prop · GQ0328 · 2003-01-09 00:00:00 — Kommissionens arbete med att förhandla återtagandeavtal för gemenskapens räkning har fortsatt. I ett återtagandeavtal fastställs vilka procedurer och kriterier som skall gälla för att parterna skall återta en person som vistas irreguljärt på något av parternas territorium. Kommissionen har getts mandat att förhandla med , , , , , , , , , och . En handlingsplan för en framtida integrerad förvaltning av medlemsstaternas yttre gränser antogs av rådet . Handlingsplanen innehåller en rad åtgärder för att fördjupa och utveckla gränssamarbetet, bl.a. genom gemensamma insatser och pilotprojekt, gemensam utbildning och riskanalys samt genom inrättandet av ett nätverk av sambandsmän för invandring. Vissa målsättningar, med utgångspunkt i handlingsplanen, anges även i slutsatserna från Europeiska rådets möte i . för invandring, gränser och asyl (SCIFA) skall tillsammans med de nationella gränskontrollcheferna leda genomförandet av handlingsplanen. Bland annat har beslut fattats om ett av och gemensamt föreslaget projekt om utbildning av gränskontrollpersonal. 3Asylprövning och mottagande av asylsökande i angående flyktingars rättsliga ställning, den s.k. , kvarstår som den grundläggande och mest betydelsefulla konventionen som rör flyktingar. kompletterades med ett protokoll angående flyktingars rättsliga ställning, det s.k. New York-protokollet. Antalet asylsökande i har ökat . Sökande från och BosnienHercegovina, samt /dominerar. Dessa länder/regioner stod januariseptember 2002 för av alla asylansökningar. står för den stadigaste ökningen medan antalet sökande från främst och BosnienHercegovina har varierat något. uppvisar inströmningen från och en stigande tendens. Inströmningen från är mer eller mindre oförändrad. Antalet ansökningar från BosnienHercegovina har avtagit. Antalet asylansökningar under november 1999september 2002 Jämfört med övriga EU samt och , tillhör i den grupp av länder som haft en relativt sett stor ökning av antalet asylsökande . ökade antalet asylsökande märkbart i bl.a. , , , , , , , och . Motsvarande minskningar kan noteras för , , , , och . har det totala antalet asylansökningar i EU samt och uppgått till omkring 400 000 . Detta innebär en ökning jämfört med mitten av då genomsnittet uppgick till ca 300 000 . Antalet sökande är dock fortfarande relativt lågt jämfört med , då nära 700 000 asylsökande kom till EU, och i samband med konflikterna på . Asylsökande i EU-länderna samt och 1992september 2002 Det bör noteras att de beslut som fattas av och Skr. 2002/03:28 under ett visst år inte direkt kan jämföras med Tabellen nedan redovisar beslut angående konventionsflyktingar, skyddsbehövande i övrigt och personer som fått uppehållstillstånd av humanitära skäl. Asylsökande som reser in under senare delen av får i många fall inte sina beslut prövade därpå. Antal asylsökande och beviljade uppehållstillstånd efter medborgarskap 2000oktober 2002 (konventionsflyktingar, skyddsbehövande, humanitära skäl) Beviljade uppehållstillstånd under åren 2000oktober 2002 Uppehållstillstånd inom ramen för - Konventionsflyktingar () - Skyddsbehövande i övrigt enligt 3 kap. 3 § -- 1 punkten (dödsstraff, tortyr m.m.) -- 2 punkten (väpnad konflikt, miljökatastrof) -- 3 punkten (kön, sexuell läggning) Nära anhöriga (anknytningar) -anknytningar till flykting (flyktingar, skyddsbehövande i övrigt, kvotflyktingar, Övriga (ex. egna företagare, ankn. vistelse, hushållsgemenskap) Statistiken över antalet asylsökande och antalet fattade beslut kan inte direkt jämföras med statistiken över invandring och utvandring. Den senare statistiken innefattar även svenska medborgare som utvandrar eller invandrar, samt nordiska medborgare som inte behöver särskilda tillstånd för invandring eller bosättning i . Grundregeln är att man skall ha tillstånd att vistas i landet för att räknas in i denna statistik. En del av dem som räknas som invandrare har tidigare utvandrat från . invandrade ca 44 000 personer till medan ca 13 000 utvandrade. Invandringsöverskottet, eller med andra ord nettoinvandringen uppgick således till 31 400. Nettoinvandringen var högre än i mitten och slutet av men lägre än . In- och utvandring av utländska medborgare 19922001 (tusental) -3,7 -2,3 -0,3 -0,4 -4,0 -1,4 -1,4 Anm: Invandring avser inflyttade och folkbokförda utländska medborgare. Utvandring avser utländska medborgare som under respektive kalenderår registrerats som utflyttade. Regeringen har fattat vägledande beslut i tre enskilda ärenden. Samtliga ärenden avgjordes . Ärendena för vilka redogörs nedan gällde återvändande till norra , tillämpningen av och inre flyktalternativet i BosnienHercegovina. överlämnade till regeringen fem ärenden som gällde irakiska medborgare för avgörande av frågan om avvisning till den autonoma kurdiska zonen i norra . Fyra av ärendena återförvisades till ; ett ärende (UD2001/1570/MAP) avgjordes i sak av regeringen . Dittills hade asylsökande från norra beviljats uppehållstillstånd huvudsakligen av humanitära skäl på grund av att det i princip inte var möjligt att verkställa avvisningsbeslut dit. Regeringen uttalade i beslutet att förutsättningarna hade ändrats. Genom avtal med () och IOM:s avtal med en turkisk frivilligorganisation är det numera möjligt att i större skala självmant återvända till norra via under humana och värdiga former. Avvisningar till norra skall därför som regel kunna ske av personer som varit bosatta där före avresan till eller personer som har en annan klar anknytning till den autonoma zonen i enlighet med de kriterier som UNHCR ställt upp. I det enskilda fallet beviljade regeringen uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov. Regeringen avgjorde ett ärende avseende en irakisk medborgare vilket överlämnats från (UD2000/315/MAP). Frågan som regeringen hade att ta ställning till var om överföring till enligt skulle kunna ske. hade tidigare fattat beslut om avvisning till . 2002/03:28 har, på grund av ett för negativt ställningstagande av FN:s kommitté mot tortyr, tidigare funnit att inte kan betraktas som ett säkert s.k. tredje land för irakiska medborgare. Regeringen fann att asylsökande i normalfallet bör kunna återsändas till med stöd av eftersom asylsökande i får anses ha ett fullgott skydd mot förföljelse genom åtaganden enligt bl.a. , och FN:s konvention mot tortyr. Personen i det enskilda fallet fick emellertid sin ansökan om uppehållstillstånd prövad i på grund av den långa tidsutdräkten i ärendet vilken han inte själv kunnat råda över. Han bedömdes inte ha skyddsbehov men beviljades uppehållstillstånd av regeringen av humanitära skäl. Inre flyktalternativ i BosnienHercegovina överlämnade ett ärende gällande två medborgare i BosnienHercegovina (UD2002/503/MAP). Bakgrunden var ett tidigare praxisbeslut från , vilket innebar att BosnienHercegovina flyktingrättsligt i och för sig betraktades som en helhet vid tillämpningen av principen om inre flyktalternativ. Regeringen ansåg i det tidigare beslutet att permanenta uppehållstillstånd skulle kunna ges av politisk-humanitära skäl efter en bedömning av normaliseringsgraden i återvändandesituationen i vissa områden. Denna bedömning grundade sig på en strävan att inte försvåra förverkligandet av rätten till återvändande enligt Daytonöverenskommelsen och undvika att framtvingade återvändanden från motverkade återvändandeprocessen. Tillämpningen i praxis innebar att möjligheten till uppehållstillstånd för bosnier från en viss ort minskat när normaliseringsprocessen kommit tillräckligt långt. Regeringen fann i sitt nya praxisgrundande beslut att normaliserings- processen i BosnienHercegovina hade fortskridit så långt att det endast var asylsökande från en liten del av landet som skulle kunna tänkas bli beviljade uppehållstillstånd av politisk-humanitära skäl. Regeringen bedömde att det saknades anledning att hålla fast vid tidigare praxis eftersom det numera finns möjlighet att tillämpa principen om inre flyktalternativ fullt ut i dessa ärenden. Personer som anser sig ha svårigheter på en bosättningsort i BosnienHercegovina har möjlighet att i stället välja en annan bosättningsort inom landet. 3.2Svenska utlänningsärenden i mot tortyr och i mot tortyr (CAT) har prövat 20 ärenden i sak avseende klagomål mot . Kommittén har uttalat kritik mot i nio fall. I elva fall har kommittén funnit att kritik inte kan riktas mot . Fem ärenden har avgjorts utan sakprövning. finns i kommittén åtta öppna ärenden som rör . för att kommittén skall kunna pröva klagomål från enskilda är att staten i fråga har accepterat den individuella klagorätten. Många av de 131 stater Skr. 2002/03:28 som är anslutna till tortyrkonventionen har inte gjort detta. Andra länder som har eller har haft individuella ärenden i kommittén är t.ex. , och . De två sistnämnda länderna har flest antal anmälningar till kommittén. är behörig att pröva klagomål från enskilda mot samtliga stater som är anslutna till . har inte fällts i i något ärende avseende artikel 3 i . fäster stor vikt vid rätten för enskilda att klaga hos internationella övervakningsorgan. Det görs en noggrann analys av varje ärende där kritik har uttalats mot och på olika sätt förbättras rutinerna för handläggning och bedömning av asylärenden där tortyr kan ha förekommit. rättar sig alltid efter beslut som fattas av och mot tortyr. Ingen avvisning har skett i de fall där har kritiserats. Ansvaret för att ta emot asylsökande, flyktingar och andra invandrare och för olika insatser för dem är delat mellan stat och kommun. en asylansökan prövas har ett ansvar enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA). Av detta ansvar följer främst att skall ordna lämpligt boende i anläggningar för de utlänningar som inte kan ordna boendet på egen hand. verket lämna dagersättning och särskild ersättning för att täcka behovet av mat, kläder m.m. till de utlänningar som är registrerade i verkets mottagandesystem och som inte genom eget arbete eller med egna tillgångar kan tillgodose sin försörjning. ansvar för att ordna lämplig sysselsättning, s.k. organiserad verksamhet för de personer som är registrerade i verkets mottagandesystem. Ansvarsfördelningen mellan och kommunerna för de personer som omfattas av lagen om mottagande av asylsökande m.fl. framgår främst av socialtjänstlagen och lagen om mottagande av Ekonomisk ersättning till asylsökande m.fl. lämnas som regel enligt lagen om mottagande av asylsökande. dessa utlänningar komma i fråga för andra insatser enligt socialtjänstlagen samt enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga eller enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i Asylsökande barn har tillgång till utbildning inom det offentliga skolväsendet, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen på i huvudsak samma villkor som gäller för de barn som är bosatta i . mottagandessystem beräknades för till mot Anledningen var främst att på grund av en ökad inströmning av asylsökande under slutet av behövde öppna och utrusta nya anläggningar. dygnskostnaden bli ca mot budgeterade . 2002/03:28 var den genomsnittliga vistelsetiden . Det innebär alltså en minskning av tiden . När asylsökande beviljats uppehållstillstånd eller ett sådant tidsbegränsat uppehållstillstånd som kan ligga till grund för bosättning i är det kommunerna som svarar för och samordnar introduktionen för dem och deras anhöriga i det svenska samhället. Landstingen är ansvariga för att asylsökande m.fl. erhåller akut sjukvård och tandvård samt sjukvård och tandvård som inte kan anstå. Därutöver ges viss annan vård, exempelvis mödra- Barn som inte fyllt har rätt till samma hälso- och sjukvård samt tandvård som i bosatta barn. skall även erbjudas hälsoundersökning enligt riktlinjer i allmänna råd För denna vård lämnar staten ersättning per asylsökande till landstingen, huvudsakligen i form av en schabloniserad Schablonersättningen skall i princip täcka all den vård som den enskilde normalt kan behöva. För vård som överstiger för en vårdkontakt lämnar staten särskild ersättning. I enlighet med en överenskommelse mellan staten och beslutade regeringen att barn som hålls gömda inför verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslut fr.o.m. skulle tillförsäkras hälso- och sjukvård enligt samma grunder som asylsökande barn. Frivilligorganisationerna har, liksom , lovat att medverka till att barnen kan söka sig till lämplig ingicks en ny överenskommelse mellan staten och om hälso- och sjukvård till asylsökande m.fl. innebär främst att statens ersättning till landstingen höjts för att bättre täcka landstingens kostnader för denna vård. hälsoundersökningar/hälsosamtal i särskild ordning i syfte att fler asylsökande skall erbjudas en sådan undersökning. från regeringen att gemensamt och i samråd med och förbättra mottagandet av barn från annat land som kommer till utan legal vårdnadshavare. bl.a. vikten av att ansvarsfördelningen mellan berörda myndigheter överenskommelser med ett mindre antal kommuner om mottagande av ensamkommande barn samt att statens ersättning skall gå till den kommun som har ansvaret. Dessa kommuner bör få full täckning för sina kostnader för alla ensamkommande barn, asylsökande såväl som inte Dessutom föreslås införandet av ett nytt institut, företrädare för ensamkommande barn, med större ansvar och befogenheter än dagens I övrigt redovisas förslag rörande förbättrat samarbete mellan Skr. 2002/03:28 berörda myndigheter, förbättrad statistik samt förbättrad information till landsting, kommuner och berörda myndigheter. Förslaget till förändringar av lagstiftningen rörande företrädare för ensamkommande barn kommer att beaktas inom ramen för utredning om förmyndare, gode män och förvaltare (Ju 2002:04). I utredning (N 2001:11) rörande översyn av mottagande av och introduktion för flyktingar ingår bl.a. att särskilt uppmärksamma situationen för barn som kommer till utan vårdnadshavare. Utredningen kan inom ramen för sitt direktiv komma att föreslå ytterligare åtgärder. Under budgetåren 2001 och 2002 har anvisat medel motsvarande kostnaderna för vidarebosättning av 1 840 personer . Medlen har kunnat användas med viss flexibilitet. avsattes för medicinska insatser såväl i som i BosnienHercegovina och i provinsen i . Medlen har även använts för samverkan mellan svenska vårdgivare och medicinsk personal i f.d. . När det gäller insatser på plats i för särskilt utsatta personer, som påbörjades , avsatte regeringen ytterligare för att projektet skulle kunna fortsätta under . överfördes 1 279 personer till , huvudsakligen flyktingar från , och . Under januariseptember 2002 har 713 personer överförts till . Även dessa kommer främst från , och . Anhöriga, dvs. make/maka och ogifta barn , räknas som vidarebosatta om de kommer till i nära anslutning till flyktingens överförande. Resan hit anordnas genom IOM eller svensk utlandsmyndighet. För anhöriga som inte kommer hit i nära anslutning till flyktingens ankomst kan ge ett behovsprövat bidrag till deras resa till , om det är fråga om familjer till konventionsflyktingar. Detta sker med stöd av förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till . hade 14 stater i , och samt och kommit överens om att regelbundet ta emot flyktingar för vidarebosättning. tog dessa stater emot ca 33 000 personer. Därutöver hade fem stater tillfälliga överenskommelser om att ta emot ett mindre antal flyktingar för vidarebosättning. Antalet flyktingar som överfördes blev färre än beräknat som en konsekvens av terrorattacken mot . har UNHCR ingått avtal med ett antal länder om att ca 100 000 personer skall kunna överföras för vidarebosättning. Behovet av ytterligare platser bedöms dock som mycket stort av UNHCR. Det kan nämnas att UNHCR:s verksamhet på basis av bl.a. resolutioner från kommit att vidgas utöver det Av de 19,8 miljoner människor som föll inom Skr. 2002/03:28 UNHCR:s ansvar vid utgjorde flyktingarna omkring 12 miljoner och de asylsökande nära 1 miljon, medan återstoden bestod av internflyktingar, återvändande samt övriga som drabbats av väpnade konflikter. Syftet med det migrationspolitiska utvecklingssamarbetet är att aktivt medverka till att i tredje länder bygga upp en migrationspolitisk rättsordning i linje med internationella normer och konventioner samt att medverka till ett gradvis närmande till EU:s rättsordning på asyl- och Viktiga mål för samarbete med aktuella länder är att bekämpa människosmuggling och olika former av människohandel genom utveckling av ett rättssamhälle där utsatta människors rätt tas tillvara oavsett nationell tillhörighet samt att främja regionalt samarbete rörande migrationsfrågor. har under en rad av år bedrivit utvecklingssamarbete på det migrationspolitiska området med våra grannar i de tre baltiska länderna och samt med flera av de länder i som kandiderar till EU-medlemskap har intensifierats . ramen för för sydöstra deltar , sedan tillkomsten av Migrations- och asylinitiativet, aktivt i detta arbete, både generellt och genom landgruppen med f.d. jugoslaviska Söderköpingsprocessen har fortsatt . startade i , syftar till att stärka samverkan mellan , , och gräns- och inbjudits att delta mer aktivt i samarbetet. Planer finns även på att utvidga samarbetskretsen så att, efter utvidgningen av EU, alla länderna på båda sidorna om EU:s yttre gräns deltar i denna process. förs även diskussioner om inrättande av en sekretariatsfunktion. Ett för prioriterat inslag i all samverkan av detta slag är att ta initiativ till samarbete för att bekämpa människohandel som syftar till sexuellt exploatering, liksom att stödja offren för denna handel. kommer här att fortsatt verka för att yrkesutbildning organiseras för bl.a. poliser och åklagare för att på alla sätt medverka till att stävja detta stödjer också ett stort antal insatser direkt riktade mot olika aspekter av människohandeln i , huvudsakligen genom (). om informationsinsatser, stöd till lagstiftningsarbete och utveckling av människohandelns offer med rehabilitering, repatriering och Skr. 2002/03:28 återintegrering. har fortsatt sitt samarbete på asyl- och migrationsområdet med , och genom att ställa experthjälp till förfogande för utarbetande av lagstiftning, förbättring av asylprocessen och en humanare flyktingmottagning där även integrationsfrågor beaktas. Detta sker fortsatt företrädesvis inom ramen för PHARE:s twinningprogram som syftar till att stödja institutionsuppbyggnad i de Central- och Östeuropeiska länder som kandiderar till EU-medlemskap. leder ett twinningprojekt i som avser uppbyggnad av asyl- och migrationssystemet. Därutöver har inlett förstudier i samtliga tre baltiska länder för att undersöka förutsättningar och intresse för att inrätta ett mer permanent nätverk för i asyl- och migrationsfrågor på bilateral basis. Stora framsteg har gjorts i länderna vad gäller uppbyggnaden av en migrationspolitisk grundstruktur. De har numera anslutit sig till praktiskt taget alla internationella instrument på såväl asylområdet som området för mänskliga rättigheter samt väsentligen förbättrat sitt flyktingmottagande. Målet att utvecklingssamarbetet skall övergå i reguljärt grannlandssamarbete är därmed på väg att uppnås. Det ovan nämnda initiativet till nätverksbyggande är ett steg i denna riktning. har framför allt genom PHARE:s twinningprogram fortsatt det migrationspolitiska utvecklingsarbetet i de länder i som kandiderar till EU. startade i samarbete med och ett PHARE-twinningprojekt i . Projektet leds av och behandlar olika frågor inom asylmottagandet. Det planeras fortgå under större delen av . leder även ett twinningprojekt i , i samarbete med , avseende institutionsuppbyggnad och lagstiftning på migrationsområdet. Därutöver deltar i ett twinningprojekt i , som leds av och som gäller kapacitetsuppbyggnad på asylmottagnings- och asylutredningssidan. planerar även att anmäla intresse för ett twinningprojekt i . I anslutning till detta kan det även bli aktuellt med vissa bilaterala insatser. har också medverkat i den sista delen av ett horisontellt PHARE-projekt om asylfrågor. Resultatet består bl.a. i dokumentation över det aktuella läget i kandidatländerna och en inventering av kvarstående brister på asylområdet. Materialet kommer att vara till stor hjälp i det framtida arbetet. Ett nytt horisontellt PHARE- projekt, den här gången med inriktning på asylmottagande, har startat under ledning av . deltar även i ett delprojekt inom Skr. 2002/03:28 detta projekt som leds av . Det svenska samarbetet på migrationsområdet med , och har fortsatt att utvecklas. Ett besök i resulterade bl.a. i ett samarbete kring ett regionalt seminarium om sexuellt betingad människohandel. Seminariet planeras hållas . Samarbetet med har främst skett med migrationsmyndigheten i . har tillsammans med bl.a. UNHCR arrangerat några asylrelaterade seminarier i regionen. migrationspolitiska engagemang i är banbrytande bland EU:s medlemsländer. arbete i har främst inriktat sig på kunskapsöverföring inom migrationspolitiska lagstiftningsområdet, med en kontinuerlig dialog för fortsatta program. Ett uppföljande möte för att ytterligare stärka kontakterna och lägga grunden för vidare engagemang planeras ske . För att västra skall nå stabilitet och få förutsättningar att integreras med det övriga krävs förändringar inom bl.a. migrations- och asylområdet. Med aktivt svenskt deltagande och stöd inleddes det s.k. Migrations- och asylinitiativet () inom ramen för för sydöstra . Initiativet kommer att stödja utvecklingen av migrations- och asylsystemen i de fem länderna , , , f.d. jugoslaviska republiken () och . Strävan är att i förändringsarbetet få till stånd ett samarbete runt migrations- och asylfrågorna mellan länderna i regionen. leder arbetet i den makedonska gruppen, där även , och ingår. En nationell handlingsplan för förändringsarbetet håller på att utarbetas. har vidare bidragit till den stödenhet för som är förlagd i . 6 Övrigt internationellt samarbete Inom UNHCR pågår en utveckling av de internationella normerna på flyktingområdet. Ett 70-tal slutsatser har antagits av för internationellt skydd av flyktingar, bl.a. om kvinnor på flykt, flyktingbarn och familjeåterförening. att flyktingkonventionen funnits genomförde UNHCR Skr. 2002/03:28 20012002 globala konsultationer för att stärka den internationella flyktingrätten, där tog aktiv del. Vid en ministerkonferens bekräftades flyktingkonventionens centrala roll. På grundval av de globala konsultationerna har antagit en omfattande dagordning för de närmaste årens arbete med internationella skyddsfrågor (Agenda for Protection). Denna dagordning rymmer ett handlingsprogram med sex sinsemellan relaterade mål: förstärkt genomförande av flyktingkonventionen skydd åt flyktingarna inom de vidare migrationsrörelserna bättre ansvarsfördelning och kapacitetsuppbyggnad för mottagande av och skydd åt flyktingar effektivare hantering av säkerhetsrelaterade frågor förstärkta insatser för att finna varaktiga lösningar samt tillgodoseende av skyddsbehoven hos kvinnor och barn bland flyktingarna. De nordiska regeringarna samarbetar om asyl- och migrationsfrågor i den Nordiska samrådsgruppen på hög nivå för flyktingfrågor (NSHF). Arbetet i NSHF sker genom ordinarie möten på statssekreterarnivå, ett årligt ministermöte och genom arbetsgrupper. var ordförande i gruppen . tog över det arbetet . Inom ramen för samarbetet utbyts information och diskuteras frågeställningar kring bl.a. återvändande och återtagande, vidarebosättning, samarbete med de baltiska länderna, EU och Schengen samt arbetskraftsinvandring. När det gäller särskilda projekt kan nämnas arbetet med återvändande. Inom området återvandring och självmant återvändande har det fleråriga projektet för stöd åt äldre bosnier som vill återvända fortsatt. I är Sociala Missionen samarbetspartner medan () står för projektets insatser i BosnienHercegovina. IOM har erhållit för de preliminära kostnaderna för de omkring 60 i bosatta äldre bosnier som omfattas av projektet.