prop · GQ031d24 · 2003-01-01 00:00:00 — Regeringen är från tillgänglighets- och sjösäkerhetssynpunkt angelägen om att infrastrukturen som används av skärgårdsbor och fritidsbåtsägare även i fortsättningen håller en god standard. gjordes därför en första uppjustering av anslaget med och 2001 gjordes en andra justering med . Med den senaste uppjusteringen är anslaget 36:7 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. totalt på . Anslaget täcker inte de kostnader som har för verksamheten utan underskottet täcks med intäkter från handelssjöfartens farledsavgifter. Regeringen anser att det inte finns något utrymme för ytterligare en höjning av anslaget utan föreslår att anslaget kvarstår oförändrat. 7.7.436:8 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 1 Varav 8 500 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002 och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Under anslaget utgår bidrag till täckande av underskott för drift av Trollhätte och samt ersättning till för utmärkning av fritidsbåtsleder m.m. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Anslaget får användas för utredningar med anknytning till kanaltrafiken. har i treårsplanen för 20032005 hemställt att anslaget 36:8 anvisas medel om 70, . har tilldelats ett ökat anslag på för att täcka kostnaderna för . föreslår regeringen i denna proposition att ett nytt anslag inrättas 36:9 . Regeringen föreslår att nivån på anslaget återgår till samma nivå som innan extra medel tillfördes som ersättning för . som erhåller från verksamheten. föreslår regeringen att överförs från utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslag 4:5 Domstolsväsendet m.m. till utgiftsområde 22 Kommunikationer, anslag 36:9 . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 7.7 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för anslag 36:9 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Motsvarar 4 369 tkr prisnivå. Anslaget är nytt och skall användas för driften av sjöfartsregistret, som flyttades över från till . har i sin treårsplan för 20032005 hemställt att sjöfartsregistret anvisas ett anslag på . Som ett led i renodlingen av domstolsväsendet överflyttades från till . För att täcka övergångskostnader och kostnader för driften överfördes ekonomiska vårproposition från utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslag 4:5 Domstolsväsendet m.m. till utgiftsområde 22 Kommunikationer, anslag 36:8 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. På tilläggsbudget i denna proposition föreslår regeringen att ytterligare överförs till samma anslag för kostnader innevarande år. Kostnaderna för verksamheten bör täckas av ett särskilt anslag och av de expeditionsavgifter 1Varav 300 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002. 2Motsvarar 3 047 tkr prisnivå. Anslaget används för kostnader för administration, arvoden m.m. Det nu gällande sjöfartsstödet administreras av . har i sin anslagsframställning begärt i anslag för administration, arvoden m.m. för . Nämnden beräknar att kostnaderna för administration kommer att uppgå till . Av dessa beräknar nämnden att ca kommer att finansieras genom nämndens avgifter för ärendehante- Mot bakgrund av att nämndens arbetsuppgifter utökats genom att det nya sjöfartsstödet också omfattar passagerarfartyg i internationell trafik, anser regeringen att anslaget bör höjas. Regeringen föreslår att anslaget höjs med till och att får använda de avgifter som tas ut för ärendehanteringen. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 7.9 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för anslag 36:10 : Administration Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Under anslaget finns medel kvar som var avsett för det stöd som föregick det nuvarande sjöfartsstödet. beslutade i enlighet med regeringens förslag i budgetspropositionen (prop. 2000/01:1) att anvisa i statligt bidrag till fartygsförlagd utbildning. Bidraget skulle utgå till de rederier som ställde utbildningsplats till förfogande utöver vad som gällde enligt förordningen (1996:1559) om statligt bidrag till svensk sjöfart. Sedan bidraget betalats ut skulle det utvärderas. Utbetalningarna belastade anslaget 36:9 Bidrag till sjöfarten, anslagspost 2 Fartygsförlagda utbildningsplatser. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Anslaget har avskaffats och ersatts av det nya sjöfartsstödet. har gjort en utvärdering av bidraget till den fartygsförlagda utbildningen. Av verkets utvärdering framgår att bidraget sannolikt ökat intresset från rederierna att ställa upp med praktikplatser. Verket konstaterar att det med tanke på det nu gällande sjöfartsstödets omfattning kan vara rimligt att betrakta stödet till praktikplatser som en del i det totala sjöfartsstödet och att inte använda sig av ett separat bidrag för denna verksamhet. Vidare anför verket att redan det nuvarande kravet på praktikplatser för att få sjöfartsstöd tillgodoser det behov som finns. En ökning av handelsflottan ger därmed också en ökning av antalet praktikplatser. Regeringen föreslår därför inte några nya medel för bidrag till fartygsförlagd utbildning . 7.7.8Handelsflottans kultur- och fritidsråds verksamhet för åren 20032005 Med utgångspunkt i att verksamheten skall fortsätta med bibehållen omfattning och inriktning hemställer HKF i budgetunderlaget för budgetåren 20032005 att bidraget från farledsavgifter på bibehålls , men ökas till för vart och ett av . De förklaringar som ges i budgetunderlaget för det ökade intäktsbehovet är att dagens verksamhet tar i anspråk medel från HKF:s balanserade kapitalförändring och att HKF:s fastigheter behöver genomgå ett mer omfattande underhållsprogram de kommande fem åren. Regeringen gav HKF i uppdrag i regleringsbrevet att utreda förutsättningarna att ta ut avgifter för de tjänster som HKF tillhandahåller. I den rapport som inlämnades till regeringen framför HKF att det föreligger stora svårigheter att ta ut avgifter för HKF:s verksamhet i en vidare utsträckning än vad som är fallet om målsättningen är att bibehålla den nuvarande verksamhetens omfattning och inriktning. HKF beräknar att de egna avgiftsintäkterna kommer att uppgå till och kostnaderna till . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 intäkter på och redovisade kostnader på . Underskottet för HKF:s verksamhet kommer att belasta HKF:s balanserade kapitalförändring, som inför var ca . HKF har i budgetunderlaget för 20032005 även påtalat att det fattas beslut om långsiktiga utgångspunkter för HKF:s verksamhet vad avser fortsatt inriktning, omfattning och finansiering. Regeringen föreslår att avräknas farledsavgifterna för HKF:s kostnader . HKF har hemställt om beslut om långsiktiga utgångspunkter för verksamheten. De allmänna förutsättningarna för HKF:s verksamhet har varit inne i en period av Andelen utländska sjömän på svenskflaggade fartyg ökar till följd av TAP-av- talet. Vidare ökar inflaggningen genom det nya sjöfartsstödet. Andra omvärldsfaktorer som kan påverka den framtida verksamheten är informationsteknologin och ändrade driftsrutiner hos rederierna, innebärande kortare liggetider m.m. i hamnarna. Verksamheten har varit föremål för ett flertal utredningar. Den senaste behandlade förutsättningarna för att ta ut avgifter för de tjänster som HKF tillhandahåller. HKF framför i rapporten att det föreligger stora svårigheter att göra några större och mer radikala förändringar av det nuvarande avgiftssystemet om önskemålet är att behålla en verksamhet som den som bedrivs . Med ledning av bl.a. de utredningar som gjorts av verksamheten avser regeringen att behandla HKF:s hemställan under det kommande . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamheten omfattar civil luftfart, statens flygplatssystem samt flygtrafiktjänster. Ansvarig myndighet inom verksamhetsområdet är affärsverket . har i uppdrag att skapa förutsättningar för ett säkert, effektivt och miljöanpassat flyg som kan tillgodose privatpersoners och näringslivets behov av resor och godstransporter. huvuduppgifter är att främja utvecklingen av den civila luftfarten, ansvara för drift och utveckling av statens flygplatser för civil luftfart, att utfärda föreskrifter för och utöva tillsyn över flygsäkerheten för den civila luftfarten, att svara för skyddet av miljön mot föroreningar från den civila luftfarten, att ansvara för flygtrafiktjänst i fred för civil och militär luftfart, att ombesörja beredskapsplanläggning för civila flygtransporter, att verka för att hänsyn tas till funktionshindrade personers behov inom den civila luftfarten samt att ha samordningsansvaret för trafiksäkerhetsarbetet. ingår i samverkansområdet Transporter och samverkansområdet Skydd, undsättning och vård. Samverkansområdena redovisas under utgiftsområdet 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. I nedanstående tabell redovisas utgiftsutvecklingen för den anslagsfinansierade delen av statens verksamhet inom verksamhetsområdet. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:6 Från EG-budgeten finansierade stöd till Trans- 36:11 Driftbidrag till kommunala flygplatser Totalt för Verksamhetsområde Luftfart 1Avser endast den del av TEN-anslaget som kan disponeras av . 2Beräknat anslag 2004 är enligt nuvarande fördelningssystem Det bidrag till kommunala flygplatser som beslutade om 1998 fördelades . Anslaget till kommunala flygplatser har fördelats . En grundlig utvärdering av driftstödet och en eventuell fortsatt finansiering av stödet kommer att göras under Ett eventuellt reviderat system kommer att vara på plats för . och har gemensamt påbörjat utvärderingsarbetet för att bl.a. belysa hur stor del av drift- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 underskottet hos respektive flygplats som täcks av driftbidraget. Den redan påbörjade minskningen av flygresandet förstärktes avsevärt i och med terrorattackerna . Detta har medfört en kraftig nedgång i antal passagerare. Flygbolagen har anpassat sig till denna utveckling genom att i första hand minska antalet avgångar. Omfattande personalnedskärningar har genomförts hos flygbolag och flygplanstillverkare. Även har tvingats säga upp personal. Det ökade säkerhetstänkandet efter attentaten kommer dessutom att leda till stora extrakostnader för luftfartsskydd vilket i slutänden drabbar resenärerna och därmed hämmar återhämtningen av resandet. Inom EU skapas nya regler som fastställer en hög basnivå för säkerhetskontroll i samtliga EU-länder. En viktig förändring blir att säkerhetsnivån för inrikesflyget görs likvärdig med utrikesflygets. Det innebär bl.a. att samtliga passagerare och allt bagage skall kontrolleras. Beslut om detta väntas . Flygmarknadens beroende av utvecklingen inom andra branscher blev tydlig . Det minskade resandet har tvingat de traditionella flygbolagen till stora nedskärningar. Däremot har de s.k. lågprisbolagen visat en positiv utveckling på mindre flygplatser i närheten av storstadsregionerna. kommer sannolikt att bjuda på betydande omstruktureringar inom flygmarknaden. Konkurrensen mellan de globala allianserna kommer att skärpas under förutsättning att den internationella flygmarknaden fortsätter att liberaliseras. SAS ställning på inrikesmarknaden är fortsatt mycket stark. Dock ser man en starkare koncentration på . Terrorhandlingarna fick vidare till följd att försäkringsbolagen sade upp den del i flygföretagens och flygplatsernas försäkringar som avser skador på tredje man till följd av krig och terrorhandlingar och begränsade kraftigt sina åtaganden för sådana skador. Kommissionen medgav att länderna införde tillfälliga statliga garantisystem i avvaktan på att en normal kommersiell försäkringsmarknad skulle återuppstå. omgångar bemyndigade regeringen att besluta om försäkringsgarantier för flygbranschen. Med stöd av bemyndigande (rskr. 2001/02:127, bet. 2001/02:TU7) beslutade regeringen vid fyra olika tillfällen samt , och att skulle ställa ut garantier för flygbranschen. Efter har några statliga garantier inte ställts ut. Regeringen har, i enlighet med uttalande, i olika sammanhang i EU-arbetet verkat för en avveckling inom gemenskapen av de statliga åtagandena. En majoritet av medlemsländerna har dock ännu inte avvecklat sina system. Flygsäkerhets-, miljö- och kapacitetsfrågorna har fortsatt hög prioritet och kräver såväl nationella som internationella åtgärder. En stor del av miljöarbetet kommer att bedrivas inom internationella organisationer, främst inom FN-organet för civil luftfart , det europeiska och EU. Syftet är att verka för åtgärder på såväl kort som lång sikt för att minska buller och avgaser från flygtrafiken. ansvarar för det globala ramverket och har stor betydelse i miljöarbetet. har deltagit i EU:s arbete med att förbereda lagförslag om att skapa ett gemensamt europeiskt luftrum. Det innebär olika åtgärder för att effektivisera den europeiska flygtrafiktjänsten och därmed komma tillrätta med trängsel och förseningar. Verksamhetsmål: En säker luftfart, där ingen dödas eller allvarligt skadas inom flygtransportsystemet, genom att flygtransportsystemets utformning och funktion anpassas till de krav som följer av detta. Resultat: inträffade två haverier med svenskregistrerade flygplan inblandade. Det ena haveriet inträffade på i där sammanlagt 118 personer omkom. Den italienska anger att det svenska flygplanet är utan skuld till olyckan och att den inte var påverkad av det direkta svenska flygsäkerhetsarbetet. Det andra haveriet inträffade i , där flera personer fick allvarliga skador. För att etappmålet för flygsäkerheten skall kunna uppnås, att halvera haverifrekvensen för perioden 19982007, krävs att inget ytterligare haveri med dödlig utgång inträffar samt att antal övriga haverier blir färre under resterande del av perioden. För privatflyget inträffade 21 haverier varav två med dödlig utgång där sammanlagt tre personer omkom. Detta är under genomsnittet för tioårsperioden som ligger på 5,6 omkomna , vilket visar på en gynnsam utveckling för privatflyget, som det krävs stora insatser från alla inblandade parter för att nå målet att halvera det totala antalet haverier inom privatflyget. För bruksflyget inträffade sju haverier med helikoptrar. Haverierna medförde inga omkomna eller allvarligt skadade personer. Den relativt stora antalet haverier innebär en svagt ogynnsam säkerhetstrend. Däremot är utvecklingen när det gäller antalet haverier med dödlig utgång gynnsam. Verksamhetsmål: En god miljö, där flygtransportsystemets utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador samt att en god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser främjas. Resultat: Vad gäller luftföroreningar kräver målets infriande såväl nationella åtgärder som att miljöfrågorna drivs aktivt i det internationella arbetet. bedriver ett aktivt och effektivt miljöarbete. Inom ECAC och har genom verkat för skärpta regler när det gäller buller och utsläpp av luftföroreningar. har haft koncernövergripande miljömål och antogs en ny miljöpolicy för . Samtliga former av luftburna utsläpp har minskat . ligger långt framme jämfört med andra europeiska länder i fråga om att införa miljöledningssystem. Ett koncernövergripande arbete med att införa miljöledningssystem baserat på den internationella standarden ISO 14001 beräknas vara genomfört 2002. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 kommer att göra det lättare för att leva upp till olika miljökrav och ta tillvara kunskap om miljöpåverkan. har goda erfarenheter av denna standard från den flygplats där systemet först började införas, . Det innebär en bättre framförhållning i miljöarbetet, vilket även gynnar ekonomin. , och har infört och certifierats enligt ISO 14001. Arbete pågår med att på övriga sexton flygplatser införa ett miljöledningssystem enligt ISO:s standarder. På dessa flygplatser går man dock inte så långt som till en certifiering enligt standarden ISO 14001. Inom och EU pågår arbete med att begränsa flygets utsläpp av CO2. deltar aktivt och har lett ett arbete inom ECAC, som resulterat i förslag på harmonisering av miljörelaterade landningsavgifter. och samarbetar i införandet av detta system. Målet är att de riktvärden för trafikbuller som anges i regeringens proposition (1996/97:53, bet.1996/97:TU7, rskr.1996/97:174) Infrastrukturinriktning för framtida transporter normalt inte bör överskridas vid nybyggnation av bostadsbebyggelse eller vid nybyggnation eller vid väsentlig ombyggnad av infrastruktur. Berörda myndigheter skall genomföra åtgärdsprogram för att leva upp till dessa riktvärden. Målet för del är att enligt programmets första etapp bullerisolera de fastigheter som utsätts för flygbuller enligt de nivåer som anges i regeringens proposition om infrastrukturinriktning för framtida transporter. har arbetat med att begränsa trafikbuller i befintlig bebyggelse enligt statsmakternas mål. har ett beräknings- och uppföljningssystem (BUS) för att förbättra kontroll- och uppföljningsmöjligheterna av flygbuller. De flesta europeiska länder har liknande system. Verksamhetsmål: Ett tillgängligt transportsystem, där flygtransportsystemet utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. Resultat: har tagit fram mått som beskriver möjligheten att med flyg ta sig till och från de svenska flygplatserna. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ket deltar tillsammans med övriga trafikverk i projekt under ledning av Rikstrafiken med syftet att bl.a. utveckla en modell för att bedöma olika nivåer av tillgänglighet. Resultatet från projektet ligger till grund för en transportslagsövergripande strategi för hur transportsystemet skall bli tillgängligt för funktionshindrade . Strategin skall redovisas . har i sin instruktion fått ansvar för att verka för att hänsyn tas till funktionshindrade resenärers särskilda behov i luftfarten. Vidare genomför i samarbete med övriga trafikverk mätning av andelen funktionshindrade som kan utnyttja respektive trafikslag. Verksamhetsmål: En hög transportkvalitet, där flygtransportsystemets utformning och funktion skall medge en hög transportkvalitet för medborgarna och näringslivet. Resultat: rapporterings- och uppföljningssystem har stått modell för utveckling inom såväl Eurocontrol som enskilda stater. Åtgärder har vidtagits för att säkra drifttillförlitligheten i de tekniska systemen och överbelastningen i flygtrafikledningssystemet. har tagit fram ett nytt system för att löpande analysera förseningar på . drabbades av någon flygförsening på vilket är en ökning jämfört med . En tredjedel av passagerarna drabbas av förseningar . I jämförelse med andra internationella flygplatser så har jämförelsevis små förseningar. Verksamhetsmål: Flygtransportsystemet skall främja en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av stora transportavstånd. Resultat: fick i uppdrag att tillsammans med kommuner, länsstyrelser och ta fram underlag för att utifrån ett regionalpolitiskt perspektiv kunna genomföra upphandlingar av vissa flyglinjer. Underlaget presenterades för regeringen som fattade beslut om införande av allmän trafikplikt på tio linjer. Rikstrafiken har i samverkan med ansvarat för upphandlingen, som beslutats . Rikstrafiken har fått i uppdrag att i samråd med bl. a. ta fram ett analysverktyg för inrättande av allmän trafikplikt. Verksamhetsmål: Det långsiktiga målet för räntabilitet är att resultatet efter skattemotsvarighet skall uppgå till av eget kapital. Det långsiktiga målet för soliditeten är att denna skall uppgå till lägst . Som restriktion för prishöjningar gäller att trafikavgifterna, exkl. undervägsavgifter, securityavgifter och bulleravgifter i genomsnitt över åren får öka med högst nettoprisindex, mätt års pristak (pristaket). Resultat: resultat efter finansiella poster uppgick till , att jämföras med resultat på . Räntabiliteten på eget - kapital, efter inkomstskatt och skattemotsvarighet, var (17,) att jämföras med det av regeringen och uppsatta målet på . Soliditeten var vid utgången av året (22,3) att jämföras med målet på lägst . Utan resultatförbättrande åtgärder beräknas soliditeten att sjunka och räntabiliteten på eget kapital bli negativ . har därför beslutat om ett åtgärdsprogram. Detta skall ge resultatförbättringar med totalt , varav minst hälften skall vara genomfört . Den svenska flygmarknaden fortsätter att utvecklas negativt även . Antalet passagerare på flygplatser minskade och landningarna minskade . har därför förstärkt sitt åtgärdsprogram med ytterligare besparingar på som skall genomföras . De av statsmakterna uppställda ekonomiska mål kommer trots detta inte att uppnås . Avtalstvisten mellan SAS och anser att SAS skall betala sin del av investeringskostnaderna av Terminal 2 i enlighet med parternas skriftliga överenskommelse 1992 om fördelning av kostnadsansvaret. förlorade avtalstvisten i första instans. Verket överklagade men hovrätten fastställde domen. Det reserverade beloppet uppgick till . väntar på att beslutar om prövningstillstånd. /S, som tidigare var delägare i, är i likvidation . och affärsverket har gått i borgen för pensionsåtaganden. Om det i likvidationen visar sig att bolagen inte klarar att infria sina pensionsåtaganden kan affärsverket och/eller få ökade kostnader med anledning av borgensåtagandena. A-Bananprojekt är ett helstatligt bolag vars aktier till lika delar förvaltas av och . Bolaget har till uppgift att bevaka statens rättigheter och skyldigheter enligt de s.k. Arlandabaneavtalen som reglerar byggande och finansiering av järnvägen till . I projektet ingår vidare anskaffning av särskilt utformade tåg som nyttjas för flygpendeltrafiken. skall vidare övervaka driften av och den del av anläggningen som byggts för intercitytrafik samt följa återbetalningen av det statliga villkorslån som lämnats för genomförande av projektet. Ränta på villkorslånet bekostas av anslag och inte av . har upphandlat ett konsortium bestående av Alstom, Construction och NCC. Konsortiet har bildat ett särskilt bolag, , för att genomföra projektet samt driva anläggning och flygpendeltrafik. Vid färdigställandet överfördes anläggningen till A- som i sin tur hyr ut den till . har som ersättning fått 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 rätt att bedriva flygpendeltrafik mellan och . kommer att vara spårinnehavare på järnvägssträckan RosersbergArlanda flygplatsOdensala samt har rätt att bedriva persontrafik på sträckan CentralRosersberg. bedriver trafiken under namnet Express. kan enligt projektavtalen under vissa förutsättningar komma att överta tågsätten och därmed också återta trafikeringsrätten. Detta skulle kunna innebära ekonomiska konsekvenser för ägarna, kan då komma att hemställa om täckning av dessa kostnader från staten. Vissa byggrelaterade frågor diskuteras mellan parterna där båda parter har krav mot varandra. Någon bedömning av utfallet går ej att göra. De verksamhetsmål som formulerats inom verksamhetsområdet har i huvudsak uppfyllts. ekonomiska mål räntabilitet och soliditeten nådde dock inte de uppsatta målen. Flygplatsavgifterna höjdes vilket ryms inom det s.k. pristaket. är inne i en period av kostsamma investeringar vilket bidrar till verkets svaga resultat. Investeringsbehovet har bl.a. uppstått som en följd av den tidigare starka utvecklingen på flygmarknaden. Terrordåden påverkade flygbranschen mycket negativt med allvarliga konsekvenser som följd. Flygbolagen minskar antalet avgångar och lägger ner vissa linjer. väntas marknaden sakta öka för att tidigast komma upp i samma passagerarvolymer som före . avreglerades det svenska inrikesflyget.