prop · GQ03140 · 2003-06-11 00:00:00 — pågår ett prioriterat och aktivt arbete med jämställdhetsfrågor inom domstolsväsendet. Arbetet avser dels kompetensförsörjningen inom domstolarna, dels attityder och förhåll- ningssätt till jämställdhetsfrågor i allmänhet. Inom ramen för detta arbete bildades på initiativ av en projektgrupp för jämställdhetsfrågor. har gruppen fortsatt och avslutat sitt arbete. Målsättningen med gruppens arbete har varit att ta fram ett handlingsprogram för hur det fortsatta jämställdhetsarbetet skall bedrivas. I sin sammanfattning av projektet konstaterar gruppen att jämställdhet är en kunskaps- och ledningsfråga samt att den måste ingå som naturlig del i den löpande verksamheten, s.k. jämställdhetsintegrering. Gruppen föreslår att jämställdhetsfrågor skall finnas med i alla utbildningar för samtliga personalkategorier inom domstolsväsendet. I den handlingsplan som gruppen tagit fram föreslås olika åtgärder som bör vidtas för att åstadkomma förändringar. har därför jämställdhetsfrågor tagits upp i ett stort antal utbildningar som anordnat. har upp- manat varje domstol att utse en eller flera s.k. jämställdhetsutvecklare med uppgift att driva jämställdhetsarbetet lokalt. För denna grupp har anordnats ett flertal utbildningar, där man förmedlat kunskap om människors möjligheter att medverka och bidra till förändrade attityder i jämställdhetsfrågor. Detta utbildningsarbete Skr. 2002/03:140 kommer att fortsätta och då även omfatta domstolschefer. chefsutbildningar har frågor om jämställdhet utifrån individ, grupp- och organisationsnivå ingått. Det uppdrag regeringen gav till en särskild utredare (dir. 2001:57) för att göra en översyn av rekryteringen av ordinarie domare har som en av uppgifterna att lämna förslag som möjliggör att det skall bli lika attraktivt för kvinnor som för män att bli domare, framför allt chefsdomare, . Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Även när det gäller ledamöter i styrelser och nämnder, t.ex. revisors- och gentekniknämnderna, arbetar regeringen aktivt för en jämn könsför- delning. Dessa nämnder och styrelser består i princip av hälften män och hälften kvinnor. Även när det gäller sakkunniga och sär- skilda ledamöter i domstolarna pågår ett aktivt arbete för att öka andelen kvinnor. I regleringsbrevet angavs att skulle redovisa de åtgärder som vidtagits för att se till att strukturer och förhållningssätt inom domstolsväsendet bidrar till jämställdhet mellan kvinnor och män samt de åtgärder som vidtagits för att uppmuntra kvinnor som är domare att söka chefsanställningar. Liknande uppdrag gavs i regleringsbreven för . var en av de myndigheter som 1997 erhöll uppdrag för att bekämpa våld mot kvinnor. Kriminalvården har slutredovisat vilka åtgärder som vidtagits och vad som uppnåtts med anledning av uppdraget. I regleringsbrevet för kriminalvården angavs att Kriminal- vårdsstyrelsen i arbetet med att säkerställa moderna arbetsformer inom kriminalvården skulle se till att strukturer och förhållningssätt bidrar till att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män. Kriminalvården fick i regleringsbrevet som återrapporteringskrav att redovisa åtgärder för att beakta jämställdhetsfrågorna i kriminalvården och könsfördelningen när det gäller chefsbefattningar och andra befattningar av intresse för jämställdhetsaspekten. I regleringsbrevet fick i uppdrag att se till att strukturer och förhållningssätt bidrar till att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män. Som ett led i arbetet angavs att Kriminalvårds- styrelsen aktivt skulle lyfta fram jämställdhetsfrågorna i syfte att påverka de intagna till en jämställd syn på förhållandet mellan kvinnor och män. I regleringsbreven har fått som återrapporteringskrav att inkomma med en redovisning av det rehabiliteringsarbete som bedrivits när det gäller dömda för våldsbrott riktade mot kvinnor och barn. skall vidare redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att åstadkomma jämställdhet mellan kvinnor och män. Kriminalvården arbetar fortlöpande med jämställdhet. styrelsen har bl.a. genomfört en granskning av myndigheternas jämställdhetsplaner och vidare hållit seminarium för samtliga myndigheters jämställdhetsansvariga. Studiematerial angående mäns våld mot kvinnor har utarbetats och används i fortbildningen för personalen inom kriminalvården. En projektgrupp inom kriminalvården har utarbetat en policy avseende differentiering och kraven i övrigt på utformningen av kriminalvården i dömda för sexualbrott. Vidare pågår arbete inom kriminalvården att ta fram nationella motiv- ationsprogram för män dömda för sexualbrott eller för misshandel av kvinna i nära relation. De s.k. nationella programmen skall vara forsk- ningsbaserade och utvärderingsbara och kunna drivas både på anstalt och Två av de Nationella programmen rör våld mot kvinnor; Våld i nära relationer samt sexualbrottsprogrammet Relationer och sam- Det förstnämnda håller på att utvecklas i samarbete med den engelska kriminalvården och kommer att prövas på tre anstalter under Sexualbrottsprogrammet används på landets sju specialanstalter för Vidare har ett s.k. risk- och behovsbedömnings- instrument () börjat användas inom kriminalvården. Kriminalvården har också avsatt särskilda medel till de lokala myndigheterna för att bedriva och utveckla arbetet gällande våld Kriminalvården har vidare initierat ett antal nätverk på lokal myndig- Nätverken har regelbundna träffar för samarbete kring t.ex. frågor om våld i nära relationer och sexualbrott. Särskild verksamhet för snabb lagföring där kriminalvården är inblandad finns i fyra av landets fem regioner. De är knutna till tolv olika kriminalvårdsmyndigheter och utgör totalt 13 olika projekt. perna för verksamheten varierar något, men i så gott som alla ingår våldsrelaterad brottslighet i någon form och i merparten våld i nära I regleringsbreven och fick BRÅ i uppdrag att vidta åtgärder för att ytterligare öka jämställdheten inom myndigheten. I regleringsbrevet fick BRÅ som återrapporteringskrav att redovisa projekt som genomförts eller pågår för att beskriva och utveckla förebyggande åtgärder mot våld mot kvinnor och barn. Man skulle dessutom rapportera åtgärder som vidtagits på det personalpolitiska området för att åstadkomma jämställdhet mellan kvinnor och män. BRÅ har till uppgift att dela ut de av regeringen särskilt avsatta medel för att stimulera lokalt brottsförebyggande arbete har. var projekt som syftade till att minska våld mot kvinnor särskilt prioriterade. Under det året tilldelades medel till tio försöks- och utvecklingsprojekt inom området. har BRÅ ökat ansträngningarna för att förebygga våldsbrott mot kvinnor, både genom att höja den egna personalens kompetens och genom att producera fler rapporter för att på detta sätt öka kunskapen inom hela rättsväsendet om mäns våld mot kvinnor. I samband med att BRÅ lämnade in årsredovisning , slut- redovisade man även regeringens myndighetsgemensamma och myndighetsspecifika uppdrag (A97/3077/JÄM) för att bekämpa våld mot kvinnor. Här framgår att BRÅ vidtagit en rad åtgärder för att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor. Bl.a. har en rad rapporter presenterats. Här nämns några: -Kvinnors brottslighet (1999:15), -Förbud mot sexuella tjänster (2000:4), -Grov kvinnofridskränkning (2000:11), -Dödligt våld mot kvinnor i nära relationer (2001:11), -Att förebygga våld mot kvinnor i nära relationer en idéskrift (rapport 2002:8) samt -Våld mot kvinnor i nära relationer en kartläggning (rapport 2002:14). BRÅ har också deltagit aktivt i den myndighetsgemensamma samverkan som utvecklats på detta område och medverkar i styrgruppen för Nationell myndighetssamverkan för kvinnofrid. Inom ramen för denna samverkan har BRÅ varit med om att ta fram Kvinnofridsportalen, , som är ett faktacentrum på Internet med information om våld mot kvinnor. Bakom portalen står femton samverkande myndigheter. Som ett led i det fortsatta samarbetet kommer det att anordnas en nationell konferens om kvinnofrid, bl.a. för att sprida kunskap om goda exempel på detta område. BRÅ arbetar också kontinuerligt med att utveckla kriminalstatistiken, bl.a. arbetar man för att få en bättre könsuppdelning vid vissa typer av anmälda brott. Gärningsmannens kön framgår vid alla brottstyper. Offrets kön redovisas främst vid följande brottstyper; mord, dråp, misshandel, olaga hot och ofredande. Till följd av ny lagstiftning införde BRÅ 1999 en särskild brottskod för brottet grov kvinnofridskränkning och infördes en brottskod för förbudet mot köp av sexuella tjänster. planerar BRÅ att genomföra en rad projekt som syftar till att belysa problemet med mäns våld mot kvinnor, bl.a. kommer en utvärdering av besöksförbudslagen att presenteras. BRÅ arbetar också för att ta fram ett nytt brottkodningssystem (STUK) där både offrets och gärningsmannens kön kommer att redovisas på ett Som nämnts ovan kommer det att , inom ramen för det fortsatta myndighetssamarbete som vuxit fram, anordnas en nationell konferens om kvinnofrid. BRÅ har också i regleringsbrevet fått som återrapporterings- Skr. 2002/03:140 krav att redovisa vilka projekt som genomförts eller pågår för att beskriva och utveckla förebyggande åtgärder mot våld mot kvinnor och barn. Vidare skall myndigheten redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att strukturer och förhållningssätt inom myndigheten skall bidra till att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män samt hur myndighetens personalsammansättning ser ut med avseende på personalkategorier, ålder och kön. I regleringsbreven har fått som återrapporteringskrav att redovisa åtgärder som vidtagits på det personal- politiska området för att åstadkomma jämställdhet mellan kvinnor och män. har på uppdrag av företagits en översyn av ordningen för utfärdande av rättsintyg, dvs. sådana läkarintyg som utfärdas över t.ex. en målsägandes skador. Bakgrunden till uppdraget var den kritik som framförts mot bl.a. kvaliteten på sådana intyg. En departementspromemoria med förslag till en ny ordning för utfärdande av rättsintyg har utarbetats och kommer att remissbehandlas . har en jämställdhetsplan upprättats inom verket. Planen fastställer olika åtgärder för att förbättra jämställdheten och för att utveckla ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten. antog regeringens proposition Stöd till brottsoffer (prop. 2000/01:79, bet. 2000/01:JuU20, rskr. 2000/01:205). Bl.a. antogs förslag om en utvidgning av rätten till målsägandebiträde. I samband med propositionen gavs ett stort antal uppdrag till rättsväsendets myndig- heter. Bl.a. uppdrogs åt , Riksåklagaren och Rikspolis- styrelsen att utbilda all sin personal i brottsofferfrågor. Regeringen har till överlämnat propositionen Ytterligare åtgärder för att motverka våld i nära relationer (prop. 2002/03:67) med förslag till ändringar i bl.a. besöksförbudslagen och den familjerättsliga lagstiftningen. Reformerna som föreslås i propositionen syftar i första hand till att öka skyddet och tryggheten för kvinnor som utsätts för våld i nära relationer. Regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att utforma ett skyddsprogram för bl.a. bevispersoner och deras anhöriga (dir. 2001:107). Utredningen, som har antagit namnet Personsäkerhets- utredningen, lämnade delbetänkandet Nationell handlings- plan mot våld i nära relationer (SOU 2002:71). I betänkandet redovisas en rad förslag som syftar till att stärka skyddet för bl.a. våldsutsatta och hotade kvinnor. Förslagen har remissbehandlats och bereds för när- varande i . Brottsofferfonden delar ut medel till olika brottsofferinriktade Skr. 2002/03:140 projekt och till forskning om brottsoffer. Projekt inriktade mot bl.a. våld mot kvinnor är prioriterade. beviljades 104 projekt inriktade på våld mot kvinnor bidrag från fonden med ett sammanlagt belopp om . fick i samband med Kvinnofridsreformen i uppdrag att genomföra en omfångsundersökning beträffande våld mot kvinnor. Undersökningsresultaten publicerades i rapporten Mäns våld mot kvinnor i jämställda en omfångs- undersökning. När antog propositionen Kvinnofrid (prop.1997/98:55) inför- des ett nytt brott i . Brottet definieras som upprepade straff- bara gärningar som riktar sig mot närstående kvinnor (grov kvinnofrids- kränkning) eller mot barn och andra närstående personer (grov frids- kränkning). Det nya brottet gör det möjligt för domstolarna att väsentligt höja straffet för systematiskt våld mot kvinnor. Straffbestämmelsen trädde i kraft och erhöll ny lydelse , då ett förtydligande gjordes i lagtexten. har gjort en uppföljning av tillämpningen av den nya lagen (BRÅ- rapport 2000:11). Enligt rapporten anmäldes drygt 1 000 grova kvinnofridsbrott till polisen. av anmälningarna ledde till åtal för annat brott än grov kvinnofridskränkning, medan av de anmälda brotten lades ned. av de anmälda kvinnofridsbrotten var fortfarande under utredning . Den vanligaste påföljden för grov kvinnofridskränkning var fängelse. Enligt BRÅ har domstolarna betraktat brottet som särskilt all- varligt. BRÅ menar dock att det är för tidigt att dra några långtgående slutsatser om hur den nya lagstiftningen fungerar. Genom ändringar som trädde i kraft gjordes språket i kapitel 36 i könsneutralt. En fortsatt reformering av utifrån ett könsneutralt språk pågår. Köp av sexuella tjänster Den nya lagen (1998:408) med förbud mot köp av sexuella tjänster började gälla . har studerat lagens tillämpning (2000:4). I rapporten konstaterar BRÅ att det visat sig svårt att kontrollera förbudets efterlevnad gällande den dolda prostitutionen och att det finns ett behov av klargörande beträffande vilka situationer Skr. 2002/03:140 och relationer som faller inom lagens tillämpningsområden. att lagen är så ny att det kan antas att polisens spaningsmetoder kommer att förfinas och utvecklas samt att avgränsningen av brottet klarnar allteftersom fler ärenden avgörs i domstol. har i förtydligande syfte föreslagit vissa ändringar i den nya lagen. Enligt kommittén är syftet med ändringarna att klargöra bl.a. att förbudet omfattar också den som är stamkund hos en prostituerad. Som tidigare nämnts är betänkandet nu föremål för beredning inom . Handel med människor för sexuella ändamål infördes ett nytt brott människohandel för sexuella ändamål i . Brottet tar sikte på sådan gränsöverskridande handel med människor som syftar till att dessa skall utsättas för brott enligt 6 kap. 1, 2, 3 eller 4 § , utnyttjas för tillfälliga sexuella förbindelser eller på annat sätt utnyttjas för sexuella ändamål. Straffet är fängelse, lägst två och högst eller, om brottet är mindre grovt, fängelse i högst . Det nya brottet utgör ett bättre verktyg för polis och åklagare både i det nationella och internationella arbetet mot handel med människor. Brottet bidrar också till att bättre synliggöra fenomenet handel med människor. 6 Utrikes- och säkerhetspolitik (PO 5) Politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik består av följande delområden: Internationella organisationer, fredsfrämjande verksamhet, information om i utlandet, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor samt övriga utrikespolitiska frågor. Målet för politikområdet är att säkerställa intressen i för- bindelserna med andra länder. Fredsfrämjande insatser har blivit allt mer komplexa. Många av dagens konflikter kräver insatser med en rad olika komponenter. Jämställdhets- frågorna har successivt fått allt mer uppmärksamhet, och stora ansträng- ningar görs nu för att integrera kvinnor i den fredsbevarande och samhällsbyggande verksamheten på alla nivåer. Det är en grundförut- sättning för att lyckas med återuppbyggnaden av det civila samhället. antog säkerhetsrådet resolution /2000, i vilken vikten av att jämställdhetsperspektivet beaktas i all fredsbevarande verksamhet slås fast. var aktiv i den process som ledde fram till resolutionen. Ett arbete pågår för att ta fram förslag om hur FN bör agera som uppföljning till FN-resolutionen /2000. I resolutionen framhålls bl.a. vikten av lika deltagande av kvinnor i alla aspekter av fredsfrämjande insatser, liksom betydelsen för kvinnor och flickor av att folkrätt och mänskliga rättigheter efterlevs i och efter väpnade konflikter. Det är regeringens uppgift att i sitt arbete bidra till genomförandet av resolutionen /2000 i . 2002/03:140 åtgärder har kommit till som ett resultat av detta arbete: -i det svenska ordförandeskapets rapport om arbetet med Europeiska säkerhets- och försvarspolitik (ESFP) , fastslås att Adequate gender sensitivity training is important for all those who take part in EU crisis management operations, -vid () senaste toppmöte i , antogs den Europeiska säkerhets- stadgan i vilken det bl.a. betonas att kvinnors och mäns lika åtnjutande av mänskliga rättigheter är nödvändigt för att uppnå ett fredligt, välmående och demokratiskt samhälle i medlems- stater, -en svensk ambition är att nominera fler kvinnor till internationella tjänster. Euroatlantiska partnerskapsrådets (EAPR) och Partnerskap för freds (PFF) verksamhetsområden har breddats till att i högre grad involvera även folkrättsliga och frågor om mänskliga rättigheter, i enlighet med FN-resolutionen /2000. har varit aktivt på detta område och särskilt bidragit till att sätta frågan om handel med kvinnor och barn på EAPR:s agenda genom att ta initiativ till en presentation av en representant för frivilligorganisationen till Kvinna i för fredsbevarande insatser. Syftet har bl.a. varit att lyfta fram den information om människohandel, i synnerhet sexhandel med kvinnor och barn, som ingår i den svenska utlandsstyrkans utbildning som ett exempel för andra EAPR-länder. I FN-resolutionen /2000 uppmanas alla länder att vidta särskilda åtgärder för att skydda kvinnor och flickor från sexuellt utnyttjande i väpnade konflikter. De fredsfrämjande operationerna KFOR och SFOR, där deltar med sammanlagt ca 800 soldater, är en grundförutsättning för demokrati och mänskliga rättigheter i Kosovo och Bosnien. Dess arbete präglas av ett nära civilmilitärt samarbete. betonar starkt vikten av just dessa uppgifter. Övergrepp mot kvinnor och köp av sexuella tjänster förekommer i dessa och andra internationella insatser, och har före- kommit även från svenska soldaters sida. har etablerat ett samarbete med Kvinna till Kvinna. I utbildningen av varje Kosovo-bataljon finns organisationen med under en halvdag för att informera om handel med kvinnor och barn, om kvinnors situation i olika länder och hur olika kulturers syn på kvinnor respektive män kan påverka arbetsförhållandena för militärer som arbetar utomlands. Inom ramen för PFF inbjöds 2002 till den årliga konferensen för i Nato-styrkor. Ett huvud- tema för konferensen var frågan om kvinnors deltagande i internationella fredsfrämjande insatser. Den svenska representanten höll ett anförande om situationen för kvinnor inom den svenska försvarsmakten ur ett jämställdhetsperspektiv. har bidragit med finansiellt stöd, inom ramen för , till ett Skr. 2002/03:140 flertal projekt i och södra med syfte att stärka kvinnors rättigheter, jämställdhet och för att bekämpa handel med människor. verkar ständigt inom ramen för arbete med jämställd- hetsfrågor. Bland annat har en rådgivare för jämställdhet samt en speciell jämställdhetsenhet inom institution för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) inrättats. Jämställdhets- enhetens uppgift är att identifiera och genomföra specifika jämställdhets- projekt. Regeringen var medinitiativtagare till konferensen and Security som arrangerades av i och finansierades av medel för det säkerhetsfrämjande samarbetet. Syftet med konferensen var att lyfta fram jämställdhetsaspekter i miljöer där det är ovanligt att kvinnor är aktiva, som t.ex. inom säkerhet och säker- hetspolitik. Ämnen som diskuterades var bl.a. konflikthantering, kvinnor i militära och civila, nationella och internationella institutioner samt kvinnors bidrag till icke-militära dimensioner av säkerhet. Sedan stabilitetspakten för Sydöstra arbetsgrupp mot människohandel inrättades har genom Sida stött en rad aktiviteter inom ramen för gruppens handlingsplan. Människohandel ses som en viktig del av kampen mot den organiserade brottsligheten. deltar bl.a. med stöd till kurser för poliser och jurister om vad handel med människor innebär samt stödcentra till offer i olika Balkan- länder. Barnets perspektiv och vittnesskydd är andra områden inom arbetsgruppen där har ett starkt engagemang. Andelen svenska kvinnor sekonderade till tjänster inom har ökat . Av elva sekonderade tjänster 2000 var fyra kvinnor och sju män. sekonderades 22 tjänster, åtta kvinnor och 14 män, och 2002 var sekonderingen av kvinnor i majoritet dvs. 15 kvinnor och 14 män. I det svenska bidraget till EU:s första krishanteringsinsats, polis- insatsen i (EUPM), är ca en tredjedel kvinnor. I det säkerhetsfrämjande samarbetet kan, enligt en utvärdering som gjordes 2002, det övergripande jämställdhetsmålet sägas ha fått ett visst genomslag genom att många kvinnor varit projektledare, i civila projekt. Särskilt i de baltiska länderna har kvinnor påfallande ofta varit projekt- ansvariga. Den starka dominansen av män på den militära sidan har inte erbjudit sådana möjligheter. Allmänt kan dock sägas, enligt utvärder- ingens slutsatser, att mottagarländerna genom bl.a. utbildningsinsatser fått del av svenskt jämställdhetstänkande. Frågan om handel med kvinnor och barn har förts upp på dagordningen för EAPR och dess kommitté för fredsfrämjande insatser. Totalförsvar (PO 6) Politikområdet är uppdelat i två verksamhetsområden, det militära försvaret respektive det civila försvaret. Politikområdet Totalförsvar skall bidra till att bevara fred och självständighet. skall kunna möta militära hot som direkt berör . Internationellt skall bidra till fred och säkerhet i omvärlden genom gemensamma fredsfrämjande och humanitära insatser både i och utom . Totalförsvarsresurserna skall kunna användas för följande huvudändamål: -försvara mot väpnat angrepp, -hävda territoriella integritet, -bidra till fred och säkerhet i omvärlden samt -bidra till att stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred. Jämställdhetsarbetet inom det militära försvaret skall förebygga och mot- verka sexuella trakasserier eller annan kränkande behandling såväl i som i anslutning till internationella missioner. Det senare innebär bl.a. att ett förverkligande av intentionerna i FN-resolution /2000 är ett viktigt jämställdhetsmål inom verksamhetsområdet. Det bör dock framhållas att regeringen i ett läge med låga utbildnings- volymer inte funnit skäl att utöka skyldigheten att fullgöra civil- eller värnpliktstjänstgöring som är längre än till att även omfatta Övriga delar av totalförsvarsplikten gäller för alla i boende från det år man fyller till det år man fyller . Regeringen anser inte heller att det är aktuellt att införa mönstrings- plikt för kvinnor i ett läge där skyldigheten att fullgöra värnplikt endast omfattar män eftersom åtgärden skulle bli verkningslös och kostsam. Jämställdhetsarbetet inom verksamhetsområdet berör Försvarsmakten och de totalförsvarsgemensamma myndigheterna, dvs. materielverk (FMV), Försvarshögskolan, , Total- Förutsättningarna skiljer sig avsevärt mellan de olika myndigheterna. Arbetet och könsfördelningen vid en exempelvis en forskningsmyndighet som () skiljer sig avsevärt från Försvarsmakten där bl.a. kvinnor som är officerare skall bli accepterade inom ett traditionellt mansdominerat yrke. Även inom en myndighet som FMV för vilken kärnkompetensen bl.a. utgörs av civilingenjörer är förutsättningarna speciella då det alltjämt bara är en fjärde- del av de utexaminerade civilingenjörerna som är kvinnor. även jämställdhetsarbetet en stor bredd och flera olika typer av indi- katorer, varav ett urval följer nedan: -antal kvinnor som anmäler intresse för att göra värnplikt, -antal kvinnor som antagningsprövas, -antal kvinnor som fullgör värnplikttjänstgöring, -antal kvinnor som söker till officersyrket, -andelen förtidsavgångar för kvinnor respektive män som är officerare, -av vilka skäl lämnar kvinnor respektive män yrket,