prop · GR0351 · 2003-12-15 00:00:00 — , omfattar fisket totalt 1 119 fartyg med en Av dessa är 124 fartyg yrkesfiskarnas medelålder inom denna grupp överstiger genomsnittet för den totala flottan och yrkesfiskarkåren. Variationerna i de naturgeografiska förutsättningarna gör att svenskt kustfiske uppvisar stora skillnader i fiskeinriktning såväl inom som mellan regioner. Kustfisket finns utefter hela den svenska kusten och i många insjöar. har identifierat 13 kategorier, dels efter en regional fördelning, dels efter den typ av redskap som används samt efter målart. Kategorierna symboliserar fiskets huvudinriktning men många bedriver flera av dessa fisken eller kompletterar med annat fiske under vissa säsonger. De värdemässigt viktigaste arterna är torsk, ål och havskräfta. fiske med lax- och sikfällor i , strömmings- och sikfiske i , trålfiske efter siklöja, garnfiske efter torsk och piggvar på , blank- och gulålsfiske i , fiske med nät och ryssjor i och södra , kräftfiske med burar, hummer- och krabbfiske, vadfiske efter sill och skarpsill med ljus på , Ovan redovisade kategorier av fisken visar på variationsrikedomen inom kust- och insjöfisket. Detta innebär att det inte finns några enstaka regleringar och/eller en förvaltningsform som kan rekommenderas utan åtgärderna måste prövas från fall till fall utifrån de specifika omständigheterna. Med tanke på att kustfisket helt är inriktat på ett konsumtionsfiske har detta fiske värdemässigt en långt större betydelse än andelen fångad volym. Det småskaliga kust- och insjöfiskets landade fångster uppgick till ett samlat värde på . Det motsvarar av den totala kvantiteten och av det totala Om man drar bort den mängd fisk som går till foder blir det småskaliga fiskets andel av det totala konsumtionsfisket räknat i kvantitet och räknat på värdet. De värdemässigt viktigaste typerna av småskaligt kustfiske är fisket med torsk- och piggvarsgarn samt nät- och ryssjefiske i samt trålfiske på . till art är torsk den klart viktigaste arten i det småskaliga fisket. Fiske med garn efter torsk och piggvar i för , vilket motsvarar av detta kustfiskes totala värde. På är det småskaliga trålfisket värdemässigt störst med . Kustfiskarens ekonomi är naturligtvis beroende av fisket men inte enbart. Traditionellt har kustfisket i många fall kombinerats med jord- och skogsbruk. Detta existerar fortfarande även om omfattningen har minskat. Det finns en allmän uppfattning om att har andra inkomstmöjligheter ökat i betydelse. Som exempel på sådana inkomster kan nämnas tillfälliga anställningar, turistverksamhet, förädling, direktförsäljning och anhörigs inkomster. Även andra kostnadsfaktorer påverkar naturligtvis ekonomin såsom fastighetspriser och olika slag av skatter. I en studie, genomförd av , analyserades lönsamheten inom själva fisket för olika grupper. För fartyg hade kontantflödet per ekonomisk enhet stigit och samtliga segment uppvisade positiva kontantflöden. För fartyg kunde inte en utveckling över tiden redovisas men även här var kontantflödet positivt. Studierna visade även att utvecklingen på marknaden är minst lika avgörande för lönsamheten som de faktiska fångsterna. Särskilt tydligt är detta för de som fiskar torsk där minskade fångster till stor del kompenserats med högre avräkningspriser. Hushållsekonomin för 9 olika kategorier småskaliga (<12 m båtar) kustfiskare i olika delar av har, i ovan nämnda studie, jämförts på basis av cirka 1 000 familjers inkomstdeklarationer för . De flesta hushållen var beroende av både näringsverksamhet och inkomst av tjänst. Fiske är den viktigaste näringsverksamheten men, som nämnts i det föregående, är inkomster från andra verksamheter som jord- och skogsbruk och turism ofta viktiga. Det var dock inte möjligt att urskilja dessa från deklarationerna. I genomsnitt uppgick inkomst av näringsverksamhet till och inkomst av tjänst till . För yngre fiskare (<35 år) var emellertid i allmänhet näringsinkomsten högst. Jämför man olika regioner var den lägst i , steg mot söder och kulminerade på . I motsats till näringsinkomsten uppvisade den sammanräknade förvärvsinkomsten inga tydliga geografiska skillnader. Den yngsta åldersgruppen (<35 år) hade i allmänhet en klart lägre förvärvsinkomst. Kvinnornas bidrag när det gäller inkomst från näringsverksamhet var obetydliga. Inkomst av tjänst kom däremot främst från kvinnorna, i genomsnitt dubbelt så mycket som från männen. Kustfiskehushållets skatter och andra avgifter uppgick i genomsnitt till De positiva transfereringarna (bidrag av olika slag) uppgick till eller var i stort sett lika stora som Hushållsinkomsten efter transfereringar var cirka , och spridningen var inte speciellt stor. ekonomisk analys visade att resultatet före avskrivningar och finansiella poster beräknat per besättningsman låg mellan (ålfiske i ) och (). Kustfiskarnas hushållsekonomi jämfördes också med liknande näringsidkares jordbrukare och renägare. En slutsats var att likheterna mellan de tre näringarna är klart större än skillnaderna. mycket beroende av tjänsteinkomsterna. För kustfisket är det i huvudsak kvinnans tjänsteinkomster som är viktiga. I jordbruket är inkomsterna utanför företaget jämnare fördelade. är klart lägst för renägare och högst för kustfiskare. Över åren, med start , har och () genomfört ett antal undersökningar för att utreda fritidsfiskets omfattning i . Den senaste gjordes , FISKE 2000. Definitionen av fritidsfiske som använts är att fisket bedrivs för avkoppling och rekreation och att fångsten är avsedd för det egna behovet och inte för avsalu. Fritidsfisket som är en vid definition kan delas upp i två kategorier sportfiske och husbehovsfiske. Sportfiske avser det fiske som endast bedrivs med handredskap medan husbehovsfiske avser ett fiske med mängdfångande redskap såsom nät, ryssjor, tinor, burar och långrev. Enligt FISKE 2000, som omfattar åldergruppen , är 3,4 miljoner svenskar intresserade av fritidsfiske och anser att det är den viktigaste eller en av de viktigaste fritidsaktiviteterna. Av dessa fiskar 2,3 miljoner personer och det sammanlagda antalet fiskedagar genererade av fritidsfiskare uppgick till 2000, vilket visar på en ökning då den första undersökningen gjordes och antalet fiskedagar uppgick till 23 miljoner. Majoriteten av avser närfiske, dvs. fiske i närheten av hemmet eller fritidshuset med mindre än 30 minuters restid, medan avser s.k. turistfiske som kräver minst en övernattning utanför hemmet eller fritidshuset. av dagarna avser spinnfiske eller mete, dvs. Geografiskt är fritidsfisket spritt över hela landet men andelen fiskare är störst i norr. Förklaringen är troligen att där är förutsättningarna mycket goda, naturintresset stort och utbudet på alternativa fritidsaktiviteter begränsat. I övrigt visar undersökningen på att fisket är en mans- dominerad fritidsaktivitet trots att den lämpar sig väl för både barn, ungdomar och kvinnor. Intresset för fiske finns hos av männen medan endast hos hos kvinnorna. Barns och ungdomars, dvs. , fiske har undersökts i andra studier, bl.a. av . Intresset för fiske startar ofta mycket tidigt och barn och ungdomar är intresserade. En tidig satsning från familj och samhälle på att skapa ett värdefullt fritidsintresse ger ofta ett livslångt resultat. Av de 9-åriga pojkar som blir fiskeintresserade fortsätter att fiska livet ut, vilket är en avsevärt högre andel än inom t.ex. idrott där den aktiva karriären i ett livsperspektiv är mycket kort. Vid en sammanvägning av antalet fiskande i åldersgruppen 1874 samt barns och ungdomars fiske torde 4 miljoner svenskar vara intresserade av fiske. Av dessa personer fiskar troligtvis 3 miljoner . Till denna bild skall läggas utländska turisters fiske i som inte har kartlagts. I Turistdelegationens undersökning av den utländska naturbaserade turismen i visade sig fiske vara den största enskilda anledningen till varför man turistade i . Undersökningen finns redovisad i Allemansrätten och kommersen, 1995. FISKE 2000 har även sett på de kostnader som de fiskande har för sitt utövande. De är relativt jämt fördelade mellan fiskeutrustning, resor till och från fiskeplatsen och båtkostnader (exkl. investering) och uppgår till ca . Till detta kommer den utländska fisketurismen i . Resultaten från de föreliggande nationella undersökningarna visar sammanfattningsvis på att fiskeintresset har ökat, att antalet fiskare har ökat, att antalet fiskedagar har ökat, att kostnaderna (omsättningen) har ökat och att fångsten har ökat. Hand i hand med denna utveckling har en fisketurismnäring vuxit fram, en utveckling som fortgår och har stor nationell spridning. Näringens omsättning och de arbetstillfällen som den genererar är framför allt koncentrerad till glesbygd men omsätter exempelvis i mer än dubbelt så mycket som den traditionella fiskerinäringen. Den senaste undersökningen (, , och Fisketurismföretagare, 2002) visade att det finns drygt 300 fisketuristiska företag och att dessa omsätter ca . Undersökningen visar att den genomsnittliga omsättningen i fisketurismföretag uppgår till per årsarbete. Resursåtgången för densamma är fisk och det genomsnittliga kilopriset för den upptagna fisken är . Man kan även se att de mest utvecklade företagen, de som har en totalprodukt att erbjuda, t.ex. bra fiske, bra logi m.m. redovisar genomgående högre siffror, vilket indikerar en potential för utveckling av den fisketuristiska verksamheten i landet. Den mängd fisk som fångas har uppskattats till , vilket motsvarar av det totala yrkesmässiga konsumtionsfisket. Härav tas ca i havet och ca i inlandet. använts som matfisk. Fördelat på de olika kategorier fiskande visar det att den genomsnittliga fångsten per husbehovsfiskare, fisk fångad med mängdfångande redskap, och år är , för en som kombinerar husbehovs- och sportfiske och för den som endast sysslar med sportfiske är den årliga fångsten . I FISKE 2000, varifrån dessa siffror hämtats, får respondenten svara på frågan hur många kilo fisk han/hon fångade , vilket gör att siffrornas tillförlitlighet är osäker. Följande remissinstanser har beretts tillfälle att avge synpunkter på kustfiske och insjöfiske en analys. Kammarkollegiet, , i , i län, i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , i , , , , , , , , , , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS), , , , kommun, , Hjo Kommun, , , , kommun, kommun, , , , Hallandsfiskarnas PO, ek.för., Matfiskodlarnas PO, ek.för., , ek.för., (och bioteknik), , , Sportfiskarna Sportfiske och , , , , , Fiskares PO, ek.för., , , Sveriges kust- och insjöfiskares organisation, (), , Världsnaturfonden WWF. Följande remissinstanser har beretts tillfälle att avge synpunkter på rapporten vattenbruk en framtidsnäring (Ds 2000:42). i , i län, i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , i , , , , Statens Veterinärmedicinska Anstalt, , , , , , Konsumenter i producentorganisation, Smart Culture (utöver ordinarie remisslista), Följande remissinstanser har beretts tillfälle att avge synpunkter på betänkandet Utvärdering av det fria handredskapsfisket (SOU 2001:82). Kammarkollegiet, , , i , i län, i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , i , ; Marinbiologiska laboratorium, , , , ; ArtDatabanken, , , , , , kommun, , kommun, , , , kommun, kommun, kommun, , , , , , , , Skärgårdens Intresseföreningars , Sportfiskarna Sportfiske och , , , , Fisketurism Företagare, , Sveriges kust- och insjöfiskares organisation, . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , ., , , Nuder, , , , , Jämtin Regeringen beslutar proposition 2003/2004:51 Kust- och insjöfiske samt vattenbruk.