligt 2 kap. 10 a § andra stycket KL kan företagsrekonstruktion enligt FRekL avbrytas och gäldenären sättas i konkurs om en borgenärs rätt äventyras av åtgärder vidtagna av gäldenären. Härvid tänker man särskilt på omvandling av företagshypoteksunderlag till kontanta medel. risk kommer att sakna betydelse. att det bör införas en generell möjlighet att försätta gäldenären i konkurs, om det finns särskilda skäl att anta att en borgenärs rätt (jämfört med utfallet vid omedelbar konkurs) sätts i fara. En sådan regel finns exempelvis i den nya tyska Insolvenzordnung, som trätt i kraft den 1 (§ 251). 4 kap. 7 § 4 p FRekL tillgodoser inte alltid detta Kommittén har som nämnts också fått i uppdrag att pröva huruvida långvariga avtal skall kunna sägas upp vid företagsrekonstruktion. Kommittén har ännu inte slutfört sina överväganden rörande denna fråga utan kommer att redovisa detta uppdrag i ett slutbetänkande vid utgången av . Finns det särskilda skäl att anta att borgenärens rätt allvarligt äventyras, får dock rätten besluta att försätta gäldenären i konkurs. Innan ett sådant beslut meddelas skall rekonstruktören beredas till- fälle att yttra sig.Rätten skall besluta att försätta gäldenären i konkurs om gälde- nären inte fullgör sina förpliktel- ser enligt 20 b § lönegarantilagen (1992:497). Betänkandets lagförslag (SOU 1999:1) 1 Förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672) Härigenom föreskrivs i fråga om konkurslagen (1987:672) att 2 kap. 10 a §, 4 kap. 1 § samt 12 kap. 11 och 21 §§ skall ha följande lydelse. Om företagsrekonstruktion pågår enligt lagen (1996:764) om företags- rekonstruktion, skall en borgenärs ansökan om konkurs, ifall gäldenären begär det, förklaras vilande i avvaktan på att företagsrekonstruktionen upphör. Finns det särskilda skäl att befara att gäldenären vidtar eller underlåter att vidta en viss åtgärd och därigenom sätter borgenärens rätt i fara, får dock rätten besluta att försätta gäldenären i konkurs. Innan ett sådant beslut meddelas skall rekonstruktören beredas tillfälle att yttra sig. Återvinning till konkursbo får på begäran av boet ske i enlighet med vad som anges i detta kapitel. Återvinning får dock inte ske av 1.betalning av skatt eller avgift som avses i lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skatteford- ringar m.m., om fordringen var förfallen till betalning, 2.betalning av eller förmånsrätt för underhållsbidrag enligt äkten- skaps- eller , om bidragsbeloppet var förfallet till betalning och den underhålls- berättigade inte har gynnats på ett otillbörligt sätt. Återvinning till konkursbo får på begäran av boet ske i enlighet med vad som anges i detta kapitel. Återvinning får dock inte ske av betalning av eller förmånsrätt för underhållsbidrag enligt äkten- skaps- eller , om bidragsbeloppet var förfallet till betalning och den underhålls- berättigade inte har gynnats på ett otillbörligt sätt. En borgenär som kan få täckning för sin fordran genom kvittning eller vars fordran är förenad med förmåns- rätt deltar dock inte i omröst- ningen. En borgenär, som enligt fordringsavtalet har rätt till betal- ning först efter övriga borgenärer, deltar inte heller i omröstningen, såvida inte de övriga borgenärerna medger det.Om en borgenär helt eller delvis avstår från kvittningsrätt eller förmånsrätt, deltar han i motsva- rande mån. Kan en borgenärs fordran endast till viss del täckas genom kvittning eller understiger värdet av den egendom i vilken borgenären har särskild förmåns- rätt hans fordran, deltar han med återstående del av fordringen. Vid omröstning i ackordsfrågan får rösträtt utövas endast för bevakade fordringar. En borgenär som kan få täckning för sin fordran genom kvittning eller vars fordran är förenad med förmåns- rätt deltar dock inte i omröst- ningen. En borgenär, som har rätt till betalning först efter övriga borgenärer, deltar inte heller i omröstningen, såvida inte de övriga borgenärerna medger det. Om en borgenär helt eller delvis avstår från kvittningsrätt eller förmånsrätt, deltar han i motsva- rande mån. Kan en borgenärs fordran endast till viss del täckas genom kvittning eller understiger värdet av den egendom i vilken borgenären har särskild förmåns- rätt eller förmånsrätt på grund av företagsinteckning hans fordran, deltar han med återstående del av fordringen. En svarande som med anledning av en återvinningstalan har fått eller kan få en fordran mot gäldenären, får utan bevakning delta med fordringen i omröstningen. Innebär ackordsförslaget att borgenärer som inte har förmånsrätt skall få full betalning intill visst belopp, får rösträtt inte utövas för de fordringar som därigenom får full betalning. Med borgenärer som har förmånsrätt likställs en borgenär som till säkerhet för sin fordran har gjort förbehåll om återtaganderätt. Ett fastställt ackord är bindande för alla borgenärer, kända och okända, som har haft rätt att efter bevakning rösta om ackordsförslaget. En borgenär, som enligt ford- En borgenär, som har rätt till ringsavtalet har rätt till betalning betalning först efter övriga borge- först efter övriga borgenärer, för- närer, förlorar sin rätt till betalning lorar sin rätt till betalning av av gäldenären, om inte alla borge- gäldenären, om inte alla borge- närer som enligt 11 § hade rätt att närer som enligt 11 § hade rätt att rösta om ackordsförslaget tillgodo- rösta om ackordsförslaget tillgodo- ses fullt ut genom ackordet. ses fullt ut genom ackordet. Den som har förmånsrätt i viss Den som har förmånsrätt i viss egendom är bunden av ackordet i fråga om belopp som inte kan tas ut ur egendomen. belopp som inte kan tas ut ur Prop. 2002/03:49 egendom som omfattas av Bilaga 2 förmånsrätten. En borgenär har, utan hinder av ackordet, den rätt till kvittning som han kan ha enligt 5 kap. 15 och 16 §§. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter om återvinning och ackord gäller fortfarande i fråga om en konkurs, i vilken konkursbeslutet har meddelats före ikraftträdandet. 2 Förslag till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) Härigenom föreskrivs i fråga om förmånsrättslagen (1970:979) dels att 5 och 11 §§ skall upphöra att gälla, dels att 9, 12, 13 och 15 §§ skall ha följande lydelse, dels att nya 11 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 12 a och 19 §§, av Särskilda förmånsrätter gäller inbördes efter paragrafernas följd och efter den i 47 §§ angivna numreringen. Förmånsrätt enligt 4 § 3 har dock företräde framför förmånsrätt enligt 4 § 2 på grund av annan retentionsrätt än som avses i 3 kap. 39 § sjölagen (1994:1009). dock företräde framför förmåns- rätt på grund av företagsinteck- ning, vilken har sökts som beslutet om utmätning med- delades eller senare, och framför förmånsrätt på grund av annan inteckning, vilken har sökts samma angående anteckning om utmät- ningen har tagits upp eller . Utmätning ger företräde framför senare utmätning av samma egendom, om inte annat följer av 4 kap. 30 § andra stycket eller 7 kap. 13 § Utmätning för flera fordringar på en gång ger lika rätt om inte något annat följer av 7 kap. 14 eller 16 §§ utsökningsbalken. det inbördes företrädet i övrigt mellan fordringar med samma slag av förmånsrätt finns för vissa fall särskilda bestämmelser. Allmän förmånsrätt följer där- hälften av den egendom som bättre förmånsrätt fått fullt betalt Allmän förmånsrätt följer där- Allmän förmånsrätt följer där- efter med arbetstagares fordran på efter med arbetstagares fordran på lön eller annan ersättning på grund lön eller annan ersättning på grund omfattar fordringar som har för- fallit till betalning under de sista anställningstid hos konkursgälde- nären eller därefter. Fordringarna får inte ha förfallit till betalning tidigare än konkursansökningen kom in till tingsrätten. Har konkursen före- gåtts av ett förfarande enligt lagen (1996:764) om företagsrekonstruk- tion och har konkursansökningen gjorts från det att företagsrekonstruktionen upp- hörde, skall vid tillämpning av tredje meningen, om det är för- månligare för arbetstagaren, anses som om konkursansökningen hade gjorts då ansökningen om företagsrekonstruktionen skedde. I sådant fall skall det bortses från tiden mellan ansökningarna. Fordran på uppsägningslön om- fattas av förmånsrätt längst för uppsägningstid som beräknats en- ligt 11 § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Uppsägnings- lön för tid under vilken arbets- tagaren inte utför arbete åt konkursgäldenären eller annan och inte heller driver egen rörelse, omfattas av förmånsrätt endast om arbetstagaren kan visa att han har anmält sig hos offentlig arbets- förmedling som arbetssökande. För uppsägningstid omfattar förmånsrätten endast lön eller ersättning som överstiger inkomst vilken arbetstagaren lönen eller ersättningen avser har haft av egen rörelse eller har förvärvat eller borde ha kunnat förvärva i en annan anställning. Vid bestämmande av i vilken utsträckning fordran på lön eller ersättning under uppsägningstid omfattas av förmånsrätt, skall med samtidig inkomst i annan anställ- ning jämställas utbildningsbidrag ringarna får inte ha intjänats eller, bestämmas efter särskild beräk- ningsgrund, inte ha förfallit till innan konkursansökningen kom in annat sätt hållit sig undan. förfarande enligt lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion och har från det att företags- meningen, om det är förmånligare för arbetstagaren, anses som om då ansökningen om företags- fall skall det bortses från tiden förmånsrätt oavsett om arbets- tagaren arbetat åt konkursboet, dock med avräkning för lön som förvärvats genom arbete åt annan. som utgår av statsmedel vid mån bidraget avser som arbetstagaren har blivit berättigad till bidrag efter uppsägningen. Om en lönefordran, som har Om en lönefordran som har före konkursansökningen har varit före konkursansökningen, har varit föremål för tvist, omfattas den av föremål för tvist, omfattas den av förmånsrätt om talan har väckts förmånsrätt om talan har väckts eller förhandling som föreskrivs i eller förhandling som föreskrivs i (1976:580) om medbestämmande i (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet har begärts inom fyra arbetslivet har begärts inom fyra konkursansökningen har följt inom konkursansökningen har följt inom från det att tvisten från det att tvisten slutligt har avgjorts. slutligt har avgjorts. Semesterlön och semesterersättning som är intjänad före konkursansökningen omfattas av förmånsrätt för vad som står inne för det löpande och det närmast föregående intjänandeåret. Förmånsrätt följer med fordran på pension vilken tillkommer arbetstagare eller dennes efterlevande före konkursansökningen och därpå följande . Förmånsrätten gäller även i fråga om pension, som intjänats hos föregående arbetsgivare, om gäldenären övertagit ansvaret för pensionen under de betingelser som anges i 23 och 26 §§ lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. Om konkursgäldenären är nä- ringsidkare, skall en arbetstagare som själv eller tillsammans med nära anförvanter senare än före konkursansökningen har ägt en väsentlig andel av företaget och som haft ett bety- dande inflytande över dess verk- samhet inte ha förmånsrätt enligt denna paragraf för lön eller pension. Förmånsrätt för lön eller annan ersättning på grund av anställ- ningen gäller för varje arbets- tagare med högst ett belopp som motsvarar tio gånger det vid tiden för konkursbeslutet gällande bas- beloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. näringsidkare, skall en arbets- tagare som själv eller tillsammans med nära anförvanter senare än före konkursansök- ningen har ägt en väsentlig andel av företaget och som haft ett betydande inflytande över dess verksamhet inte ha förmånsrätt för lön eller pension. Allmän förmånsrätt följer därefter med fordran på framtida pension till arbetstagare, som är född eller tidigare, eller dennes efterlevande. Därvid får dock intjänad del av utfäst pension icke antagas avse större årlig pension än som motsvarar basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Från det sålunda beräknade fordringsbeloppet skall i förekommande fall avdragas upplupen del av pension enligt allmän pensionsplan eller enligt privat pensionsförsäkring. Förmånsrätt enligt första stycket gäller även fordran på framtida pension som intjänats hos föregående arbetsgivare, om gäldenären övertagit ansvaret för pensionsfordringen enligt vad som anges i 12 § femte stycket. Om gäldenären är närings- idkare, äger 12 § sjätte stycket motsvarande tillämpning. Särskild förmånsrätt har före- Särskild förmånsrätt har före- träde framför allmän förmånsrätt. En fordran med allmän förmåns- En fordran med allmän förmåns- rätt enligt 10 eller 10 a § tas dock, rätt enligt 10 eller 10 a § tas dock, om det behövs, ut före fordringar om det behövs, ut före fordringar med särskild förmånsrätt enligt 5 med särskild förmånsrätt enligt 8 § eller 8 § i annan lös egendom än i annan lös egendom än tomträtt. Vad som tas ut på detta Vad som tas ut på detta sätt skall, sätt skall, när det finns särskilda när det finns särskilda förmåns- förmånsrätter i olika egendoms- grupper, fördelas på grupperna i fördelas på grupperna i förhållande förhållande till den köpeskilling till den köpeskilling som har som har erhållits för varje grupp. erhållits för varje grupp. Böter, viten och fordran på grund av förverkande eller annan särskild rättsverkan av brott får vid konkurs utdelning efter andra fordringar. Denna lag träder i kraft , då lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar m.m. skall upphöra att gälla. I fråga om förmånsrätt för fordringar i en konkurs som har beslutats på grund av en ansökan som gjorts före ikraftträdandet, gäller äldre 3.Om en näringsidkares egendom vid denna lags ikraftträdande omfattas av ett företagshypotek, gäller för tiden till eller den tidigare tidpunkt, då egendomen inte längre omfattas av företagshypoteket, äldre bestämmelser i fråga om förmånsrätt som följer med företagshypotek.