prop · GQ03100d2 · 2003-04-15 00:00:00 — Under kalkylåren, dvs. , normaliseras importkvoten och importen av varor stiger då respektive . Fortsatt svag utveckling för importen av teleprodukter I likhet med exporten av varor är även importen av varor till viss del beroende av utvecklingen inom teleproduktmarknaden. Det exakta sambandet mellan export och import av teleprodukter är svårt att fastställa, eftersom det i många fall rör sig om olika typer av varugrupper, men samvariationen dem emellan är stark. Således motsvaras den senaste tidens svaga teleproduktexport av en svag import av teleprodukter. minskade importen inom denna varugrupp . Den totala varuimporten exklusive teleprodukter var däremot i det närmaste oförändrad jämfört med året innan (att jämföra med en minskning om då teleprodukterna inkluderas). Den svaga återhämtning som prognoseras avseende såväl export som produktion av teleprodukter gör att importen inom denna sektor inte heller framöver väntas ge något stort bidrag till den totala varuimporten. 2002/03:100 BILAGA 1 Resandet minskade kraftigt i efterdyningarna av terrordåden , varför såväl export som import av resevaluta sjönk. Invasionen av , inledningen till , och oron för fortsatta terrordåd fortsatte att hålla resandet på låga nivåer . Den minskande privatimporten av utländska bilar förbättrade ytterligare nettoexporten av resevaluta. bidrog emellertid den starkare växelkursen till en synbar försämring av resevalutanettot, främst genom en minskad turism från utlandet. Försämringen av tjänstenettot mot slutet av föregående år accentuerades också av en kraftig minskning av exporten av IKT-relaterade tjänster och merchanting. Den betydligt lägre nettoexporten av tjänster under slutet av föregående år medför att bidraget till tillväxten försämras kraftigt . väntas emellertid det höga tjänsteinnehållet i exportindustrins försäljning leda till ett svagt positivt bidrag från tjänstehandeln. Till följd av den relativt högre volymen export än import och förbättrade relativpriser ökade handelsbalansöverskottet med 2002. Bytesbalansen förväntas, trots den starkare kronan, fortsätta stärkas under såväl prognossom kalkylperioden. Den förbättrade bytesbalansen beror framför allt på den prognoserat goda exportutvecklingen, men även kapitalavkastningen väntas bidra positivt, allt eftersom landets finansiella nettoställning stärks med förbättrat räntenetto som följd. Den faktiska och förväntade förstärkningen av växelkursen bidrar också till att amorteringar på skulder i utländsk valuta blir billigare. Det finansiella sparandet, vilket utgörs av bytesbalansen och kapitaltransfereringarna, beräknas minska som andel av BNP, från 2002 till 2004, för att därefter stabiliseras på under kalkylåren. 4För en närmare beskrivning hänvisas till avsnitt 8. 5Import av bearbetade varor i förhållande till importviktad efterfrågan. 2002/03:100 BILAGA 1 Miljarder kronor, löpande priser, om ej annat anges Anm: Bytesbalansen visas enligt definition. 1Finansiellt sparande utgörs av bytesbalansen och kapitaltransfereringar. Källor: och . Bruttonationalinkomsten, BNI, erhålls genom att till BNP i löpande priser addera svenskars inkomster från utlandet och dra ifrån utländska medborgares inkomster i . BNI ligger till grund för beräkningar av bl.a. biståndsanslag och avgiften till EU. Till följd av att räntebetalningarna till utlandet är höga är BNI ca lägre än BNP, även om skillnaden beräknas minska framöver. På grund av att BNP i löpande priser numera inkluderar moms i offentlig sektor har BNI justerats upp med motsvarande belopp. Omläggningen har tidigare tagits i beaktande vid beräkning av EU-avgiften och kommer således inte att leda till en högre kostnad för medlemskapet. Miljarder kronor, löpande priser 1Kapitalavkastning, löner, subventioner och skatter netto gentemot utlandet. Källor: och . Efter en mycket kraftig ökning av produktionen inom näringslivet har utvecklingen varit svag. Avmattningen förklaras av att den internationella konjunkturnedgången har drabbat svensk produktion, särskilt på grund av att den globala efterfrågan på teleprodukter fallit avsevärt. Även den inhemska efterfrågan på varor och tjänster från näringslivet har mattats av . Tabell 5.1 Näringslivets produktion El-, gas-, värme- 1 Exklusive ofördelade banktjänster. Källor: och . Produktionen i näringslivet bedöms fortsätta öka svagt även för att växa något starkare . Det finns tecken på att konjunkturläget för industrin har börjat förstärkas under inledningen av innevarande år, även om osäkerheten i samband med konflikten i medför mer försiktiga produktionsplaner. En dämpad investeringsaktivitet i och i omvärlden i kombination med en fortsatt svag internationell konjunktur bedöms också hålla tillbaka industriproduktionen . och förutses industriproduktionen växa starkare i takt med att den internationella och inhemska efterfrågan tilltar. Trots att en återhämtning av industrikonjunkturen förefaller ha inletts väntas en ökning av företagens efterfrågan på tjänster fördröjas något. Detta bidrar till att produktionen i tjänstesektorerna stiger svagt . väntas både industriföretagens och hushållens efterfrågan på tjänster vara hög. Produktionen inom byggindustrin ökade betydligt svagare än under de närmast föregående åren, främst på grund av en svag investeringsutveckling inom tillverkningsindustrin. Även framöver förutses en svag 2002/03:100 BILAGA 1 utveckling av byggproduktionen inte minst till följd av en fortsatt låg nivå på bostadsbyggandet. Sammantaget beräknas produktionen i näringslivet stiga 2003 och 2004. Eftersom det bedöms finnas lediga resurser i ekonomin 2004 fortsätter produktionen i näringslivet att öka förhållandevis kraftigt även under påföljande år. Näringslivets produktion beräknas öka med 2005 och 2006. Produktiviteten i näringslivet ökade efter att ha ökat med 2001. Den starka produktivitetsutvecklingen förklaras främst av fortsatta neddragningar av personalstyrkan inom både industrin och tjänstesektorerna. Mycket tyder på att sysselsättningsutvecklingen kommer att vara svag även , vilket medför att produktivitetstillväxten hålls uppe trots en måttlig produktionsökning. förutses en viss ökning av antalet arbetade timmar medan produktionen ökar något starkare igen. Produktivitetstillväxten i näringslivet bedöms uppgå till 2003 och till 2004. Konjunkturläget i industrin stärktes något jämfört med , men var fortfarande förhållandevis svagt. Industriproduktionen ökade , vilket är lägre än den genomsnittliga tillväxttakten . Utvecklingen av produktionen inom investeringsvaruindustrin bidrog starkt till att industriproduktionen som helhet ökade, trots att produktionen inom teleproduktindustrin sjönk med . Andra delar av investeringsvaruindustrin såsom maskinindustri, metallvaruindustri och motorfordonsindustri ökade sin produktion föregående år. Det kan tyckas något motsägelsefullt att produktionen av investeringsvaror ökade när investeringsaktiviteten både i och i omvärlden var svag. Förklaringen kan till viss del finnas i att omvärldens efterfrågan på svenska motorfordon var hög under inledningen av . Produktionen av insatsvaror minskade däremot något . Under inledningen av innevarande år förefaller en försiktig återhämtning av industri- 2002/03:100 BILAGA 1 konjunkturen ha inletts. Exempelvis visar (KI:s) barometer att både orderingång och produktionsvolym har ökat för industriföretagen och att deras förväntningar inför är optimistiska. Trots att en återhämtning av industrikonjunkturen förefaller ha inletts bedöms den fortsatt svaga efterfrågan på svenska exportvaror i kombination med en ännu låg investeringsaktivitet hålla tillbaka produktionsökningen . Dessutom bedöms den osäkra globala situationen i samband med konflikten i medföra en större försiktighet vad gäller produktionsplanerna. kan emellertid komma att ändra förutsättningarna för svensk industriproduktion än mer, såväl i form av efterfrågesom kostnadsförändringar som exempelvis ett långvarigt, högt oljepris. I slutet av innevarande år och förutses efterfrågan på industrivaror stiga då det internationella och inhemska konjukturläget förstärks. Sammantaget prognoseras produktionen i industrin öka och . Tabell 5.2 Nyckeltal för industrin Enhetsarbetskostnad (ULC) ULC i 11 OECD-länder1 ULC i 11 OECD-länder1, SEK Relativ ULC, SEK 111 avser , , , , , , , , , och . 2Bruttoöverskottsandelen avser driftsöverskottet som andel av förädlingsvärdet till faktorpris. Källor: , och . Produktiviteten i industrin ökade 2002 efter en tillväxttakt på året innan. Konjunkturförsvagningen för industrin inleddes men anpassningen av personalstyrkan till det svagare konjunkturläget skedde med viss fördröjning. Antalet arbetade timmar minskade med i industrin . Därmed blev produktivitetstillväxten hög trots att produktionsökningen var måttlig. Produktivitetstillväxten bedöms bli för- hållandevis hög även och . Under innevarande år förutses antalet arbetade timmar fortsätta att minska, vilket medför en hög produktivitetstillväxt. Nästkommande år bedöms anpassningen av personalstyrkan vara avslutad. Produktivitetstillväxten väntas då hållas uppe av en stark ökning av produktionen. Produktivitetstillväxten prognoseras till 2003 och 2004. Fortsatt god konkurrenskraft för svensk industri De stigande arbetskraftskostnaderna i den svenska industrin kompenserades av den höga produktivitetstillväxten, vilket innebar att enhetsarbetskostnaden sjönk. Även under prognosåren 2003 och 2004 bedöms den förhållandevis höga produktivitetstillväxten fortsätta balansera de stigande arbetskraftskostnaderna och enhetsarbetskostnaden förutses sjunka. Detta förutsätter emellertid fortsatt måttliga löneökningar i linje med de antaganden som nämns i avsnitt 7. Diagram 5.1 Industrins enhetsarbetskostnad per producerad enhet i relativt 11 Källor: , och . , undantaget 2001, har enhetsarbetskostnaden i sjunkit medan den har ökat i våra konkurrentländer, mätt i nationell valuta. Även bedöms enhetsarbetskostnaden i nationell valuta stiga mer i våra konkurrentländer än i . Den svenska kronan har försvagats betydligt , vilket inneburit att den relativa enhetsarbetskostnaden, mätt i gemensam valuta, har fallit kraftigt. Därmed har svensk konkurrenskraft förstärkts. och väntas emellertid den förutsedda kronförstärkningen leda till att den relativa enhetsarbetskostnaden stiger i gemensam valuta. i ett historiskt perspektiv bedöms ändå den svenska industrins konkurrensläge vara fortsatt gott. Lönsamheten i svensk industri förbättras något Den svenska kronans värde förstärktes och därmed minskade företagens kostnader för att importera insatsvaror. Dessutom sjönk enhetsarbetskostnaden. Däremot tvingade kronförstärkningen många företag att sänka sina priser uttryckta i kronor på exportmarknaden för att inte tappa konkurrenskraft. Den fortsatt ansträngda industrikonjunkturen i gjorde det dessutom svårt för företagen att höja sina priser på hemmamarknaden. Sammantaget innebar detta att företagens bruttoöverskottsandel6 försämrades under föregående år. Diagram 5.2 Industrins bruttoöverskottsandel Anm.: Bruttoöverskottsandelen avser driftsöverskottet som andel av förädlingsvärdet till faktorpris. Källor: , och . Den förutsedda förstärkningen av kronan under innevarande och nästkommande år väntas medföra att företagens kostnader för att importera insatsvaror fortsätter sjunka. Den fortsatt starka produktivitetstillväxten förutses kompensera de stigande arbetskraftskostnaderna för företagen. Förstärkningen av kronan medför emellertid också att exportföretagen måste sänka sina priser ytterligare för att inte tappa marknadsandelar. Medan företagen som agerar på hemmamarknaden beräknas kunna höja sina priser något. Sammantaget väntas industrins lönsamhet för- 6 Bruttoöverskottsandelen visar driftsöverskottet i förhållande till förädlingsvärdet till faktorpris, dvs. 2002/03:100 BILAGA 1 bättras svagt och bruttoöverskottsandelen stiger till och till . Den totala byggvolymen, dvs. bygginvesteringar och byggreparationer, ökade vilket innebär att ökningstakten har minskat i jämförelse med de två närmast föregående åren då tillväxten varit . I den totala byggvolymen räknas även delar av tjänstesektorerna in. Bl.a. ingår arvoden till arkitekter och tekniska konsulter. Även kostnader för byggmaterial ingår i det som kallas total byggvolym. För att undvika att dessa delar räknas två gånger vid summeringen av näringslivets produktion totalt, exkluderas de när produktionen i byggindustrin studeras. Utvecklingen av byggvolymen är dock betydligt lättare att urskilja i statistiken och fungerar därför som riktmärke vid bedömningen av produktionen inom byggindustrin som ungefärligen följer samma mönster som utvecklingen av byggvolymen. Inom tillverkningsindustrin föll bygginvesteringarna med och trots vissa tecken på en ljusare industrikonjunktur framöver väntas dessa investeringar inom tillverkningsindustrin fortsätta att falla för att därefter vända svagt uppåt 2004. Inom branschen post- och telekommunikation pågår en utbyggnad av tredje generationens mobiltelefonnät. avtar andra investeringar som exempelvis bredbandsutbyggnaden vilket gör att endast en svag uppgång prognoseras . Även från andra delar av de tjänsteproducerande företagen är investeringsefterfrågan låg. Byggandet av kommersiella lokaler, som föll , väntas fortsätta att minska såväl som . I har vakanstalen ökat och i takt med att tidigare påbörjade projekt avslutas ökar överkapaciteten ytterligare. Detta problem är dock betydligt mindre i andra delar av landet. Bostadsbyggandet, som stöttat byggkonjunkturen, väntas nu bromsas upp även om det alltjämt är frågan om en ökning. Främst är det förutsättningarna för byggandet av småhus som bedöms vara gynnsamma det närmaste året. Däremot förutses en svag utveckling för byggandet av flerbostadshus följt av en marginell förstärkning . 2002/03:100 BILAGA 1 Inom staten väntas investeringarna följa anslagsutvecklingen för infrastruktursatsningarna, vilket betyder en fortsatt ökning om än i något lägre takt . Enligt KI:s senaste månadsbarometer har bristen på arbetskraft inom byggindustrin minskat som andelen företag som uppger att efterfrågan är otillräcklig har ökat. I takt med att efterfrågeläget har försvagats har även priserna på lämnade anbud sjunkit, vilket påverkar företagens lönsamhet negativt. Till skillnad från tillverkningsindustrin, där det finns vissa tecken på återhämtning, har utvecklingen varit fortsatt dämpad avseende såväl produktion som sysselsättning inom byggindustrin. I KI:s barometer uttrycks heller inga förhoppningar om att det skall vända . Orderstocksomdömet försämrades markant och uppger en majoritet av byggföretagen att orderbeläggningen är mindre än vad som är önskvärt vid befintlig mängd produktionsresurser. Även den mycket låga efterfrågan på arkitekttjänster och byggtekniska konsulter indikerar en fortsatt svag byggkonjunktur . Sammantaget beräknas utvecklingen av den totala byggvolymen börja återhämta sig under det närmaste året. väntas dock ökningen uppgå till respektive . Källor: och . Produktionen i tjänstesektorerna ökade . Det var hushållen som stod för den största ökningen av efterfrågan på tjänster. Produktionen inom hushållsnära delar av tjänstesektorerna, såsom handel och hushållstjänsteverksamhet, ökade starkt . Detta kan tyckas något förvånande då hushållens konsumtion av tjänster var tämligen låg. En förklaring kan vara att hushållens konsumtion av varor, särskilt detaljhandelsvaror, var hög . Det innebär en hög produktion av tjänster inom handeln. Däremot var efterfrågan på tjänster från industrin svagare och produktionen inom företagstjänsteverksamhet och finansiell verksamhet utvecklades svagt. Under innevarande år väntas återhämtningen inom industrin medföra att företagen åter efterfrågar mer tjänster. väntas hushållens efterfrågan fortsätta stimulera tjänsteproduktionen. Sammantaget bedöms produktionen i tjänstesektorerna öka och . Produktivitetstillväxten i tjänstesektorerna uppgick till . Den starka ökningstakten av produktiviteten förklaras av att antalet arbetade timmar minskade . Tjänsteföretagens anpassning av personalstyrkan till det svagare efterfrågeläget förefaller ha skett med en viss fördröjning. Även under innevarande år bedöms antalet arbetade timmar i företagen inom tjänstesektorerna minska, vilket bidrar till att produktivitetstillväxten väntas uppgå till . förutses produktiviteten öka . Situationen på arbetsmarknaden är dämpad. Sysselsättningsutvecklingen har varit svag . Mätt som årsgenomsnitt ökade antalet sysselsatta . Medelarbetstiden per sysselsatt minskade . Den öppna arbetslösheten låg i genomsnitt kvar på samma nivå som 2001, av arbetskraften, men började den att öka. Ökningen har fortsatt under inledningen av innevarande år. I prognosen fortsätter arbetslösheten att öka under större delen av året. En minskning förutses dock ske och, framför allt, under loppet av 2004. I genomsnitt väntas den öppna arbetslösheten uppgå till . Ökningen är en konsekvens av att sysselsättningen i ekonomin minskar som arbetskraftsutbudet växer. Produktionen bedöms ta fart igen , vilket medför en högre efterfrågan på arbetskraft. Med viss fördröjning väntas därför sysselsättningen återigen börja stiga mot och ökningen fortsätter . stiger medelarbetstiden per sysselsatt något. Den öppna arbetslösheten bedöms minska till . Tabell 6.1 Nyckeltal inom arbetsmarknadsområdet Procentuell förändring om annat ej anges 1Antalet sysselsatta i åldern , exklusive sysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i den åldersgruppen. 2I procent av arbetskraften. 3Antalet personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program i procent av arbetskraften. De program som inkluderas i denna beteckning är de som redovisar som konjunkturberoende samt Interpraktik. Källor: , och . 2002/03:100 BILAGA 1 Sysselsättningen inom näringslivet minskade . Indikatorerna över den framtida utvecklingen tyder på att minskningen fortsätter . Bland annat visar vakansstatistik att antalet lediga jobb inom den privata sektorn fortsatte att minska jämfört med . Enligt (KI:s) barometer har företagen inom tillverkningsindustrin ansett sig ha behov av att minska antalet anställda alltsedan början av 2001. Det har de också gjort. Av de sammanlagt 136 000 personer som varslades om uppsägning var nästan hälften anställda inom tillverkningsindustrin. Mätt som årsgenomsnitt har sysselsättningen minskat med ca 30 000 personer . Inledningsvis har tillverkningsindustrin, som utgjorde av den totala sysselsättningen i ekonomin, stått för av det totala antalet varsel. Trots relativt expansiva produktionsplaner uppger företagen i KI:s barometer att de räknar med fortsatta nedskärningar på personalsidan. I prognosen upphör minskningen . Aktiviteten inom byggnadsverksamheten mattades . Enligt KI:s barometer drog företagen ned antalet anställda, men det framgår inte av nationalräkenskapernas (NR:s) utfall enligt vilket sysselsättningen i byggindustrin faktiskt ökade något. Under innevarande år väntas antalet sysselsatta vara oförändrat. behöver företagen troligen utöka personalstyrkan något för att möta den starkare efterfrågan. Den mycket starka sysselsättningsuppgången i ekonomin som helhet åren 19982001 skedde främst inom den privata tjänstesektorn. Ökningen fortsatte , även om omfattningen var betydligt mindre . I första hand ökade sysselsättningen inom hushållstjänsteverksamheten som bl.a. omfattar hälso- och sjukvård som drivs i privat regi. Delvis förklaras ökningen av att flera verksamheter inom bolagiserades . Det innebär att knappt 5 000 personer som förut räknades som sysselsatta inom landstingen fr.o.m. registreras som sysselsatta i hushållstjänsteverksamheten. Men även om bolagiseringarna beaktas, ökade sysselsättningen inom hushålls- 2002/03:100 BILAGA 1 Det kan bero på det tillfälliga sysselsättningsstöd som lämnades till kommuner och landsting . Underlaget för stödet utgörs både av lönekostnader för verksamheter som bedrivs i egen regi och av beräknade lönekostnader i sådan verksamhet som köps in från andra producenter. Således har kommuner och landsting med hjälp av stödet inte bara fått möjlighet att anställa fler personer själva utan även fått resurser till att köpa in mer av de tjänster som produceras av andra. Kommunsektorns ökade möjligheter att köpa in de personalintensiva tjänster som produceras inom hushållstjänsteverksamheten kan på så sätt ha bidragit till att antalet sysselsatta inom sektorn ökade . Även inom företagstjänsteverksamheten fortsatte sysselsättningen att öka 2002. Inom handeln samt inom hotell- och restaurangbranschen minskade däremot sysselsättningen. Enligt KI:s barometer räknar handeln med att antalet anställda ligger kvar på samma nivå eller ökar något . Inom övriga privata tjänstenäringar avser företagen sammantaget att minska antalet anställda något framöver, även om det finns skillnader mellan olika branscher. Att det totala antalet sysselsatta i ekonomin trots allt ökade 2002 beror på att sysselsättningen ökade i den offentliga sektorn. Främst var det inom primärkommunerna som ökningen skedde, vilket troligen delvis är en följd av det tillfälliga sysselsättningsstödet. En viss ökning noterades också inom den statliga sektorn medan antalet sysselsatta inom landstingen minskade något till följd av bolagiseringarna. Kommunsektorn har omfattande rekryteringsbehov, men den ekonomiska situationen väntas endast medge en blygsam sysselsättningsökning . Ökningen möjliggörs främst av att det tillfälliga sysselsättningsstödet har förlängts till att gälla . Inom staten förblir sysselsättningsnivån oförändrad under hela prognosperioden. Sammantaget väntas det totala antalet sysselsatta i ekonomin minska eller 12 000 personer . Produktionen bedöms ta fart igen , vilket medför en högre efterfrågan på arbetskraft. Sysselsättningsökningen sker dock med viss eftersläpning i förhållande till BNP-utvecklingen. Antalet sysselsatta väntas öka 2004. Diagram 6.1 Nyanmälda lediga platser och varsel om uppsägning Varsel om uppsägning (höger axel) Den reguljära sysselsättningsgraden för personer i åldern bedöms i nuvarande prognos uppgå till 2004. Antalet reguljärt sysselsatta i den åldersgruppen beräknas då ha ökat med nästan 300 000 . Det kan jämföras med att när regeringen föreslog målet om reguljär sysselsättningsgrad 2004 gjordes bedömningen att det krävdes en sysselsättningsökning med ca 375 000 personer för att målet skulle uppnås. En högre befolkningstillväxt än vad som då antogs medför att bedömningen är att den sammanlagda ökningen 19972004 skulle behöva uppgå till närmare 425 000 personer. En anledning till att de två senaste årens relativt svaga efterfrågan på arbetskraft inte resulterat i att antalet sysselsatta har minskat kan vara att antalet frånvarande har ökat.7 I genomsnitt var 65 000 fler personer frånvarande 2002 än 2000. Den ökade frånvaron förklaras inte enbart av att fler var frånvarande på grund av sjukdom, utan den främsta orsaken är att frånvaro på grund av helgdag eller helgdagsafton har ökat. Denna typ av frånvaro beror på om helgdagar ligger eller inte. Även semesterfrånvaron har ökat. Dessutom har flera andra typer av frånvaro, bl.a. sådan som beror på föräldraledighet eller vård av sjukt barn, ökat. Den ökade frånvaron innebär att var det 20 000 färre som faktiskt arbetade än vad det var 2001. 7 I arbetskraftsundersökningarna () definieras sysselsatta som summan av 1) personer som arbetat under en mätvecka, antingen som avlönad arbetstagare eller egen företagare eller som oavlönad medhjälpande familjemedlem och 2) personer som vanligtvis arbetar enligt 1) men som varit tillfälligt frånvarande från arbetet under mätveckan. Frånvaron kan vara betald eller obetald. motsvarar av alla sysselsatta 2001. Den högre frånvaron kan ha minskat behovet att säga upp personal. Diagram 6.2 Antal sysselsatta och personer i arbete Källa: (). Medelarbetstiden per sysselsatt minskar