prop · GQ03111 · 2003-05-28 00:00:00 — 1997/98:241) redovisas regeringens bedömning av hur en hållbar jordbruks- och livsmedelsproduktion skall främjas. Det skall ske genom bland annat konkurrenskraftiga företag, höga etiska krav på djurhållningen, landsbygdsutveckling och regionala åtgärder. Ut- skottet framhåller att åtgärder för att utveckla landsbygden bör anpassas till nationella och regionala förhållanden inom ramen för ett gemensamt regelverk. Utskottet framförde vidare att jordbrukets strukturförändringar samt livsmedelsindustrins och andra näringars utveckling av ekono- miska, miljömässiga och sociala skäl även i fortsättningen bör stödjas i de ekonomiskt minst utvecklade regionerna. Utskottet framhöll också att finansieringen i första hand bör delas mellan gemenskapen och berört medlemsland men att skäl också kan finnas för enbart nationell finansie- ring. beslutade om en regional utvecklings- politik i enlighet med regeringens proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Målet för politiken är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Landsbygdspolitiken har pekats ut som ett av flera politikområden som skall bidra till uppfyllande av politikens mål. De statliga åtgärder som tillämpas för att uppfylla de övergripande målen för en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på landsbygden åter- finns inom ramen för de av EU medfinansierade programmen för perioden 20002006. Det är miljö- och landsbygdsprogrammet, de två mål 1-programmen i norra och Leader+-programmet. Dessutom ingår det helt nationellt finansierade stödet till jordbruket i norra . Regeringens utgångspunkt för miljö- och landsbygdsprogrammet är, förutom att stärka jordbrukets miljöarbete inom insatsområde I (se avsnitt 5), att inom insatsområde II gynna landsbygdens utveckling. Ändrade ekonomiska och sociala förutsättningar som berör jord- och Skr. 2002/03:111 skogsbruket och hela landsbygdens ekonomi, följer av nu beslutade och nödvändiga kommande förändringar i den gemensamma jordbruks- politiken. Andra viktiga ändrade förhållanden är nya marknadsförutsättningar och konsumenternas efterfrågan på nya kvalitetsprodukter. De åtgärder som genomförs har som syfte att underlätta landsbygdens anpassning till de nya förutsättningarna och att förstärka konkurrenskraften och skapa sysselsättning för både kvinnor och män i den jordbruksanknutna delen av landsbygdens näringsliv. Regeringens motivering för åtgärderna är att det finns tillväxtmöjlig- heter för många jord- och skogsbruksföretag, liksom för andra lands- bygdsföretag inom andra branscher än produktionen och förädlingen av jordbruksråvaror. Därför är åtgärder som medverkar till att underlätta och främja vidareförädlingen av råvaror som produceras inom jordbruket och trädgårdsnäringen samt produktionen av andra varor och tjänster samt kollektiva nyttigheter en viktig del av miljö- och landsbygdsprogrammet. En förutsättning för tillväxt inom nya verksamheter och en gynnsam utveckling av lantbruket är att landsbygdens infrastruktur och hela dess ekonomi kan upprätthållas och utvecklas. I regeringens skrivelse 1999/2000:14 bet. 1999/2000:MJU2, rskr. 1999/2000:91 framhålls särskilt betydelsen av en näring som ger arbets- möjligheter åt både kvinnor och män, något som är viktigt att uppmärk- samma vid utformningen och tillämpningen av åtgärderna inom miljö- och landsbygdsprogrammet. Det finns goda exempel på hur kvinnor omsatt sina kunskaper och erfarenheter i framgångsrik företagsamhet inom jordbruk och småskalig livsmedelsproduktion, inte minst i gles- bygder. De kvinnliga nätverk och arbetsgrupper som vuxit fram , inte minst inom ramen för gemenskapsinitiativet Leader+, arbetar med annorlunda och intressanta metoder i landsbygdsutveck- lingen. Åtgärderna inom miljö- och landsbygdsprogrammet skall bidra till att ytterligare stödja en sådan utveckling. Åtgärderna måste även samverka med åtgärder som ingår i program som medfinansieras från strukturfonderna. De svenska mål 1-programmen, mål 1 och mål 1 , innehåller motsvarande åtgärder för en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på landsbygden som för södra och ingår i miljö- och landsbygdsprogrammet. För mål 1 har följande strategier för landsbygds- utveckling angetts: ge landsbygden tillgång till den nya tekniska infrastrukturen (t.ex. IT), ge landsbygdens småföretag möjlighet till kompetensutveckling på samma sätt som i de större orterna, stimulera nätverksbyggande och gemensamt agerande på mark- naderna, jämna ut de könsmässiga obalanserna, bland annat skillnaderna i Skr. 2002/03:111 utbildningsnivå, bibehålla den attraktionskraft som ett aktivt brukande av åker- marken skapar. öka lantbrukets och rennäringens konkurrenskraft genom fortsatt strukturomvandling och anpassning till nya marknadskrav, utveckla ny verksamhet som tar till vara de fysiska resurser och den kompetens som frigörs vid lantbrukets omställning. Målen för respektive åtgärd är att har -säkerställt ett aktivt jordbruk med ökad förädlingsgrad som vårdar och bevarar det öppna odlingslandskapet, -en hållbar utveckling på landsbygden med ett ökat antal livs- kraftiga företag, -livskraftiga företag med ökad förädlingsgrad inom fiske-, och beredningsnäringarna och vattenbruket. Resultatmål som anges är bland annat 100 nya bestående eller bevarade arbetstillfällen och 50 nybildade företag. För mål 1 är de övergripande målen för åt- gärderna inom landsbygdsutveckling: långsiktigt stabila företag med ökad lönsamhet och sysselsättning, främja ett diversifierat näringsliv för att behålla sysselsättningen på landsbygden, främja en ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbar tillväxt. vidmakthålla ett levande odlingslandskap, stärka kompetensen inom jord- och skogsbrukets miljöfrågor och inom landsbygdsutveckling, öka investeringarna i jordbruks-, trädgårds- och rennärings- företagen, miljövänlig produktion av högkvalitativ skog. Resultatmålet har angetts till 300 nya eller bevarade arbetstillfällen. Ett av EU medfinansierat gemenskapsinitiativ är Leader+, som syftar till att främja landsbygdsutveckling. Programmet skall utifrån lokala förutsättningar och initiativ stödja oprövade och nyskapande metoder för utveckling och förnyelse som visar nya vägar till en hållbar utveckling av landsbygden. Utgångspunkten är att offentlig, privat och ideell sektor avses arbeta tillsammans, att genom- förandet sker från ett underifrånperspektiv och att erfarenheterna skall kunna föras över och utnyttjas i andra landsbygdsområden än de som ingår i programmet. Nationellt stöd till jordbruket i norra får i överensstämmelse med artikel 142 i anslutningsfördraget till EU lämna långsiktigt stöd på nationell nivå för att säkerställa att jord- bruksverksamhet kan bibehållas i norra . Därmed kunde i princip de regionala målsättningar för jordbruket i norra som beslutades av i samband med livsmedelspolitiska beslut finnas kvar även efter anslutningen till EU. I jordbruksutskottets betänkande (1989/90:JoU25) uttalas att jordbruket i norra har en särskild regionalpolitisk betydelse som grundar sig på den mångfald av värden som näringen och dess verksamhet förknippas med. Jordbruket bidrar, förutom med den grundläggande produktionen av livsmedel, till att upprätthålla sysselsättning, befolkning och samhällsstruktur i dessa delar av landet. Vidare anförs att jordbruket därutöver har en viktig roll för att bevara landskapsbilden och de kulturella värden som hör samman där- med. Innan blev medlem i EU lämnades stöd till jordbruket i norra i huvudsak som ett prisstöd. Den nya utformningen innebär att huvuddelen av stödet ersattes med stöd som är frikopplade från produktionen genom kompensationsbidrag till mindre gynnade områden och miljöstöd med syfte att hålla landskapet öppet. Utöver dessa av EU medfinansierade stöd får ett kompletterande nationellt stöd lämnas som är närmare kopplat till produktionen. 6.2Miljö- och landsbygdsprogrammet och mål 1 6.2.1Mål för åtgärden investeringsstöd till jordbruks- trädgårds- och renskötselföretag Investeringsstöd får lämnas i form av bidrag till andra investeringar i fasta anläggningar än köp av mark till den som driver ett jordbruks-, trädgårds- eller rennäringsföretag. I företaget får kompletterande verk- samhet ingå. Stöd lämnas inte till åtgärd som enligt lag eller annan för- fattning skulle ha varit genomförda för ansökan om stöd. Stöd lämnas endast om stödmottagaren med hänsyn till sin ekonomiska ställning, inkomst och kreditmöjlighet bedöms ha behov av stödet och det från allmän synpunkt är lämpligt att stödet ges. krävs att företaget är ekonomiskt livskraftigt. får stöd lämnas med högst 800 inom olika delområden av mål 1 och i andra delar av landet med högst . Av det i- nvesteringsbelopp som berättigar till stöd lämnas bidrag med högst i inlandet och med högst i kustområdena inom mål 1 samt med högst i övriga delar av landet. Det angivna målet för åtgärden är att öka företagens konkurrens- förmåga och främja ökad sysselsättning på landsbygden. De specifika målen är att: -påskynda företagens omställning till nya marknadsmässiga förutsättningar, -stimulera diversifiering av jordbruksverksamheten, -kvinnors möjligheter till egenföretagande skall särskilt beaktas. Det kvantifierade målet för åtgärden i miljö- och landsbygdsprogrammet Skr. 2002/03:111 är att i genomsnitt ett halvt till ett arbetstillfälle behålls eller tillkommer på varje företag som fått stödet. Under hela programperioden har stödet avsetts kunna omfatta cirka 10 000 företag. Här redovisas den sammanlagda omfattningen för investeringsstöd både för att uppnå en ekologiskt, se avsnitt 5, och ekonomiskt och socialt håll- bar utveckling. har beslut fattats om 1 800 investeringsstöd till ett sammanlagt belopp av inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet varav inom insatsområde II. Inom mål 1-områdena har omfattningen varit 685 beslut som omfattat ett sammanlagt stödbelopp av . I södra och mellersta delarna av landet, som omfattas av miljö- och lands- bygdsprogrammet, har cirka 2/3 av de stödda investeringarna avsett miljö- och djurmiljöförbättringar i djurstallar särskilt genom övergång från system med uppbundna djur till så kallad lösdrift, främst inom mjölkproduktionen. Även i norra har huvudinriktningen varit de för regionen ekonomiskt viktigaste produktionsinriktningarna, främst mjölkproduktion. Av de beslutade stödbeloppen i insatsområde II avser investeringar i kompletterande verksamhet. Ansökningarna om investeringsstöd har varit större än de budgeterade medlen. Länsstyrelserna har därför i många län valt att reducera de högsta tillåtna stödnivåerna eller stödandelen av de stödberättigade i- nvesteringarna. Ändå har varannan till var tredje ansökan om stöd av- slagits. Det antal företag som beviljats investeringsstöd är något mindre än som angetts i miljö- och landsbygdsprogrammet. Jordbruks- verkets bedömning utifrån de första tre årens tillämpning är att stödet kommer att nå av antalet företag enligt målet. Syssel- sättningseffekterna av stödet kommer att utvärderas i den pågående halv- tidsutvärderingen. Orsaken är bland annat att andelen stöd till företag som utvecklar nya verksamheter har varit något lägre än det upp- satta målet. I stället har stöden till större jordbruksinvesteringar i för- bättringar av miljön och djurskyddet blivit något större än förutsett. och pågår projektverksamhet samt insatser för informationsspridning och kompetensutveckling med syfte att öka kunskapen om nya verksamheter i jordbruksföretagen och på lands- bygden. Målet för dessa åtgärder är att öka intresset för nya affärsidéer och verksamheter. Enligt regeringens samlade bedömning medverkar investeringsstöden till att förbättra jordbruksföretagens konkurrensförmåga. Efter hand, när kunskapsbasen för nya verksamheter förstärkts, kommer troligen intres- set för investeringar i ny konkurrenskraftig verksamhet att öka. Att en stor del av stödet går till investeringar som förbättrar miljön och djur- miljön är i linje med regeringens intentioner. Stödet blir genom denna inriktning ett viktigt instrument, som medverkat till att jordbruks- företagen utvecklas enligt målen för en hållbar utveckling. investeringsstöd åren 20002002, antal stödföretag, Skr. beslutade stödbelopp samt andel beslutade belopp av 6.2.3Mål för åtgärden startstöd till unga jordbrukare Stöd har lämnats i form av en startpremie och en räntesubvention med vardera högst per företagare som för sin huvudsakliga sysselsättning etablerar sig som ansvarig för ett jordbruks-, trädgårds- eller rennäringsföretag. Från kan stöd endast lämnas i form av en startpremie med högst . I företaget får kompletterande verksamhet ingå. Det angivna målet för åtgärden är att stimulera en tillväxtbefrämjande och konkurrenskraftig anpassning av jordbruket till nya yttre förhållan- den inklusive miljömässiga krav. Stödet skall underlätta och påskynda generationsväxling i jordbruket samt underlätta för yngre jordbruks- utbildade kompetenta personer med litet eget kapital att etablera sig som jordbrukare. För mål 1-områdena anges även sysselsättningsmål för åt- gärden. Målet i miljö- och landsbygdsprogrammet är att under- lätta för cirka 200 unga jordbrukare att starta som jordbruksföretagare. Ansökningarna om startstöd har blivit fler än vad som förutsågs i miljö- och landsbygdsprogrammet. Därför har en reducering av räntesubven- tionen skett för manliga företagare till högst per företag. Av beviljade startstöd har avsett stöd till etablering av mjölk- företag. av företagen dominerades av köttproduktion och var växtodlingsföretag. Genom att de genomförande myndigheterna valt att hålla nere stödbeloppet per företag kommer målsättningen att 200 unga lantbrukare får del av stödet att kunna överträffas. Enligt regeringens bedömning medverkar startstödet till att underlätta finansieringen av och påskynda en önskvärd föryngring bland före- tagarna i jordbruket. Den beslutade ändringen av stödets utformning innebär en förenkling. 13 Inte särredovisat mellan insatsområden utan avser hela åtgärden. Beslutade startstöd åren 20002002, antal stödföretag, beslutade Skr. 2002/03:111 stödbelopp samt andel beslutade belopp av programbudgeten 6.2.5Mål för åtgärden förbättrad bearbetning och saluföring Stöd får ges i form av bidrag till investeringar som avser förädling eller saluföring av nöt-, gris-, får- och lammkött, kött från hägnat vilt, mjölk- och mjölkprodukter, ägg och fågelkött, spannmål, oljeväxter, grönsaker, frukt och bär, blommor och plantor, potatis med undantag av stärkelse och stärkelseprodukter samt renkött inom områden som omfattas av strukturfondsmål 1. Stöd till vidareförädling av produkter från skogs- bruket omfattas inte av åtgärden. Den högsta andel stöd som får lämnas varierar mellan regioner och investeringens omfattning. För investeringar kan i inlandet i det södra mål 1-området stödet högst vara av godkänd investeringskostnad, medan för investeringar större än inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet högst av kostnaden kan lämnas som stöd. För övriga områden och investeringskostnader varierar stödandelen mellan och av den godkända kostnaden. Det angivna målet för åtgärden är att främja en konkurrenskraftig för- ädlingsindustri. Det specifika målet som det uttrycks i miljö- och lands- bygdsprogrammet är att främja varaktigt nya avsättningsmöjligheter för högförädlade produkter. Stöd skall riktas till innovativa satsningar på nya marknader och produkter samt till småskalig livsmedelsförädling. Det operativa målet är att stödet skall ha medverkat till att har investerats i ny konkurrenskraftig för- av råvaror från jordbruket och trädgårdsnäringen med tonvikt på småskalig verksamhet. Stödet skall medverka till minst 1 500 nya eller bibehållna arbetstillfällen . I mål 1 anges målet vara att främja en hållbar utveck- ling av jordbruket och sysselsättningen på landsbygden genom ökad för- av jordbruksprodukter. Målgruppen är både den småskaliga livs- medelsförädlingen och livsmedelsindustrin. Stödet skall främja en konkurrenskraftig förädling och främja varaktiga nya avsättningsmöjlig- heter för högförädlade produkter baserade på råvaror från regionen. Målet i programmet för den södra mål 1-regionen är också inriktat mot ökat förädlingsvärde samt diversifiering och ökad sysselsättning i lands- bygdens näringsliv. Stödet skall främst inriktas på förädling och mark- nadsföring av nischproduktion baserade på lokala råvaror för olika mark- nader. Sammanlagt finns budgeterade för åtgärden i de tre programmen. Beslut har fattats som omfattar knappt hälften av detta belopp. Sammanlagt 220 företag har beviljats stöd. Av de stöd för vilka beslut fattats inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet har cirka tre fjärdedelar avsett småskalig föräd- ling och innovationer. Av beslutade belopp fördelas på småskalig förädling och på inno- vationer. Var tionde beslut avser investeringar som är både småskaliga och innovativa. De innovativa investeringarna är mer kostnadskrävande än de småskaliga. För mål 1-områdena finns inte motsvarande upp- delning men genomgående har stöden per företag varit större än inom det område där miljö- och landsbygdsprogrammet genomförs. Det beror del- vis på att den andel av en investering som får stödjas är högre i norra . Stödet till större företag har inom ramen för tillämpningen av miljö- och landsbygdsprogrammet hållits tillbaka vilket inneburit att de faktiska stödnivåerna varit lägre än de möjliga enligt programmet. Stor restrik- tivitet har också gällt för stöd till investeringar i branscher med obalans på marknaden. Åtgärdens inriktning och omfattning följer de uppställda målen för miljö- och landsbygdsprogrammet. Samtliga beviljade stöd lämnas till småskaliga företag och/eller till innovativa investeringar. De totala in- vesteringskostnaderna för investeringar med stöd uppgår till . Även det uppställda sysselsättningsmålet förefaller vara möjligt att uppnå under hela programperioden utifrån redo- visade resultat. I mål 1-områdena, särskilt i det södra, har intresset för stödet varit mindre än i övriga delar av landet. Berörda läns- styrelser har ökat sina informationsinsatser om stödet. Enligt regeringens sammanfattande bedömning har den avsedda för- ändringen av stödets inriktning till att i första hand främja småskalig livsmedelsförädling och innovationer genomförts och uppfattas som positiv. Preliminära bedömningar från tyder på att de avsedda sysselsättningseffekterna av stödet troligen komma att uppfyllas. Beslutade investeringsstöd till förbättrad bearbetning och saluföring åren 20002002, antal stödföretag, beslutade stödbelopp samt andel beslutade belopp av programbudgeten åren 20002002 Mål för åtgärden kompetensutveckling Stöd får lämnas i enlighet med kompetensutvecklingsprogram som god- känns av samt för verksamhet som kompletterar dessa program. Stöd får även ges till verksamhet som bedrivs i fler än ett län och för verksamhet som hanteras av andra organisationer som godkänts av . Målet för åtgärden i miljö- och landsbygdsprogrammet är att genom riktad kompetensutveckling förstärka effekten av andra åtgärder inom insatsområde II. Åtgärden skall särskilt bidra till att främja sysselsättning för kvinnor inom lantbruket och på landsbygden. Åtgärden skall med- verka till förbättrad måluppfyllelse för andra åtgärder inom insats- området, främst investeringsstöden och projektstöden. Även i mål 1-områdena bedrivs kompetensutveckling med syfte att främja ett ekonomiskt hållbart jordbruk. Åtgärden började tillämpas först efter att länsstyrelserna utar- betat kompetensutvecklingsprogram. Omfattningen har varierat på grund av olika prioriteringar inom länsstyrelserna. Utöver länsstyrelsernas har också , , Hushållnings- sällskapen, m.fl. medverkat i genomförandet. Erfarenheterna från det första årets genomförande är att åtgärden är särskilt viktig för att öka kunskapen om och intresset för tillväxt genom nya verksamheter i jordbruksföretagen och på landsbygden. Utförda aktiviteter har bestått av kurser, studiecirklar, studiebesök samt råd- givnings- och informationsinsatser. Totala antalet deltagare i olika råd- givnings och utbildningsaktiviteter var cirka 23 000, varav kvinnor. Enligt bedömning är det särskilt angeläget att i fortsättningen förstärka kompetensutveckling som främjar nya verksamheter i jordbruksföretagen och på landsbygden. En viktig förutsättning för att olika dalar av landsbygdens näringsliv skall kunna utvecklas är enligt regeringens bedömning att det finns till- gång till olika former av kompetensutveckling. De åtgärder för kompe- tensutveckling som genomförs inom ramen för landsbygdsprogrammet och mål 1-programmen medverkar till att landsbygdsföretagens kon- kurrensförmåga stärks. Därigenom kan dessa företag i ökad utsträckning medverka till att upprätthålla sysselsättning, ett bättre utnyttjande av resurser och tillväxtmöjligheter med anknytning till de areella näringarna samt tillgodoses konsumenternas efterfrågan på nya varor och tjänster på landsbygden. 6.2.9Mål för åtgärden främjande av anpassning och utveckling av landsbygden Åtgärden i miljö- och landsbygdsprogrammet består av ett antal olika åtgärder med syftet att främja marknadsföring av kvalitetsprodukter, diversifiering av verksamhet inom och med anknytning till lantbruket, främjande av landsbygdsturism och småföretagande, utveckling och för- bättring av infrastruktur, byautveckling och bevarandet av kulturellt Skr. 2002/03:111 värdefulla miljöer med anknytning till lantbruket. Stödet skall vara för- enligt med regionala genomförandeplaner, som upprättas av länsstyrel- serna, eller vara av nationellt intresse. Inom ramen för mål 1-programmen får även stöd lämnas till åtgärder för att förbättra arronderingen och brukningsstruktur i jord- och skogs- bruket. Målet för åtgärden i miljö- och landsbygdsprogrammets insatsområdet II är att främja sysselsättning, tillväxt och bosättning på landsbygden. Åtgärderna bör tillämpas på ett sådant sätt att lika möjligheter för kvinnor och män främjas. Ett kvantifierat mål för åtgärden är att den till- sammans med andra åtgärder, i första hand investeringsstöd och kompe- tensutveckling, medverkar till att andelen lantbruksföretag med diversi- fierad och kompletterande verksamhet fördubblas under program- perioden (ökning med cirka 6 000 företag). I mål 1-programmet för betonas att åtgärderna skall medverka till att den samlade effekten av olika åtgärder på lands- bygden blir stor. Utvecklingspotentialen för lantbruket i regionen ligger i ökad vidareförädling på gårds- och byanivå, ökad diversifiering av före- tagandet bland annat inom turismsektorn samt samordnad marknads- föring. Även erfarenheterna från Leader II skall vidareutvecklas. För mål 1 är det övergripande målet hållbar utveckling på lands- bygden och ett ökat antal livskraftiga företag. De regionala genomförandeplanerna innehåller en helhetssyn på länets behov av landsbygdsåtgärder. Användningen av åtgärden i miljö- och landsbygdsprogrammet skall anpassas efter regionala behov samt andra program och åtgärder som tillämpas i respektive län. Genomförande- planerna har tagits fram av länsstyrelserna efter samråd med andra berörda myndigheter och organisationer i länet. Inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet har av de beslutade stöden avsett diversifieringsåtgärder och marknadsföring av kvalitetsprodukter. av den totala budgeten för programperioden är intecknad . Länsstyrelserna har beslutat om huvuddelen medan beslutat om ett antal nationella projekt för vilka strategin är att skapa långsiktiga förutsättningar för projekt på länsnivå i ett senare skede. Exempel på centrala projekt är certifiering av ekoturism, främjande av fisketurism och utveckling av hjortnäringen. Genomförandetakten för åtgärden varierar starkt mellan länen beroende på olika prioriteringar.