prop · GQ031d24 · 2003-01-01 00:00:00 — En lika stor andel av respektive länsplan skall vara genomförd när en ny plan träder i kraft. Regeringen bedömer att målet inte kommer att uppnås. ingick nyinvesteringar för totalt i länsplanerna. An- visade medel för nyinvesteringar var . Investeringarna i länsplanerna har uppgått till vilket motsvarar av vad som planerats. Ett skäl till att målet inte har nåtts är att planeringen av åtgärderna tagit än beräknat. Några projekt har dessutom försenats för att de skall samordnas med objekt i stomnätsplanen som i sin tur har försenats, bl.a. beroende på en lägre medelstilldelning till investeringar än vad som antogs när stomnätsplanen fastställdes. Exempel på investeringar som pågår är upprustning av Blekinge kustbana, upprustning och elektrifiering av banan MalmöYstad samt banupprustning av sträckan LyckseleStoruman. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.5 Uppföljning av åtgärder i stomnätsplanen 1998 2001 Skånebanan och Godsstråket genom Mittbanan, , Haparanda- Jämförelse med jämn nivå Tabell 6.6 Uppföljning av åtgärder i stomnätsplanen 2001 Skånebanan och Godsstråket genom Endast smärre investeringar, främst plankorsningsåtgärder, har genomförts på stråket. Järnvägsplanen för linjerätningen i har vunnit laga kraft. Bangårdsombyggnaden i respektive och har senarelagts. I väntan på ombyggnader av bangården i har temporära investeringar gjorts för att upprätthålla trafiken. Kapacitetsförstärkningen mellan och har senarelagts. På stråket genomförs omfattande investeringar. Arbetet med tunnel genom har koncentrerats till att lösa kvarstående vattenförsörjningsproblem hos fastighetsägare som drabbats av sinande brunnar eller dålig vattenkvalitet på grund av byggnadsarbetena. Liningen, som innebär att tunnlarna klätts med betong, har färdig- ställts i norra tunneldelen och en utredning om konstruktionen för återstående delar har genomförts. På sträckan HelsingborgKävlinge, som öppnades för provtrafik , har efterarbeten genomförts. Utbyggnaden av dubbelspår på sträckan FrillesåsLöfta fortsätter. Utbyggnaden av resterande del av FörslövÄngelholm är senarelagd både till följd av dels försenade beslut om detaljplaner, dels att full kapacitet inte nås förrän tunneln genom är färdigställd. Kust till kustbanan: Utbyggnaden av fjärrblockering och satsningen på ökad plankorsningssäkerhet har fortsatt. I Rödberg, mellan och , har arbetet med en ny tågmötesplats färdigställts. Förberedelser för att bygga dubbelspår mellan och har pågått . I har ett nytt resecentrum börjat byggas. I övrigt har åtgärderna i huvudsak bestått av efterarbeten av tidigare större investeringar. Bangårdsombyggnaden i är senarelagd. På stråket har mindre investeringar för kapacitetshöjningar genomförts. Arbetet med ökad plankorsningssäkerhet har fortsatt. Bangårdsombyggnader mellan och är senarelagda. Snabbtågsanpassningen mellan och har fortsatt och arbetet för ökad plankorsningssäkerhet pågår. Godsstråket genom Bergslagen: har första etappen av bangårdsombyggnaden i påbörjats. Norr om , på sträckan DegerönStenstorp, har efterarbeten utförts. Dubbelspårsutbyggnaden mellan och har senarelagts, liksom andra etappen av bangårdsombyggnaden i . har spårbyten och kontaktledningsbyten genomförts på sträckan mellan och . På sträckan mellan och har arbetet med att byta samtliga ställverk fortsatt. förbättras kapaciteten och plan- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 För att klara trafik med högre axellast förstärks broarna på sträckan mellan och . Arbeten pågår med signal- och plankorsningsåtgärder. För att klara tyngre godstransporter byggs bl.a. en ny svängbro över i . I har en dubbelspårsbro över färdigställts. Dubbelspår mellan och och bangårdsombyggnaden i har senarelagts. Jönköpingsbanan, Värmlandsbanan och Älvsborgsbanan: På Älvsborgsbanan genomförs spårbyte och kontaktledningsbyten på delar av sträckan mellan och . Arbeten på Värmlandsbanan möjliggör nu transporter av tyngre godstrafik. Skånebanan och Godsstråket genom : Satsningen på ökad plankorsningssäkerhet och fjärrblockering har fortsatt. I mellan och har en ny mötesstation färdigställts. , , SalaOxelösund och Nynäsbanan: Dubbelspåret mellan och invigdes . Byggandet av dubbelspår pågår mellan och . I byggs en ny infart till hamnen. På påbörjades utbyggnad till dubbelspår mellan och Folkesta. I byggs bangården om och ett nytt ställverk installeras. Arbeten för att möjliggöra tyngre godstransporter mellan och har påbörjats på sträckan mellan och . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Mittbanan, och Haparandabanan: På Mittbanan pågår spårbyte, utbyggnad av fjärrblockering och trafiksäkerhetsåtgärder mellan och . När projektet är klart kommer restiden mellan och att kunna minskas beroende på vilken tågtyp som används. upprustning till 30 tons axellast pågår. Utbyggnaden av nya spår mellan södra och (inkl. ) har fortsatt. Ombyggnad av har fortsatt. Det ger effektivare tågtrafik till bl.a. /Vänern- och Bohusbanorna. I har efterarbeten genomförts för de delar av den ombyggda rangerbangården som togs i bruk . Övriga delar av projektet inkl. utbyggnad av rangerställverket har senarelagts. Ombyggnaden av bangården i har senarelagts. I stomnätsplanen avsattes medel för uppgradering till 25 tons axellast och utökad lastprofil. Investeringar i tågradiosystemet uppgår till . Drifttagandet av systemet har påbörjats och systemet förvaltas av Telenät. Utöver dessa större satsningar har en mängd smärre åtgärder utförts. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.7 Uppföljning av länsfördelning i regional plan 19982001 Antal objekt i plan Andel av plan, När en samhällsekonomisk kalkyl använts som beslutsunderlag för en banhållningsåtgärd utförs en efterkalkyl. I tabellerna 6.86.10 redovisas efterkalkyler för åtgärder som avslutats och 1996. För de åtgärder som avslutats redovisas beräknad och uppföljd anläggningskostnad respektive beräknad och reviderad lönsamhet. Lönsamheten anges som en nettonuvärdeskvot. Om nettonuvärdeskvoten är positiv är åtgärden lönsam. För de åtgärder som avslutades görs dessutom en uppföljning av relevanta effekter, såsom turtäthet, restidsvinst och godsmängd. I efterkalkylerna har den verkliga anläggningskostnaden räknats om till den prisnivå som gällde då den ursprungliga kalkylen utfördes. Efterkalkylerna för de tre större anläggningsprojekt som färdigställdes visar att kostnaden för projekten också blivit högre än beräknat. har persontrafiken blivit lika stor eller högre än beräknat. Den uppföljda nettonuvärdeskvoten är i ett fall mindre än beräknat och i två fall större. Efterkalkylerna för sju mindre projekt färdigställda visar att anläggningskostnaden i de flesta fall blivit lika stor eller högre än beräknat. I ett fall har lönsamheten blivit högre och i två fall lägre än beräknat. För fyra av objekten har man inte kunnat fastställa lönsamheten. Efterkalkylerna för tre projekt som färdigställdes visar en god överensstämmelse mellan uppföljd och beräknad anläggningskostnad. Detsamma gäller nettonuvärdeskvoten. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.8 Efterkalkyl för objekt färdigställda (Beräknad/uppföljd) 2 400/2 438 0,35/0,33 8/6,6 1 430/1 473 -0,38/-0,40 Tabell 6.9 Efterkalkyl för investeringar färdigställda , < Anläggningskostnad i förhållande till planen Tabell 6.10 Efterkalkyl för investeringar, färdigställda , < (Beräknad/uppföljd) 0,2-2,6/0,2-2,6 2,2/1,8 4 230/? 1 155/1 450 3,2-4,0/4,2 998/1 310 -0,2/-0,1 Regeringen har satt upp som mål att externa uppdrag inom resultatenheter i genomsnitt skall generera minst 5 procents rörelsemarginal. Målet har uppnåtts. genererade den externa produktionsverksamheten 20,7 procents rörelsemarginal att jämföra 2000. Det är framför allt Telenäts externa försäljning som bidragit till att målet nåtts. Regeringen bedömer att målet att produktiviteten skall öka inom resultatenheter har uppnåtts. Produktiviteten mäts genom olika nyckeltal. Trenden för flertalet nyckeltal är positiv. Det totala resultatet för resultatenheterna 2001 var vilket är en förbättring jämfört med såväl 1999 och 2000 (160 respektive ). dovisas det interna och externa resultatet 2001 per resultatenhet. Resultatet för före jämförelsestörande poster uppgick till 2001 vilket är en förbättring jämfört med då motsvarande resultat var . Produktområdet ny- och ombyggnad inom är utsatt för konkurrens. beslutade ledning att minska produktionspersonalen med 500 personer till utgången av 2003. har infört ett besparingsprogram för att minska rörelsens kostnader. Industridivisionens resultat uppgick till 2001 att jämföra med 2000 då resultatet var . Det är framför allt de extra anslagen till spårförnyelse som bidragit till resultatökningen. minskade personalen med 43 personer. Resultatet för Telenät uppgick till 2001 vilket är en förbättring jämfört med då resultatet var . Utvecklingen går mot att operatörer säger upp kontrakt med externa leverantörer och flyttar över sina förbindelser till egna nät. Resultatet för Projektering var 2001 vilket är en försämring jämfört med då resultatet var . är hela verksamheten utsatt för konkurrens. Resultatet har påverkats av i omställningskostnader som huvudsakligen avser kostnader för avsättning till framtida pensioner. och Materialservice hade båda positiva resultat 2001 medan Banskolan hade ett negativt resultat. Regeringen har satt upp som mål att kostnaden för fjärrtågklarering och tågklarering per tågkilometer skall minska jämfört med kostnaden . Mätt som ett rullande treårsvärde har kostnaden minskat något. Kostnaden för den operativa trafikledningen har dock inte minskat i förväntad utsträckning. Skälet är framför allt att fjärrblockeringen inte byggts ut i den takt som planerats. Uppbyggnaden av miljöledningssystem skall vara slutförd . Regeringen har uppdragit åt att rapportera om utvecklingen av verkets miljöledningssystem. har genomfört miljöutredningar där olika miljöaspekter värderats och prioriterats. Övergripande miljömål för verksamheten har lagts fast. har antagit en miljöpolicy som gäller från . redovisar mål och insatser för att säkra den långsiktiga kompetensförsörjningen. beräknas en femtedel av den nuvarande personalen gå i pension, dessutom råder brist på arbetskraft med teknisk kompetens. Andelen anställda med enbart förgymnasial utbildning minskar dock. Sammanfattningsvis tyder redovisningen på att arbetskrafttillgången kommer att bli en begränsande faktor för . I det program för järnvägssektorn som upprättat tillsammans med sektorns aktörer har flera mål för kompetensförsörjningen i sektorn formulerats. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Persontransporterna på järnvägen fortsätter att öka. Godstransporterna minskade däremot . Totalt sett behåller dock järnvägstransporterna sin marknadsandel detta trots att förseningarna ökat och punktligheten försämrats något. Detta tyder sammantaget på att det finns en god efterfrågan på järnvägstransporter och att det finns en potential för ökad järnvägstrafik. Störningarna i tågtrafiken måste minska. Or- sakerna till störningarna står att finna hos såväl infrastrukturen som järnvägsmaterielen och operatörerna. Efter problemen /2002 kallade närningsministern till sig och tågoperatörerna för att informera sig om situationen. Sektorns aktörer gjorde därefter gemensamma åtaganden som syftar till att minska förseningarna och att förbättra punktligheten. Järnvägstransportsystemet har länge präglats av ett produktionsinriktat synsätt där resenärer och godskunder inte alltid stått i fokus. Regeringen har därför tillsatt som har sin utgångspunkt i konsumentintresset och som skall lämna förslag om organisation och lagstiftning inom järnvägssektorn. Det är också viktigt att de störningar som beror på brister i infrastrukturen och som ansvarar för minskar. Järnvägsanläggningarnas tillstånd har försämrats vilket lett till att kostnader för avhjälpande underhåll ökat. Därför anser regeringen att det krävs ytterligare riktade satsningar i form av förebyggande drift och underhåll. Trots att infrastrukturen förbättrats genom att nya spår och dubbelspår byggts råder kapacitetsbrist många håll. I infrastrukturpropositionen aviserades för åren 20022004 en satsning i närtid på järnvägsnätet. Denna satsning har påbörjats genom att utnyttjat möjligheten att genom upptagande av lån påskynda genomförandet av investeringsprojekt. kommer också anslaget för investeringar att förstärkas rejält. Regeringen har för avsikt att återkomma i 2003 ekonomiska vårproposition rörande de ambitionshöjningar som aviserades i infrastrukturpropositionen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 () har granskat årsredovisning och bedömer att den i allt väsentligt är rättvisande. RRV har lämnat några rekommendationer till i sin revisionsrapport. Dessa avser bl.a. att bör utreda omfattningen och förekomsten av olika leasingavtal samt ta fram rutiner för dessa. Vidare bör klarlägga de redovisningsprinciper som skall gälla för avsättningar och då särskilt miljöskulder. RRV lämnar också rekommendationer avseende beställar/utförarorganisationen. RRV har även granskat för . RRV anser att det inte framkommit något som tyder på att delårsrapporten inte uppfyller fastställda krav. RRV:s effektivitetsrevision genomförde en granskning av anskaffningsverksamhet (RRV2000:27). Regeringen uppdrog i regleringsbrevet åt att redovisa vilka åtgärder man vidtagit med anledning av rapporten. De åtgärder som redovisats är bl.a. införandet av ett Banverksgemensamt program för effektivitet och konkurrens. Vidare har beslutat om en ny upphandlingspolicy och nya regler för hur ramavtal skall användas. Organisatoriska förändringar har gjorts och utbildningsinsatser har genomförts. RRV granskade konsumentskyddet för tågresenärer (RRV2001:21). Rapporten har överlämnats till (N2001:09). I ekonomiadministrativa värdering har erhållit EA-omdömet BB, dvs. Omdömet är oförändrat jämfört med . 1 Motsvarar 754 161 tkr prisnivå. Från anslaget 36:3 : Administration finansieras kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, internt expertstöd samt intern utveckling. Vidare finansieras transportpolitiska utredningar med högst samt övriga kostnader som inte är direkt hänförliga till produkter och tjänster från anslaget. Vid utgången av 2001 fanns ett totalt anslagssparande om på anslaget. Utfall och prognoser har legat lägre än anslagsnivån. verksamhetsvolym bedöms dock öka till följd av större investeringsverksamhet och utvidgat sektorsansvar. Detta medför att kostnader för ledning, planering och intern utveckling kommer att öka. Regeringen bedömer därför att anslagsnivån bör vara oförändrad. Anslaget har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 6.12 Härledning av anslagsnivån 20032004, för 36:3 : Administration (löpande priser) Förändring till följd av: Överföring till andra anslag2 Förslag/beräknat anslag 1Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2Överföring till anslaget 36:10 : Administration. 6.7.236:4 : Banhållning och sektorsuppgifter 1 Motsvarar 8 335 158 tkr prisnivå. Anslaget finansierar myndighetsutövning (samt tidtabellsläggning och banupplåtelse), bidrag till och ersättning till Konsortiet, bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet, sektorsuppgifter, investeringar i nationella stomjärnvägar och regionala järnvägsinvesteringar, drift och underhåll av statliga järnvägar, inklusive operativ trafikledning samt räntor och amortering på lån för järnvägsändamål upptagna i . Anslaget finansierar även utgifter för garantier enligt garantiförordningen (1997:1006). Vidare kan anslaget finansiera kostnader för att täcka förluster vid eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till och garantiavgift för Konsortiets statliga lånegarantier. Vid utgången av 2001 hade anslagskrediten utnyttjats med . Prognosen för utfallet på hela anslaget tyder på ett överskridande på ca . Överskridandet är hänförligt till posterna 4.3 Drift och underhåll respektive 5 Trafikledning. Efter de störningar som uppstod i järnvägstrafiken /2002 har järnvägssektorns aktörer tagit fram ett åtgärdsprogram som för del innebär en utökad satsning på drift och underhåll. Den operativa tågtrafikledningen blev en egen enhet inom till vilken även bandriftledningen hör. De effektivitetsvinster i form av minskade administrativa kostnader som kunde förväntas när bandriften och trafikledningen slogs ihop har inte uppstått. En annan orsak är att fjärrblockeringen på järnvägsnätet inte byggts ut i den takt som planerats. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Av tabell 6.14 nedan framgår det beräknade utfallet i förhållande till anvisade medel per anslagspost på anslaget . Tabell 6.14 Beräknat utfall per anslagspost Investeringar i nationell plan Investeringar i regionala planer Drift, underhåll och trafikledning Räntor och återbetalning av lån för Budget för avgiftsbelagd verksamhet får enligt förordningen (1998:1827) om avgifter för statens spåranläggningar ta ut avgifter av operatörerna för trafik på statens spåranläggningar. bedriver extern uppdragsverksamhet som genererar intäkter. Banavgifterna och intäkterna från uppdragsverksamheten används för att finansiera banhållning och trafikantinformation. beräknas avgifterna till . Resultatet för uppdragsverksamheten 2001 var . Av tabellerna nedan framgår vilka avgifts- och uppdragsintäkter beräknar för åren 20032005. Tusental kronor (löpande priser) 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 investeringsverksamhet omfattar de investeringar som fastställts av regeringen i stomnätsplanen och av länsstyrelserna i regionala planerna. Dessa investeringar finansieras i huvudsak med anslag och i vissa fall med lån i . Därutöver gör investeringar i el- och teleanläggningar som finansieras med lån. beräknar att genomföra nedanstående investeringar för . Tabell 6.16 investeringsplan 20022004 Investeringar i järnvägar enligt nationell plan Investeringar i järnvägar enligt regionala Regeringen föreslår att anvisar ett anslag för banhållnings- och sektorsuppgifter på . Anslaget har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. I infrastrukturpropositionen aviserade regeringen en nivåhöjning med ca i den s.k. närtidssatsningen. Det föreslagna anslaget om inkluderar denna höjning av anslaget. Av tabell 6.17 framgår en preliminär fördelning på olika anslagsposter för 20032004. Det ankommer dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. beräknar regeringen nedanstående fördelning på anslagsposter. 1 Myndighetsutövning delas in i delposterna 1.1 respektive 1.2 Fastställande av tågplan och järnvägsplan. bör anslagsnivån vara oförändrad för verksamhet. förväntas verksamhet öka med anledning av bl.a. det nya säkerhetsdirektiv som är under utarbetande i Europeiska kommissionen. 1.1 beräknas till . 1.2 Fastställelse av tågplan och järnvägsplan finansierar Tågtrafikledningens verksamhet. föreslås posten omfatta även verksamhet som rör prövning och beslut om fastställande av järnvägsplaner. För det ändamålet bör avsättas. Anslagspost 1 beräknas totalt till . 2 Bidrag till och Konsortiet finansierar dels bidrag till drift och underhåll på , dels kostnader för trafikavgifter enligt avtalet om Öresundsförbindelsen. Ett utökat behov av bl.a. dikes- och trumrensning på föreligger under 20032005. har anmält ett behov av att genomföra slipersbyten till en kostnad av för att kunna upprätthålla godstrafiken på sträckan MoraBrunflo. Bidraget bör ökas till . Långsiktigt bör bidraget vara 66 miljoner Kostnaden för trafikavgifter för Öresundsförbindelsen beräknas till . 2 beräknas totalt till . 3 Sektorsuppgifter finansierar sektorsarbete. sektorsansvar har i enlighet med förslaget i infrastrukturpropositionen utökats till att omfatta även tunnelbane- och spårvägssystem. Det sektorsprogram som utarbetat tillsammans med sektorns aktörer ställer större krav på i dess roll som sektorsansvarig. har även aviserat ett behov av en utökad satsning på forskning och utveckling. Sammantaget bedömer regeringen att anslagsposten kan komma att höjas ytterligare under 20042005. 3 Sektorsuppgifter beräknas till . 4 Banhållning omfattar investeringar, drift, underhåll och trafikledning samt räntor och återbetalning av lån. föreslår regeringen en fortsatt satsning på drift och underhåll i syfte att komma till rätta med problemen med bristande punktlighet och tillförlitlighet. Regeringen anser att denna satsning skall finansieras genom att anslagsposten för investeringar i nationell plan minskas. Genom ändring av regleringsbrevet har posten Trafikledning förts till posten Drift och underhåll. Det omfattande arbetet med utbyte av felaktiga sliprar fortgår. Den operativa trafikledningen har införlivats i och samordnas numera med bandriftledningen. Ett syfte var att effektivitetsvinster skulle uppstå, det har ännu inte skett. Regeringen förväntar sig att de administrativa kostnaderna för bandrift och trafikledning kommer att minska väsentligt . Vartefter fjärrblockeringen på järnvägsnätet byggs ut bör den lokala tågklareringen kunna minska i omfattning och kostnaderna kunna sänkas. för drift, underhåll och trafikledning är beräknad utifrån detta. förvaltar ca 25 000 fastigheter. Huvuddelen av dessa utgörs av mark som tas i anspråk av spåranläggningar. På många fastigheter finns byggnader och anläggningar av olika slag, totalt ca 1 900 objekt. Som ett led i avvecklingen av affärsverket uppdrog regeringen åt att redovisa vilka av dessa fastigheter som är oundgängligen nödvändiga för järnvägsverksamhet eller av annat skäl bör förvaltas av . redovisning visar att all mark och av 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 byggnaderna är nödvändiga för järnvägsverksamhet eller av annat skäl behöver förvaltas av . Regeringen anser att förvaltningsansvaret för statens järnvägsfastigheter skall föras från affärsverket till fr.o.m. årsskiftet 2002/2003, inkl. tillgångar och skulder. övertar därmed också den reserv på som motsvaras av realiserbara anläggningstillgångar. Kostnaden för förvaltningsansvaret beräknas långsiktigt till ca . har ett förvaltningsavtal med som löper ut . Kostnaden för detta är . har ett flertal större investeringsprojekt som pågår på stomjärnvägarna. Även på länsjärnvägsnätet finns ett antal pågående projekt. planerar att starta ett antal mindre projekt. Flera av dessa är kopplade till de större pågående projekten. , affärsverket , kommun och ingick ett nytt projektavtal avseende planering, byggande, finansiering och driftsättande av en ny tågtunnel under . är ensam projektägare för . Då avsikten är att avveckla affärsverket (se avsnitt 6.8.3) anser regeringen att affärsverkets åtagande avseende i skall föras till fr.o.m. årsskiftet 2002/2003. Åtagandet uppgår till för perioden 20032006. Regeringen bedömer att det inte finns utrymme att påbörja några stora projekt utöver i och tunnel genom . Regeringen anser att av anslagsposten även får användas till investeringar i det kapillära bannätet i samverkan med externa intressenter. 4.1 Investeringar i nationell plan beräknas till . 4.2 Investeringar i regional plan bör vara . 4.3 Drift, underhåll och trafikledning beräknas till . 4.4 Räntor och återbetalning av lån beräknas till . bedömer regeringen att anslagen för sektorsuppgifter, drift och underhåll samt investeringar kommer att kunna förstärkas. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.17 Fördelning av anslaget på anslagsposter Fastställelse av tågplan och 4.1.Investeringar i nationell plan Investeringar i regionala planer Drift, underhåll och trafikledning2 Räntor och återbetalning av lån 1Åren 2000 och 2001 omfattade anslagsposten delposterna 1.1 respektive 1.2 Tidtabellsläggning och banupplåtelse. 2Åren 2000 och 2001 omfattade anslagsposten endast drift och underhåll, medan trafikledning låg under anslagsposten 5. Anslaget 36:4 Banhållning och sektorsuppgifter har beräknats enligt nedanstående tabell.