prop · GQ031d20 · 2003-01-01 00:00:00 — En analys av årsredovisningarna visar att länsstyrelserna bedrivit sin verksamhet på ett tillfredsställande sätt och i huvudsak med gott resultat, men visar , , att det finns skillnader mellan länsstyrelserna och/eller mellan de olika sakområdena. Ett utvecklingsarbete pågår för att förbättra uppföljningen och möjligheterna till jämförelser, med syfte att nå en jämnare måluppfyllelse och högre grad av enhetlighet. Länsstyrelserna bedriver verksamhet inom ett stort antal politikområden. Den närmare redovisningen och bedömningen av länsstyrel- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 sernas och i förekommande fall de regionala självstyrelseorganens resultat inom de olika verksamhetsgrenarna redovisas i budgetpropositionen under respektive utgifts- och politikområde. Utgiftsområde 6 Totalförsvar (avser verksamhetsgrenen Civilt försvar och räddningstjänst m.m.) Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (avser verksamhetsgrenen Social omvårdnad) Utgiftsområde 14 Arbetsliv (avser verksamhetsgrenen Jämställdhet) Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (avser verksamhetsgrenen Kulturmiljö) Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande (avser verksamhetsgrenarna , Övrig förvaltning samt Hållbar samhällsplanering och boende) Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling (avser verksamhetsgrenen Regionalpolitik, regional näringspolitik och konkurrens) Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (avser verksamhetsgrenen Naturvård och miljöskydd) Utgiftsområde 22 Kommunikationer (avser verksamhetsgrenen Kommunikationer) Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (avser verksamhetsgrenarna Lantbruk, Livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor, Rennäring m.m. och Fiske) Utgiftsområde 24 Näringsliv (avser verksamhetsgrenen Regionalpolitik, regional näringspolitik och konkurrens) Liksom föregående år redovisas resultatet för politikområdet Regional samhällsorganisation i följande teman. sektorsövergripande arbete och samordning Utöver detta redovisas också utvecklingsinsatser samt uppgifter om ekonomi . Sektorsövergripande arbete och samordning Det sektorsövergripande arbetet blir av allt större betydelse för att kunna jämka samman olika nationella mål och skilda intressen på regional nivå. För att kunna uppnå en samhällsekonomisk, långsiktig lösning arbetar därför länsstyrelserna för att öka det sektorsövergripande perspektivet samt att också samordna insatser. De flesta länsstyrelser anger att det sektorsövergripande arbetssättet har tillämpats i ökad omfattning. För att utveckla arbetsformerna har det bildats såväl avgränsade projektgrupper som mer permanenta grupper för samverkan. Länsstyrelserna anser att ett sektorsövergripande arbetssätt överlag ger ett positivt bidrag till verksamhetens resultat, men att det ofta är krävande. Regeringen bedömer att länsstyrelserna har utvecklat arbetsformer som stimulerar ett sektorsövergripande arbetssätt. Antalet inkomna ärenden till länsstyrelserna ökade från 530 000 till 872 000, en ökning med . ökade de avgjorda ärendena från 539 000 till 826 000, en ökning . Härutöver hanterade länsstyrelserna ca 223 000 körkortsärenden , en ökning jämfört med föregående år. Den ökade mängden ärenden berodde framförallt på vissa körkortsärenden, beslut om EU-stöd inom lantbruksområdet (ny programperiod för flerårigt miljöstöd) samt ärenden till följd av utbrottet av mul- och klövsjuka i . Antalet ej avgjorda ärenden ökade till följd av det kraftigt ökade antalet inkomna ärenden, men ärendebalansen var oförändrad, . Antalet överklagade ärenden minskade något, från ca 11 000 till 10 000. Då det totala antalet ärenden ökat kraftigt innebär minskningen av antalet överklagande ärenden att andelen som överklagats halverats. Andelen överklagade ärenden som ändrats i högre instans är i stort oförändrad jämfört med föregående år, . Tillsynen på den regionala nivån innebär dels att utöva tillsyn över verksamhet där kommunerna har ett ansvar, t.ex. äldreomsorg, miljö- och hälsoskydd samt socialtjänst, men också att utöva tillsyn över andra aktörer t.ex. inom näringslivet. Tillsynen blir därmed ett viktigt instrument för att uppnå de nationella målen och se till att statsmakternas beslut fullföljs och upprätthålls inom dessa områden. De brister som länsstyrelserna uppmärksammar åtgärdas, enligt länsstyrelserna, överlag direkt eller inom rimlig tid. Inom verksamhetsgrenen Social omvårdnad är tillsynsarbetet den mest omfattande arbetsuppgiften för många länsstyrelser. Även inom livsmedelsområdet, djurskyddet samt miljöområdet har tillsynsarbetet en framträdande plats. I länsstyrelsernas återrapportering av verksamheten framgår att tillsynen nedprioriterats inom vissa verksamhetsgrenar bland annat på grund av yttre händelser (t.ex. mul- och klövsjukan) och ökad ärendehantering såsom jordbruksstöden och vissa körkortsärenden. har dock flera länsstyrelser arbetat med metoder för och planering av tillsynsinsatser, vilket också underlättar själva genomförandet. Tematillsyn och gemensamma tillsynsinsatser med andra myndigheter inom vissa områden skapar också bättre underlag för bedömning av tillståndet ur ett nationellt perspektiv. Sådana tillsynsinsatser har gjorts bl.a. inom räddningstjänstområdet och det sociala området. Även annat samarbete förekommer, t.ex. utbyte av information i olika avseenden, exempelvis genom tillgång till databaser. Länsstyrelserna har arbetat vidare med IT som en viktig del i verksamhetsutvecklingen. Elektroniska blanketter och andra funktioner som ligger inom ramen för genomförandet av 24- timmarsmyndigheten, är frågor som länsstyrelserna samverkar kring. Regeringsuppdraget om användandet av GIS, geografiska informationssystem, vid länsstyrelser och kommuner, har nu 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Länsstyrelserna har tillsammans med , , och ett stort antal kommuner arbetat för ökad kunskap och användning av GIS. Frågan om länsstyrelsernas åldersstruktur och betydelsen av att säkra kompetens vid kommande omfattande pensionsavgångar har diskuterats vidare . Andelen tillsvidareanställda har ökat från föregående år till , medan är , vilket ändå är en ökning med en procentenhet. De ungas råd (bildat av tillsammans med ett antal länsstyrelser), som har till syfte att arbeta med ovanstående strukturella fråga, har fortsatt sitt arbete. Tillsammans med länsledningarna kommer diskussionen att konkretiserats i ett strategidokument kring betydelsen av en attraktiv arbetsplats. Länsstyrelsernas sammanlagda verksamhetskostnader uppgick till och verksamhetens intäkter till , vilket innebar att anslagssparandet minskade. Därutöver har länsstyrelserna inlevererat till statskassan avseende avgifter m.m. som inbetalats till länsstyrelserna. Avgifterna avser bl.a. ansökningsavgifter, miljöskyddsavgifter och vissa EU- bidrag. Länsstyrelserna administrerar även bidrag av olika slag, bl.a. lönegarantier. har länsstyrelserna utbetalat totalt i form av bidrag. Av de totala verksamhetskostnaderna utgör personalkostnader den största andelen med , vilket är oförändrat jämfört med . Vid utgången av 2001 var sammanlagt drygt 5 000 personer anställda vid länsstyrelserna. Jämfört med föregående år är det en ökning med ca 150 personer. Verksamheten finansierades till ungefär två tredjedelar av anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m.. Andra finansieringskällor är sakanslag, bidrag och avgiftsintäkter. Länsstyrelsernas olika finansieringskällor framgår av diagram 5.1. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Diagram 5.1 Länsstyrelsernas finansiering Övriga anslag 4, I likhet med föregående år representerar verksamhetsgrenarna Naturvård och miljöskydd, Lantbruk samt Regionalpolitik, regional näringspolitik och konkurrens av länsstyrelsernas totala verksamhetskostnader. Na- turvård och miljöskydd svarar för den största procentuella andelsökningen jämfört med , vilket framgår av diagram 5.2. Utifrån regionala förutsättningar och prioriteringar dominerar Naturvård och miljöskydd hos 16 länsstyrelser, Lantbruk hos tre och hos två Regionalpolitik, regional näringspolitik och konkurrens. I diagram 5.3 framgår de fyra största verksamhetsgrenarnas procentuella andelar hos respektive länsstyrelse 2001. i avviker från övriga länsstyrelser då och inordnats i organisation, vilket påverkar verksamhetsgrenarnas procentuella fördelning av de totala kostnaderna jämfört med övriga länsstyrelser. Diagram 5.2 Totala kostnadernas fördelning 2000-2001 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Diagram 5.3 Verksamhetsgrenarnas andelar av de totala kostnaderna 2001 För att länsstyrelserna skall kunna fullgöra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt inom ramen för tilldelade medel krävs fortsatt utveckling och effektivisering av verksamheten. Re- geringen vill i det sammanhanget lyfta fram möjligheterna till fortsatt och vidareutvecklad samverkan och gemensamt resursutnyttjande mellan länen. Detta kommer att belysas i den tidigare nämnda översynen av styrningen av länsstyrelsernas verksamhet. En vidareutveckling av länsstyrelsernas roller skall ske vad gäller bl.a. samordning, tillsyn och uppföljning. Därmed kan bl.a. en ökad effektivisering ske. har i allt väsentligt funnit länsstyrelsernas årsredovisningar rättvisande. I ekonomiadministrativa värdering av statliga myndigheter avseende 2001 har 17 länsstyrelser fått omdömet Fullt tillfredsställande och fyra länsstyrelser omdömet Tillfredsställande. Tabell 5.2 Anslagsutveckling för 32:1 Länsstyrelserna m.m. 1Varav 884 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 2 057 356 tkr prisnivå. 3Beloppet i Årsredovisning för staten 2001 (skr.2001/02:101) bilaga 7 avseende utgående reservation och ramöverföringsbelopp 2001 har korrigerats. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.3 Offentligrättslig verksamhet (som inte får De avgiftsintäkter som redovisas mot inkomsttitel och som länsstyrelserna inte får disponera utgörs bl.a. av ansökningsavgifter, miljöskyddsavgifter, avgifter för registrering och tillsyn av stiftelser samt vissa EU-bidrag. De avgifter som får disponeras utgörs av avgifter för tillsyn av 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 pantbanker samt avgifter för vissa körkortsärenden. I enlighet med lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen kan kommunala samverkansorgan ta över vissa uppgifter från länsstyrelserna fr.o.m. . När ett samverkansorgan bildas skall en anmälan göras om detta till regeringen, som sedan beslutar om från vilken dag som uppgifterna enligt lagen skall gälla. För att möjliggöra en omfördelning av medel från länsstyrelserna till kommunala samverkansorgan krävs att medel under ramanslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. får användas för finansiering av vissa kostnader för de arbetsuppgifter som enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen övertas av sådana organ från länsstyrelserna. Detta gäller även kostnader som kan hänföras till arbetet med att utarbeta, samordna och driva arbetet med genomförande av regionala tillväxtprogram. Som framgår av budgetpropositionen under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling avser regeringen att i län, i vilka samverkansorgan övertar ansvaret från för arbetet med de regionala tillväxtprogrammen, låta ansvara för att driva och avsluta arbetet med nuvarande tillväxtavtal. skall i samråd med det kommunala samverkansorganet (kommunalförbundet) beräkna och till regeringen redovisa hur många årsarbetskrafter som kan hänföras till uppgiftsöverföringen. Regeringen kommer därefter att, utifrån en schablonersättning per årsarbetskraft, besluta om de anslagsmedel som skall omfördelas från länsstyrelserna (anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m.) till de kommunala samverkansorganen. Den pågående försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning i innebär att bl.a. har inordnats i . För utförande av arbetet med miljökvalitetsmålet Levande skogar vid i föreslår regeringen därför att överförs från det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda raman- slaget 41:1 till ramanslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m.. Enligt Rådets förordning 1260/99 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna skall en deklaration lämnas vid programperiodens slut. , som har uppdraget , kommer att upphöra. Regeringen avser att fr.o.m. ge och i uppdraget att utfärda avslutsdeklarationer. Uppdraget skall genomföras 2003-2009. Med anledning av detta föreslår regeringen att ramanslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med som det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 43:7 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. minskas med , det under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad uppförda ramanslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader minskas med samt det under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling uppförda ramanslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder minskas med . Regeringen föreslår att länsstyrelserna och tillförs sammanlagt . Resurstillskottet skall användas för att anställa särskilda äldreskyddsombud. Regeringen bedömer att medelsförstärkningen sammantaget motsvarar närmare 100 anställningar. Anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. tillförs . Äldreskyddsombudets uppgift skall vara att, utifrån ett medborgarperspektiv, bedriva operativ tillsyn inom vården och omsorgen om äldre enligt socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen. I detta arbete skall äldreskyddsombuden samverka dels med personal inom den ordinarie tillsynsverksamheten inom länsstyrelserna och , dels med andra aktörer som bedriver tillsyn eller på annat sätt har som uppgift att upprätthålla kvaliteten inom äldreomsorgen, t.ex. kommunala äldreombudsmän. Regeringen avser att återkomma med ett uppdrag till länsstyrelserna och med riktlinjer och villkor för medlens närmare användning samt anvisningar för uppföljning, redovisning av resultat, resursanvändning m.m. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Vidare föreslår regeringen att länsstyrelserna får disponera medel för administration m.m. inom utgiftsområdena 6 och 20. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 32:1 Länsstyrelserna m.m. Anvisat i 2002 års Förändring till följd av: Överföring till/från Förslag/beräknat anslag 1Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2Kompensation för för statliga avtalsförsäkringar avseende av myndigheterna finansierad personal vid universitet och högskolor. En närmare beskrivning av fördelningen av dessa medel finns i budgetpropositionen, vol. 8, avsnitt 7.3. 3Budgetpropositionen (utgiftsområde 18) För kännedom redovisas den fördelning som regeringen avser att besluta, om godkänner medelsberäkningen för anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m.. Tabell 5.5 Ramanslagets fördelning på ramposter 5.8.232:2 Kommunala samverkansorgan m.m. Tabell 5.6 Anslagsutveckling för 32:2 Kommunala samverksansorgan m.m. 1 Motsvarar 25 297 tkr prisnivå. Anslaget avser medel för förvaltningskostnader hos läns landsting samt Västra med anledning av den försöksverksamhet som regleras i lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning. Dessutom avser anslaget medel för förvaltningskostnader för samverkansorgan. I enlighet med lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen kan kommuner och landsting bilda 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 särskilda kommunala samverkansorgan som efter anmälan till regeringen får ta över vissa uppgifter från länsstyrelserna. Anmälningar har inkommit från , , , och . I enlighet med lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen kan kommuner och landsting bilda särskilda kommunala samverkansorgan för regional utveckling i länet, som fr.o.m. får ta över uppgifter från länsstyrelserna. När ett samverkansorgan bildas skall en anmälan göras om detta till regeringen, som sedan beslutar om från vilken dag som uppgifterna enligt lagen skall gälla. För att möjliggöra en omfördelning av medel från länsstyrelserna till kommunala samverkansorgan krävs att medel under ramanslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. får användas för finansiering av vissa kostnader för de arbetsuppgifter som enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen övertas av sådana organ från länsstyrelserna. skall i samråd med det kommunala samverksansorganet (kommunalförbundet) beräkna och till regeringen redovisa hur många årsarbetskrafter som kan hänföras till uppgiftsöverföringen. Regeringen kommer därefter att, utifrån en schablonersättning per årsarbetskraft, besluta om de anslagsmedel som skall omfördelas från länsstyrelserna (anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m.) till de kommunala samverkansorganen. Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 6 Politikområde Ekonomisk familjepolitik under utgiftsområde 12 Tabell 6.1 Anslagsutveckling för 21:1 Bostadsbidrag Bostadsbidrag lämnas till barnfamiljer samt till ungdomar mellan utan barn. Bostadsbidraget ingår i politikområde Ekonomisk familjepolitik. Utgifterna för bostadsbidraget styrs i huvudsak av makroekonomiska faktorer som t.ex. arbetslöshets-, syssel- sättnings-, inkomst- och bostadskostnadsutvecklingen. Det innebär att det framförallt är konjunkturutvecklingen som påverkar om kostnaderna för bostadsbidragen ökar eller minskar. Även demografiska förändringar kan påverka kostnadsbilden, t.ex. ökade födelsetal och nettoinvandring. Den positiva samhällsekonomiska utvecklingen har medfört att fler människor fått arbete och att reallönerna har ökat. Resultatet av den ökade sysselsättningen är att fler människor har möjlighet att försörja sig själva och därmed i mindre utsträckning är i behov av bostadsbidrag. Under uppgick utgifterna för bostadsbidraget till ca . Detta innebär att utgifterna understeg anvisade medel med ca . varande budgetår beräknas utgifterna understiga anslaget med . Utgifterna för bostadsbidraget har minskat . Minskningen beror dels på den samhällsekonomiska utvecklingen och dels på det reformerade bostadsbidragssystemet . Tabell 6.2 Utveckling av utgifterna för bostadsbidrag 1990 2001 Av landets drygt 1 miljon hushåll med barn fick bostadsbidrag . Under lämnades bidrag till av alla ensamstående föräldrar och till av alla samboende föräldrar. De hushåll som får bostadsbidrag är främst barnfamiljer, särskilt ensamstående med barn. Antalet hushåll med bostadsbidrag har minskat kraftigt . Mest har antalet samboende hushåll med barn minskat. minskade antalet samboende föräldrar som hade bostadsbidrag med drygt 60 000 hushåll. har andelen ensamstående föräldrar med bostadsbidrag minskat med ca 31 000 hushåll och andelen ungdomshushåll minskat med ca 22 000 hushåll. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 6.3 Hushåll med bostadsbidrag 1 Statistik finns ej Skälen till att färre hushåll får bostadsbidrag hör i huvudsak samman med den förbättrade konjunkturen. Förbättringar i konjunkturen har ett större genomslag för samboende föräldrar än för ensamstående föräldrar, eftersom t.ex. löneökningar från två inkomster slår igenom tydligare än löneökningen från endast en inkomst. utgjorde ensamföräldrarna av hushållen och fick av det totala bidragsbeloppet. De samboende utgjorde av hushållen och erhöll av det totala bidragsbeloppet. Hushåll utan barn utgjorde av hushållen och erhöll av det totala bidragsbeloppet. Ensamstående har i regel lägre hushållsinkomster än samboende. Det är därför inte förvånande att bostadsbidraget i stor utsträckning går till ensamstående föräldrar. Bostadsbidraget ger en marginaleffekt på i de inkomstlägen där det trappas av. I de fall låga inkomster beror på deltidsarbete lönar det sig dåligt att öka arbetstiden. Det finns därför en risk att dessa föräldrar blir låsta i en situation där de inte nämnvärt kan förbättra den egna ekonomin genom arbete. Det finns avsevärt fler ensamstående mammor än pappor, har kvinnor lägre bidragsgrundande inkomster än män. Av de ensamstående föräldrar som får bostadsbidrag utgör kvinnorna . De stora skillnaderna i antal kvinnor och män med bostadsbidrag kan ses som en följd av de skillnader i villkor som kvinnor och män lever under. har sedan den första inkomstavstämningen 1999 gjort uppföljningar och analyser av resultaten av inkomst- I en analys av resultatet för inkomstavstämningen 2002, som avser , konstateras att träffsäkerheten i det preliminära bostadsbidraget uppvisar ett något bättre resultat jämfört med tidigare års avstämningar. Differensen mellan preliminärt och slutligt bostadsbidrag innebar att av de bidragsskyldiga fick ett för högt bidrag. Dessa hushåll ska tillsammans återbetala ca plus avgifter. Detta är en lägre andel återbetalningsskyldiga i jämförelse . En möjlig förklaring är att hushållen är mera restriktiva med att uppge en alltför låg inkomst till . av hushållen får ett för lågt bidrag utbetalt och ska tillsammans dela på plus ränta. konstaterar också att det endast är av de bidragshushåll som fått ett för högt bidrag som anmält ändrad inkomst till . Denna siffra är alltjämt låg även om den är något högre än . Att hushåll har fått återbetalningskrav efter avstämningen beror i huvudsak på att de haft större inkomster än vad de uppgivit. Det är möjligt att öka träffsäkerheten i det preliminära bostadsbidraget så att det bättre överensstämmer med det slutliga. Träffsäkerheten är beroende av de uppgifter som bidragshushållen lämnar till vid ansökningstillfället samt i vilken utsträckning hushållen anmäler inkomständringar. För att förbättra bidragstagarnas kunskaper och förståelse för bostadsbidragssystemets regler har RFV kontinuerligt arbetat med att vidareutveckla informationen till hushållen. Syftet med informationsinsatserna är att öka kunskaperna om reglerna, men också att verka som en påminnelse om vikten av att t.ex. anmäla inkomständringar. har beslutat enligt regeringens proposition Vissa socialförsäkringsfrågor (prop. 2001/02:9, bet. 2001/2002:BoU1, rskr. 2001/2002:66) att ändra reglerna om eftergift av krav på återbetalning av bostadsbidrag för den som har fått för mycket bidrag. Förändringen innebär att det införts en skälighetsbedömning av om den återbetalningsskyldige borde ha insett att han eller hon var anmälningsskyldig. RFV har i regleringsbrevet fått i uppdrag att utvärdera effekterna av bostadsbidragets nya Slutlig redovisning ska lämnas . En promemoria (dnr S2000/8124/SF) om vissa frågor avseende barns förmögenhet och rätten till bostadsbidrag har upprättats inom . Frågan som behandlas är om det kan anses vara rimligt att skadestånd eller försäkringsersättning som ett barn har fått skall läggas till grund för beräkningen av rätten till bostadsbidrag för familjen. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 6.4 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 21:1 Bostadsbidrag Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Skillnaderna i anvisade anslag statsbudget jämfört med lämnade förslag är främst beroende av ökad sysselsättning och högre löner. Detta har medfört att färre familjer är i behov av bostadsbidrag. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 3 anvisas för anslaget 21:1 Bostadsbidrag . beräknas anlaget till 3 . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 7 Politikområde Miljöpolitik under utgiftsområde 20 7.1.134:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet Tabell 7.1 Anslagsutveckling för 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet Anslaget används för stöd till kommuner enligt förordningen (1998:23) om statligt bidrag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska omställningen i samhället. Av anslaget får användas för administration, information och utvärdering av investeringsprogrammen. Ansvaret för hanteringen av de lokala investeringsprogrammen överfördes från regeringen till .