prop · GQ031d26 · 2003-01-01 00:00:00 — Antalet produkter av respektive typ, som genom försäljningsförbuden förhindras att komma till användning varierar från något tiotal till åtskilliga tusental. Verkets marknadskontroll har till största delen inriktats mot elsäkerhet och där koncentrerats mot konsumentproduktområdet och elin- Resultatet visar att det finns ett betydande antal produkter med elsäkerhets- eller EMC-brister på marknaden. har arbete med informationsverksamhet pågått. Verksamheten syftar till att sprida kunskap om föreskrifter och elsäkerhet genom framför allt informationsskrifter, myndighetens hemsidor, mediekontakter samt seminarier för att därigenom minska antalet olyckor och elbränder Ett flerårigt informationsprojekt har pågått i syfte att öka kunskapen om elsäkerhet hos allmänheten. har vidare särskilda informationsprojekt riktats till elyrkesmän och innehavare av anläggningar. anordnade prov för både revisorsexamen och för högre revisorsexamen. Kostnaderna för att anordna examinationsproven är höga medan intäkterna är låga då det är få som avlägger proven. Enligt övergångsbestämmelserna till revisorslagen (2001:883) kan godkännande och auktorisation erhållas utan att prov avläggs, vilket väljs av det stora flertalet. beräknas intäkterna för verksamheten att öka då det blir obligatoriskt att genomgå proven för att erhålla godkännande och auktorisation. Verksamhetsmålet, att beslut om godkännade, auktorisation och registrering skall meddelas från det att en fullständig ansökan inkommit till nämnden, uppnåddes. Förstagångansökningarna fortsätter att öka, från 190 till 205 stycken. Målet, att beslut i ärenden gällande ansökan om fortsatt godkännande, auktorisation och registrering normalt skall meddelas senast en månad innan pågående period löper ut, uppnåddes i av ansökningarna. Anledningen till att några beslut inte höll sig inom tidsgränsen var sent inkomna ansökningar eller att kompletteringar i flera omgångar erfordrats. Samtliga inkomna ansökningar (699 stycken) beviljades. Tillsynsverksamheten består av tre olika delar; systematisk och uppsökande tillsyn (SUT), disciplinärenden samt förhandsbesked om förtroenderubbande verksamhet. Den systematiska och uppsökande tillsynen är det viktigaste instrumentet för att planmässigt finna och utesluta revisorer som arbetar grovt felaktigt. Uppdagas i ett SUT-ärende allvarligare brister i en revisors verksamhet överförs ärendet till ett disciplinärende. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Antalet ärenden som avslutades var 62 varav 26 överfördes till disciplinärende. Minst hälften av alla disciplinärenden som väcks skall vara avgjorda från öppningsdagen. Detta mål uppnåddes. Inget disciplinärende skall ha en handläggningstid som överstiger . I två av ärendena översteg dock handläggningstiden . I det ena fallet berodde det på att en brottmålsdom avvaktades och i det andra fallet på att en revisor blev föremål för ytterligare anmälningar. Antalet öppnade disciplinärenden uppgick till 148 stycken vilket är en liten minskning från föregående år (160 stycken). 141 disciplinärenden avgjordes . I 65 fall beslutades om disciplinär åtgärd. Den mest frekventa åtgärden är varning som utdelades i av fallen. Förhandsbesked skall avgöras från det datum komplett ansökan inkommit till nämnden. inkom 8 ansökningar om förhandsbesked, att jämföras med 13 . Samtliga besked lämnades inom utsatt tid. I det internationella arbetet har frågan om revisorers oberoende fortsatt prioriterats högt. har fortsatt sitt arbete med att ta fram gemensamma minimistandarder för oberoende. Dessa antogs av . var representerad vid båda de sammanträden som revisionskommittén organiserade . Arbetet med att förenkla regler ur ett småföretagsperspektiv kommer att fortsätta utvecklas. Regeringen har därför givit () i uppdrag att, utifrån en definition av administrativ börda, utveckla en svensk modell för att mäta den administrativa bördan från regelverk. Arbetet bedrivs tillsammans med näringslivet. Ambitionen är att den myndighet som får ansvaret för uppgiften skall göra en första mätning 2003. Ett mått som är accepterat av såväl regering som näringsliv och tillgänglig expertis kommer att ha en styrande effekt på det fortsatta arbetet med regelförenkling. Vad gäller granskningen av nya regler inom behöver samrådet med små företag ytterligare förbättras. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ställa krav på såväl som näringslivet. På myndighetsnivå ser den s.k. (dir. 2001:117) över kopplingen mellan Verksförordningen och SimpLexförordningen. Översynen inkluderar behovet av en övervakningsfunktion för att åstadkomma att myndigheterna bättre följer SimpLexförordningens krav på konsekvensanalyser i tidiga skeden. presenterade sitt förslag till handlingsplan för regelförenkling. Handlingsplanen innehåller bl.a. införandet av konsekvensanalyser som ett obligatorium när lägger förslag på direktiv och förordningar. En annan viktig del ur näringspolitiskt perspektiv är ett förbättrat samråd med näringslivet innan förslag lämnas av kommissionen. Regeringen avser att noga följa utvecklingen särskilt vad gäller uppmaningen från Europeiska Rådet i . Då uppmanades till en överenskommelse om interinstitutionellt samarbete mellan rådet, och kommissionen i syfte att förbättra kvaliteten på gemenskapslagstiftningen och det sätt på vilket den införlivas i nationell lagstiftning. Regeringen avser att fortsätta driva på utvecklingen mot enklare och mer ändamålsenliga regler på EU- nivå. En fungerande konkurrens tvingar företagen att bli effektivare. har genomfört mätningar bland externa intressenter. Inställningen till konkurrens är överlag mycket positiv. Förtroendet för har enligt mätningarna ökat och andelen av de svarande som anser att aktivt motverkar skadliga konkurrensbegränsningar har ökat kraftigt. Det har också i mätningarna framkommit att man anser att verkets arbete avhåller företag från att ingå karteller och kännedomen om konkurrenslagen är nästan fullständig bland de tillfrågade. En redogörelse från verket visar att de lyckats förhindra missbruk av dominerande ställning, konkurrensbegränsande samarbeten och förvärv som skulle ha lett till att konkurrensen på marknaden försämrats. Resultaten uppnås dels genom de beslut som verket fattar men också genom den vägledning som ges i samband med verkets utredningar och kontakter med företag. av resurserna för lagtillämpning läggs på egna initiativ, vilket mer än väl uppfyller regeringens anvisade mål. Inte minst syns detta genom att verket bedrivit utredningar och domstolsprocesser rörande flera fall av allvarligare brott mot konkurrensreglerna. Detta ser regeringen mycket positivt på. har också föreslagit att en ännu större andel av resurserna kan läggas på egna initiativ. Detta är också ett led i regeringens fortsatta politik för att i ökad omfattning motverka de särskilt skadliga konkurrensbegränsningarna, så som kartellsamarbeten. Inom EU pågår ett omfattande arbete med att reformera tillämpningen av konkurrensreglerna. Förslaget kommer att innebära att fler ärenden skall handläggas av nationella konkurrensmyndigheter som då direkt skall tillämpa artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget och samarbeta i nätverk. Vidare pågår en översyn av koncentrationsförordningen som kan innebära att företagsförvärv som berör den svenska marknaden kommer att hänskjutas till verket. Frågan rörande en eventuell sammanslagning av har analyserats inom . Den slutsats som har dragits är att synergierna inte är så stora att det motiverar en sammanslagning. Däremot, bör det samarbete som existerar mellan myndigheterna i frågor där detta gynnar konsumentintresset, förtydligas. arbete har visat sig vara effektivt och verket har uppfyllt de krav som regeringen ställt. Det är regeringens bestämda uppfattning att karteller är skadliga för samhällsekonomin och i synnerhet för konsumenterna. bör även fortsättningsvis lägga särskild tyngd på kartellbekämpning i sitt konkurrensfrämjande arbete. Måluppfyllelsen vid PRV:s bolagsavdelning är tillfredsställande när det gäller nyregistreringar och ändringar. Det kvarstår dock problem när det gäller handläggningstiden för registrering av varumärken vid varumärkesavdelningen i . Inte heller handläggningstiderna för mönster når de angivna tiderna i regleringsbrevet. Måluppfyllelsen för patentmålen och de övriga målen, d.v.s. målen om varumärken, möns- ter, släktnamn och utgivningsbevis, vid Patentbesvärsrätten är tillfredsställande. Remissmöte om Utredningen om en ny organisation för PRV (SOU 2002:57) hölls . Ärendet bereds nu vidare inom . Utredningen om PBR:s verksamhet har lämnat sitt förslag (SOU 2001:33) . Re- missutfallet är mycket splittrat och beredning pågår fortfarande i . Ett arbete pågår inom för att utveckla en samlad strategi för innovationspolitiken. Syftet är att lyfta fram innovationsfrågorna i näringspolitiken och utveckla samspelet mellan områden som entreprenörskap, kapitalförsörjning, immaterialrätt, design, kompetensutveckling, organisation, tekniköverföring, regionala initiativ m.m. Centrala frågor är bl.a. statens roll när det gäller immaterialrättens (patentens) betydelse för kommersialisering av idéer och framtida konkurrenskraft. geologiska undersökning och Bergsstaten Miljömålsarbetet är det ännu för tidigt att analysera. SGU har organiserat miljömålsarbetet verksövergripande vilket bedöms ge en effektiv verksamhet. Oljelagringsanläggningarnas avveckling går enligt plan. Kostnaderna ser ut att bli lägre än vad som ursprungligen beräknats. SGU:s uppdrag att hålla tre anläggningar i malpåse har modifierats till två anläggningar. En av dessa har avyttrats. Finansiering av merkostnader för förvaltningen av dessa anläggningar sker inom utgiftsområde 6 Totalförsvar och den civila ekonomiska planeringsramen. Miljösäkringen av det statliga gruvfältet i har avslutas. Kontrollprogram för verksamheten kommer dock att löpa avsevärd tid framåt. Handläggningstiderna hos Bergsstaten är föredömligt korta. Regeringen anser att verksamheten fungerar bra. Verksamheten under det kommande budgetåret bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller för elsäkerhetsarbetet för innevarande budgetår. Utvecklingen vad gäller elolycksfall och elbränder bör noga följas för att bl.a. möjliggöra analyser av de statliga insatserna och elsäkerhetsnivåns utveckling. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Det är svårt att exakt mäta och bedöma hur nämndens verksamhet har bidragit till att uppnå de övergripande målen. Regeringens bedömning är att nämndens verksamhet, framförallt tillsynsverksamheten och de disciplinära åtgärder som vidtas mot revisorer och revisionsbolag, på ett bra sätt har bidragit till att uppnå dessa mål. Verksamhetsmålen i regleringsbrevet har i allt väsentligt uppnåtts. Statliga insatser inom politikområdet Regeringens politik inriktas på att stärka det nationella innovationssystemet genom satsningar på forskning och utveckling som stärker kunskap och kompetens i näringsliv och samhälle. Huvuddelen av insatserna redovisas under politikområdet Forskningspolitik. Inom rymdverksamheten ryms forskning, industriutveckling och tillämpningar i form av tjänster och produkter av både offentlig och kommersiell natur. Statens resurser till rymdverksamhet kanaliseras via Rymdstyrelsen som ansvarar för det svenska deltagandet i samarbetet inom och andra internationella samarbeten. Huvuddelen av den svenska rymdverksamheten bedrivs inom ramen för . ESA-samar- betet sker inom såväl obligatoriska som frivilliga program. Inriktningen på det svenska deltagande i ESA-program bestäms i stor utsträckning av den speciella kompetens som utvecklats hos företag och forskare. Svenska forskare deltar inom ramen för i program som genomförs med utnyttjande av satelliter, sondraketer, ballonger m.m. Svensk industri konkurrerar framgångsrikt om leveranser till ESA:s olika utvecklingsprojekt. Nationella program avser i första hand fjärranalys och teknikutveckling och är en förutsättning för det internationella samarbetet genom att det bidrar till att bygga upp nödvändig kompetens för att kunna delta i detta. Bilateralt samarbete, i synnerhet med , genomförs i projekt som senare fortsätter som ESA-projekt men också fristående 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 projekt som t.ex. Spot-programmet. Samarbetet stärker möjligheter att positionera sig i det följande . är den senaste och femte forskningssatelliten inom ramen för det nationella satellitprogrammet. Satelliten har utvecklats under svensk ledning i samarbete med , och . är en tekniskt avancerad forskningssatellit med uppdrag inom två vetenskapliga områden, atmosfärsforskning och astronomi. skall bidra till att forskningen på konkurrensområdet utvecklas både kvalitativt och kvantitativt. Resultatet av forskningen skall bidra till ökad kunskap hos såväl externa intressenter som den egna personalen. Forsknings- och utvecklingsverksamheten inom SGU har som främsta uppgift att ta fram, utveckla och införa ny kunskap och nya arbetsmetoder. stödjer SGU genom ett särskilt anslag riktad geovetenskaplig forskning. Stor vikt läggs vid tvärvetenskaplig forskning som ger nya infallsvinklar och ny metodik och därigenom bidrar till teknikspridning. från 20012003 anvisas medel för att stödja de insatser som genomförs i och för hållbar utveckling inom gruvnäringen samt kompetensutveckling med anknytning till geovetenskap. Upprätthållande av nationell metrologi Statens insatser på området består i att säkerställa internationell överensstämmelse för de mätstorheter som används inom landet samt i att bedriva mätteknisk forskning. Riksmätplatser utses i av regeringen och återfinns inom () och (). Inom EU pågår arbete med framtagande av ett inre marknadsdirektiv för ett 20-tal mätinstrument vilka bl.a. används för att mäta mängder eller flöden som ligger till grund för betalningar och s.k. bevisinstrument. Arbetet befinner sig i en slutfas. FoU-insatser bidrar till att upprätthålla och utveckla verksamheten på en hög nivå. På svenskt initiativ kommer genom Nordtest att initiera en bättre samord- ning av den mättekniska forskningen inom , bl.a. med sikte på en effektivare användning av EU:s forskningsmedel. Arbetet kommer att påbörjas . För att stödja kompetensbasen inom experimentell teknik, underlätta forskningssamverkan och kunskapsöverföring till framför allt små och medelstora företag lämnar staten bidrag till (). Institutet spelar en viktig roll i det svenska innovationssystemet som brobyggare mellan universitet och högskolor och näringsliv. SP identifierar och genomför samfinansierad forskning och verkar som problemlösare och teknikspridare i konkreta forsknings- och utvecklingsuppdrag. Den svenska standardiseringsorganisationen genomgick en omfattande omorganisation. Den föranleddes av att den svenska organisationen från att tidigare ha varit ett organ för nationell svensk standardisering blivit representant i det europeiska och internationella arbetet. baseras av all ny svensk standard helt eller delvis på europeisk eller internationell standard. I den nya organisationen representeras huvudmännen för den svenska standardiseringen, staten och , av ett nyinrättat organ, Standardiseringsråd (SSR). SSR har vissa övergripande och väl definierade funktioner inom svensk standardisering, bl.a. utser SSR de organ som skall representera i det europeiska och internationella standardiseringsarbetet. Vidare kanaliseras de statliga medlen för standardisering via SSR. SSR har utsett tre organ, SIS, SEK och ITS, att vart och ett arbeta mot sina respektive europeiska och internationella organ. Dessa organ styrs av respektive intressenter. () är ett samfund av invalda ledamöter som är verksamma inom teknik, vetenskap, industriell produktion och ekonomi. IVA:s huvuduppgift är att till nytta för samhället främja tekniska och ekonomiska vetenskaper och näringslivets utveckling. har arbete ägnats åt att förbereda det möte med på ministernivå som ägde rum . Utgångspunkt för mötet var den gemensamt med EU antagna rymdstrategin. Resultatet av mötet generellt var att program, såväl obligatoriska som frivilliga, fick anslutning av ESA:s medlemsländer, dock på en något lägre nivå än vad som föreslagits av generaldirektör. Bäst uppslutning fick två med EU gemensamma projekt, nämligen satellitnavigeringsprojektet och det fjärranalysbaserade informationssystemet Global Monitoring for Environment and Security (GMES). deltar i dessa program. I övrigt anslöt sig till frivilliga program inom jordobservation, telekommunikationer, rymdtransporter, exploatering av den internationella rymdstationen samt forskning i mikrogravitation på en, jämfört med tidigare deltagande, lägre nivå. Den senaste i raden av svenska forskningssatelliter, , sändes upp från den ryska raketbasen . har två uppdrag; atmosfärsforskning och astronomi. Resultaten visar att gjort unika mätningar om ozonskiktet runt jorden. beräknas ha en livslängd . Rymdstyrelsen redovisar utvecklingen inom svensk rymdindustri i form av indikatorer för lönsamhet, omsättning, teknik- och investeringsnivå samt andelen öppen internationell försäljning. Redovisningen baseras på en årlig enkät till ett 15-tal svenska företag som är leverantörer till rymdprojekt. har de svenska företagen fått vidkännas minskad orderingång som följd av krympande volymer på såväl den kommersiella som på den institutionella marknaden. Redovisningen visar dock att den sammanlagda omsättningen 2001 ligger på samma nivå som den som uppnåddes . Spridningen mellan rymdföretagen när det gäller lönsamheten är stor. Lönsamheten mätt som bruttomarginal ligger för medianföretagen inom intervallet , vilket är jämförbart med 2000. Basen för rymdföretagens verksamhet är i stor utsträckning deltagande i internationella utveck- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 lingsprojekt, framför allt inom . Svensk rymdindustri har en etablerad position inom olika delar av det europeiska rymdsamarbetet. Den teknikutveckling som sker i bidrar till att stärka roll som attraktiv samarbetspartner i och internationellt. Försäljningen på den öppna internationella marknaden har haft en stigande trend och mer än fördubblats. Därefter har denna trend brutits och den öppna internationella försäljningen stannat på en nivå på . erhöll svenska högteknologiföretag till ett värde motsvarande . Utfallet vad gäller ESA-kontrakt för ett enskilt år är beroende av när placerar stora kontrakt hos europeiska huvudleverantörer och vilka underkontrakt de svenska företagen då får. Kontrakten fördelades på 13 företag, institut och högskoleinstitutioner. Rymdaktiviteterna har en positiv inverkan på näringsverksamheten i . har Rymdbolaget tillsammans med internationella partners framgångsrikt fortsatt sondraketprogrammet, där ESA:s program för forskning under tyngdlöshet är den viktigaste kunden. har gjort stora investeringar i anläggningen i för att förbereda för kommunikation med och nedtagning av data från miljösatelliten som sändes upp . Rymdbolaget i svarade 2001 för ett bidrag om i medeltal 155 årsarbetskrafter, varav med högre utbildning. Lägger man till verksamma inom forskning, rymdingenjörsutbildning etc. var antalet anställda och studenter i rymdverksamheten drygt 400 personer , vilket är ett något lägre antal än för . Samarbetet mellan och EU på rymdområdet utvecklas vidare och skall konkretiseras i ett ramavtal . beviljades stöd på sammanlagt varav 4,2 miljoner fördelades till 14 helt nya projekt. De projekt som erhållit medel spänner över ett brett område, och de flesta projekt handlar om marknadens funktionssätt. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 har 7 projekt om bl.a. konkurrenseffekter av företagskoncentrationer samt om tillväxt och konkurrens slutrapporterats. För SGU:s interna FoU-verksamhet har under budgetåret sammanlagt använts, varav i internationellt samarbete. Resultat av ett FoU-projekt i är av betydelse både för fortsatt kartering och för förståelsen av de malmbildande processerna i området. En ny metodik har utarbetats för vattenföring i berggrundens sprickzoner. Detta kan t.ex. leda till att strukturer på som tidigare utnyttjats för produktion av olja skulle kunna användas för andra ändamål som gaslagring eller energilagring. Med stöd från det geovetenskapliga forskningsanslaget har nio forskningsprojekt slutförts . För övriga projekt finns lägesrapporter. Av nya ansökningar har 19 projekt fått medel från anslaget. Projekten omfattar olika områden som miljögeologi, berggrunds- och jordartsgeologi, geokemi, geofysik m.m. Ett projekt har studerat hur sedimentära bergarter i norra bildas. Detta är av betydelse för tolkningen av resultaten från SGU:s berggrundsgeologiska kartläggning i dessa områden. Av nedanstående tabell framgår nya ansökningar/belopp för åren 19982001. Intresset är stort och överstiger anslagets tilldelning. Tabell 3.5 Nya ansökningar/belopp inom det geovetenskapliga forskningsanslaget 2001-1999 Upprätthållande av nationell metrologi Riksmätplatsverksamheten stärks av mätteknisk och metrologisk forskning. Spridning av mätteknisk och metrologisk kunskap bidrar till ökad kvalitet och utveckling av ny teknik. Inom ramen för riksmätplatsen för tid och frekvens tillhandahålls också tid över Internet i . SSI har hand om riksmätplatsen för joniserande strålning och besitter kompetens inom ansvarsområdet dosimetri. Detta är särskilt avgörande för säkerhetskrav inom kärnkraftsindustrin, processindustrin samt inom sjukvård och vid forskningsinstitutioner. Övriga mätstorheter upprätthålls hos SP. spelar en viktig roll som rådgivare och granskare av metrologiverksamheten hos SP. Rådet lämnar ett särskilt yttrande till regeringen. Av detta framgår att SP uppfyller det övergripande målet. genomfördes även en utvärdering av SP:s totala FoU-verksamhet. Denna pekar på att avtalet med staten inom metrologiområdet och inrättandet av ett Metrologiråd medfört att uppdraget tydliggjorts och att styrningen av riksmätplatsverksamheten därmed förbättrats. SWEDAC utför systemteknisk tillsyn hos riksmätplatserna baserad på internationella standarder. Vid tillsyn bedömdes riksmätplatserna för tid, frekvens och volym. SWEDAC:s tillsyn är kvalitetshöjande och ger tillsammans med internationella jämförelsemätningar en god bild av verksamhetens kompetens, kvalitet och effektivitet. Tillsynen visar på en operativ verksamhet som genomförs kompetent, effektivt och med tillfredsställande kvalitet. SWEDAC:s slutrapport, Systemet med referenslaboratorier för kemin, har lämnats till regeringen. Arbetet med att utveckla området kemisk metrologi fortsätter. SP:s FoU-verksamhet har utgjorts av egen kompetensuppbyggnad, forskningsprojekt i samverkan med andra aktörer samt kunskapsöverföring genom bl.a. medverkan inom standardiseringsarbetet. Tvärvetenskapliga projekt utförs i stor omfattning och bidrar till näringslivets tillväxt. FoU-verksamheten bedrivs i nära samarbete med näringslivet och med koppling till universitet och högskola. Avhandlingsarbete, undervisning vid universitet och deltagande i internationellt standardiseringsarbete är exempel på verksamheter vars omfattning är beroende av den statliga grundfinansieringen. Regeringen har genomfört en utvärdering av FoU-verksamheten . Utvärderingen visade bl.a. på nöjda kunder och samarbetspartners och bereds inom . Den svenska standardiseringsorganisationen har inkommit med resultatredovisning . Av denna framgår att den nya organisationen är på plats men att effektiviseringspotentialen ännu inte fullt ut tillvaratagits. Vissa tydliga utvecklingstendenser bekräftas av redovisningen: Den svenska organisationens insatser i det globala arbetet har ökat på bekostnad av insatserna i det europeiska arbetet, Ökade insatser i det internationella standardiseringsarbetet avseende krav på ledningssystem, t.ex. miljö- eller kvalitetsledningssystem, på bekostnad av traditionell varustandardisering, Minskade insatser från svenskt näringsliv i standardiseringen avseende säkerhet hos produkter p.g.a. minskad industriell bas på dessa områden, Ökad användning av elektroniska sammanträden.