prop · GR0310 · 2003-10-06 00:00:00 — Som ett led i detta arbete skapades ett särskilt permanent organ kallat Forum on Harmful Tax Practices. Detta har granskat lagstiftningen i medlemsstaterna och i 47 potentiella skatteparadis. presenterades en rapport till ministerrådet, Towards Global Tax Co-operation, i vilken huvuddragen i det av forumet dittills utförda arbetet redovisas. I rapporten identifierades 47 potentiellt skadliga skatteregimer inom medlemsstater samt 35 jurisdiktioner som skatteparadis. I rapporten gavs i uppdrag att fortsätta arbetet i syfte att avskaffa all skadlig lagstiftning inom senast (vissa begränsade övergångsregler finns dock). Av rapporten framgick också att sex jurisdiktioner var villiga att samarbeta med i syfte att uppfylla vissa krav på transparens och informationsutbyte . inledde kort därefter förhandlingar med de 35 identifierade jurisdiktionerna som sedermera resulterat i att ytterligare jurisdiktioner accepterat att uppfylla krav på transparens och informationsutbyte. 29 jurisdiktioner har gjort åtaganden och tre jurisdiktioner (, och ) anses inte längre vara skatteparadis. En lista över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner har, enligt vad som anges i punkt 19 i rapporten , publicerats på webbplats. På listan finns , , , , och . Listan är av dynamisk karaktär vilket innebär att en jurisdiktion som senare gör ett åtagande tas bort från listan samt att en jurisdiktion som inte uppfyller sitt åtagande kommer att hamna på listan. Listan har redan ändrats ursprungliga publicering. En jurisdiktion, , som tidigare fanns med på listan har senare gjort ett åtagande och har därför tagits bort från listan. håller på att granska om medlemsstaternas potentiellt skadliga regimer är faktiskt skadliga och, om så är fallet, om de är upphävda eller ändrade. avser att i en ny rapport till ministerrådet presentera slutresultatet av granskningen. Det är troligt att förmånliga skatteregimer kommer att behandlas även fortsättningsvis inom ramen för det arbete som bedriver. Inom EU pågår ett arbete för att inom företags- beskattningen bekämpa skadlig skattekonkurrens. En s.k. uppförandekod för företagsbeskattning antogs av . En arbetsgrupp, den s.k. uppförandekodgruppen, har granskat och bedömt ett antal skatteåtgärders förenlighet med denna uppförandekod. 2003/04:10 gruppens lista upptog inte mindre än 66 potentiellt Flertalet av dessa har avvecklats eller är på väg att avvecklas. Ministrarna i var vid sitt möte nära att nå en överenskommelse om skattepaketet. Vissa frågor om sparandedirektivet och uppförandekoden kunde dock inte lösas då. Beslutet fick därför skjutas upp. Vid ministrarnas möte antogs skattepaketet. Beträffande uppförandekoden var rådet enigt om att de föreslagna omarbetade åtgärderna eller ersättningsåtgärderna är tillräckliga för att avveckla alla skadliga effekter av de 66 potentiellt skadliga skatteåtgärderna. När det gäller de potentiellt skadliga åtgärderna bör också framhållas att vissa av dessa har så långa övergångstider att skyddsåtgärder enligt regeringens uppfattning är motiverade. Vidare har på vissa punkter en avvikande uppfattning när det gäller huruvida vissa delvis avvecklade skatteåtgärder alltjämt är skadliga eller inte. Å andra sidan går utvecklingen snabbt och viljan till samarbete och samförstånd, bl.a. genom ökad öppenhet och informationsutbyte, är stor. Förhoppningsvis bör därför medlemsstaterna inom EU helt kunna tas bort från uppförandekodgruppens lista. Uppförandekodgruppen kommer också fortsättningsvis att övervaka avvecklingen av dessa skadliga skatteåtgärder och se till att inga nya skadliga åtgärder införs. Även när ytterligare stater blir medlemmar i uppställs krav på att dessa respekterar uppförandekoden för företagsbeskattning. Härtill kommer att , skatteförvaltningen och närings- livet har en omvärldsbevakning vilken bl.a. syftar till att få kännedom om ändringar i utländska staters skattesystem. Motsvarande bevakning sker också i andra stater med vilka har nära kontakter. Uppgifter om olika typer av internationell skatteplanering som syftar till att utnyttja t.ex. förmånliga skatteregimer fångas även upp i samband med det årliga taxeringsarbetet och vid revisioner. Sammantaget det nu anförda för att en lista av föreslagen art med en rimlig arbetsinsats skall kunna hållas uppdaterad på ett tillfredsställande sätt. Ej godtagbara inslag i olika skattesystem Nedan anges vilka inslag i olika staters skattesystem som medfört att de helt eller delvis uteslutits från listan. : Den normala inkomstskatten för där hemmahörande bolag är och för icke hemmahörande bolag . Endast inkomst som anses ha källa där beskattas. Utdelning och ränta är skattefri. En rad skatteförmåner finns för investerare. : Finns med på lista över icke samarbetsvilliga skatteparadis. : Den normala inkomstskatten för bolag är progressiv och Prop. 2003/04:10 tas ut . Endast inkomst som anses ha källa där Har offshorelagstiftning och en rad andra skatteförmåner. : Den normala inkomstskatten för bolag är . (IBC:s) och s.k. offshorebolag (som t.ex. kan bedriva mot utlandet riktad bank- och försäkringsverksamhet) beskattas inte. Vidare är företag verksamma inom särskilda exportzoner skattebefriade . : Bolagsskatt tas ut . För småföretag gäller i vissa fall lägre skattesatser. Endast inkomst som har eller anses ha källa där beskattas. : Den normala inkomstskatten för bolag är (sänks år ). Härtill kommer en avdragsgill tilläggsskatt om . Har lagstiftning som innebär att viss bankverksamhet som riktar sig mot utlandet (offshore banking) inte beskattas med den normala kanadensiska inkomstskatten. : Omfattar ett stort antal små stater och jurisdiktioner som har låg eller ingen inkomstskatt alls, eller som har s.k. offshorelagstiftning. : Bolagsskatt tas ut . Endast inkomst som har eller anses ha källa där beskattas. : Har ingen bolagsskatt, med undantag för viss skatt på oljeproduktion och -prospektering. Darussalam: Den normala inkomstskatten för bolag är . IBC:s beskattas inte. : Den normala inkomstskatten för bolag är . tas en skatt på ut på inkomster över C£1 000 000. Viss verksamhet som riktar sig mot utlandet beskattas dock med en skattesats på . : Endast oljeproducerande bolag och utländska bankers filialer beskattas. : Den normala inkomstskatten för bolag är . Har en smal skattebas som endast inkluderar inkomst som har eller anses ha källa där. : Den normala inkomstskatten för bolag är i princip . Endast inkomst som har eller anses ha källa där beskattas. Holding- och s.k. offshorebolag är skattebefriade men erlägger en årlig avgift. : Den normala inkomstskatten för bolag är progressiv och tas ut . Godkända s.k. offshoreföretag är skattebefriade för all offshoreverksamhet. : Bankverksamhet beskattas . I övrigt sker ingen beskattning. : Den normala inkomstskatten för bolag är . Har förmånslagstiftning som bl.a. innebär att finansiell verksamhet som riktar sig mot utlandet inte beskattas med den normala inkomstskatten. : Den normala inkomstskatten för bolag är . Har lagstiftning som innebär att bankverksamhet som riktar sig mot utlandet inte beskattas med den normala inkomstskatten. : Den normala inkomstskatten för bolag är . Har zoner där skattefrihet ges för bl.a. finansiell verksamhet. : Finns med på lista över icke samarbetsvilliga skatte- paradis. : Den normala inkomstskatten för bolag är progressiv och tas ut med 28,8440,. S.k. coordination centers beskattas med den normala bolagsskatten, dock utgörs skattebasen av vissa driftkostnader, exklusive personal- och finansieringskostnader. Förslag föreligger om att ändra denna beräkningsgrund på så sätt att samtliga driftkostnader skall beaktas och att den s.k. kost-plusmetoden som enligt nu gällande regler tillämpas på ett schablonmässigt sätt fortsättningsvis och i varje enskilt fall skall tillämpas i enlighet med armlängdsprincipen. kommer dock de inledningsvis beskrivna reglerna att gälla till och med . Även de nya reglerna innehåller dock skadliga inslag, särskilt med avseende på finansiell verksamhet. Vidare kan verksamhet för vilken förhandsbesked om s.k. informellt kapital meddelats medföra avsevärda skatteförmåner. Företag som omfattas av denna regim beskattas endast för inkomster som anses härröra från dess egna verksamheter. efter det att förhandsbesked meddelats anses den del av vinsten som hänför sig till det informella kapitalet inte härröra från företagets egen verksamhet utan motsvara en återbetalning av det informella kapitalet. Det informella kapitalet bestäms från fall till fall och i förhållande till omfattningen på de verksamheter som företaget åtagit sig att bedriva med utgångspunkt i företagets nettovinstmarginal. Denna vinstmarginal består av två delar. En del som anses hänföra sig till företagets egen verksamhet (alltid av omsättningen) och en del som hänför sig till det informella kapitalet. Det informella kapitalet uppgår till summan av den årliga vinstmarginalen hänförlig till det informella kapitalet av maximalt . (): Har ett stort antal skatte- förmåner och total skattefrihet för inkomster som har eller anses ha utländsk källa. I flertalet fall erläggs en mindre årlig avgift. : Bolagsskatt tas ut först i samband med utdelning och då med 26/74 av nettoutdelningen. (): Den normala inkomstskatten för bolag är . Finns dock möjlighet att registrera olika former av bolag vilka är helt eller delvis skattebefriade. : Bolagsskattesatsen är för s.k. trading income (aktiv inkomst) och för s.k. non-trading income (passiv Till passiva inkomster hänförs bl.a. hyra, ränta, royalty och Prop. 2003/04:10 utdelning från utländska bolag. : Den normala inkomstskatten för bolag är och för handelsbolag . Har lagstiftning som bl.a. innebär att viss finansiell verksamhet som riktar sig mot utlandet inte beskattas med den normala inkomstskatten. (): Bolagsskatt tas ut . För handelsföretag gäller att de beskattas på inkomster upp till en viss nivå. Har lagstiftning som innebär att bolag som är utlandsägda och som bedriver sin verksamhet utanför är skattebefriade. : Finns med på lista över icke samarbetsvilliga skatteparadis. : Den ordinarie bolagsskatten är . Vidare tas lokal skatt ut med mellan (avdragsgill). För bolag vars vinster understiger 15 000 är dock skatten på vinst upp till 10 på vinst därutöver. Förmånliga skatteregler finns bl.a. för försäkringsbolag. I tillägg till avsättningar för utestående fordringar och ej intjänade får ett Luxemburgbaserat försäk- ringsbolag också göra en utjämningsavsättning. Sistnämnda avsättning får inte göras om det innebär att bolaget redovisar förlust eller om vinsten reduceras till ett belopp som understiger en förlust som hänför sig till det föregående året. Avsättningen får inte överstiga ett belopp motsvarande 17,5 gånger de genomsnittliga premieintäkterna efter avdrag för annulleringar, rabatter, återförsäkringar under innevarande och de fyra föregående beskattningsåren. : Finns med på lista över icke samarbetsvilliga skatteparadis. : Den normala inkomstskatten för bolag är på vinst upp till 22 på vinst däröver. Har övergångsvis kvar förmånlig beskattning av internationell finansie- ringsverksamhet av närstående företag till och med utgången av . Regimen innebär bl.a. att av intäkterna sätts av till en riskreserv. : Den normala inkomstskatten för bolag är . Inkomst från utländsk källa efter avdrag för en proportionell andel av bolagets kostnader beskattas efter en skattesats på (avräkning ges inte) om bolaget kan visa att inkomsten beskattats utomlands. : Lågt skatteuttag () om verksamheten bedrivs i vissa kantoner. Statsunionen , såvitt avser : Den normala inkomstskatten för bolag är . Har lagstiftning som innebär att finansiell verksamhet - bl.a. bank- och försäkringsverksamhet - som riktar sig mot utlandet inte beskattas med den normala inkomstskatten utan . : Den normala inkomstskatten för bolag är . Har skattefria zoner där skattefrihet ges för bl.a. finansiell verksamhet. : Den normala inkomstskatten för bolag är . Har lagstiftning som innebär att bankverksamhet som riktar sig mot utlandet inte beskattas med den normala inkomstskatten utan efter en skattesats på . Övriga : Omfattar, bortsett från , och , ett stort antal små stater och jurisdiktioner som har låg eller ingen inkomstskatt alls, eller som har s.k. offshorelagstiftning. Regeringens förslag: Fast driftställe vars resultat inte beskattas hos den utländska juridiska person som innehar driftstället skall i CFC- hänseende anses utgöra en egen utländsk juridisk person och vara hemmahörande i den stat där det fasta driftstället finns. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bortsett från att utredarens förslag inte innehåller någon uttrycklig bestämmelse om var det fasta driftstället skall anses hemmahörande. Departementspromemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: I yttrandena över den av remitterade promemorian med förslag till reviderade CFC-regler har remissinstanserna anfört följande. FAR anser att det är oklart om formuleringen inte beskattas i denna stat eller jurisdiktion syftar på den stat där filialen är etablerad eller på den stat där den utländska juridiska personen är etablerad. vid anser att filialregeln behöver förklaras bättre i författ- ningskommentaren och att en samordning bör göras med den motivering som ges i avsnitt 3.2.3 i betänkandet. konstaterar att den i promemorian föreslagna bestämmelsen innebär en utvidgning i förhållande till förslaget i betänkandet i och med att verksamhet som avses i 2 kap. 29 § tredje och fjärde styckena inkomstskattelagen (1999:1229), IL, föreslås behandlas som fast driftställe. Skälen för regeringens förslag: Den föreslagna huvudregeln i 39 a kap. 5 § IL innebär bortsett från den nu aktuella bestämmelsen att man ser till den inkomstbeskattning som en utländsk juridisk person i sin helhet underkastas. En utländsk juridisk person som bedriver verksamhet i en stat med en beskattningsnivå motsvarande den svenska kan således bedriva t.ex. finansiell verksamhet genom filial i en stat med låg eller ingen bolagsbeskattning. Detta är inget problem om filialens inkomster beskattas hos den utländska juridiska personen i den stat där denne är hemmahörande. Om emellertid filialens inkomster på grund av intern rätt eller skatteavtal är undantagna från beskattning i den stat där den utländska juridiska personen hör hemma skapas obegränsade möjligheter att kringgå de nu föreslagna CFC-reglerna. I de fall då en filials (fast driftställes) inkomster inte beskattas i den stat eller jurisdiktion där den utländska juridiska personen hör hemma föreslås att Prop. 2003/04:10 filialen skall anses vara en självständig utländsk juridisk person. sådan filial skall då en separat prövning ske om dess intäkter är lågbeskattade eller inte. I förhållande till det i betänkandet lämnade förslaget har ett tillägg gjorts i 39 a kap. 9 § första stycket IL enligt vilket vid bedömningen av om ett fast driftställe föreligger, skall vid tillämpning av 2 kap. 29 § det som sägs om i stället avse den stat eller jurisdiktion där verksamheten bedrivs. Förslaget har i förhållande till det i promemorian lämnade förtydligats så att det klart framgår att frågan inte är om någon utvidgning av det i betänkandet lämnade förslaget utan endast ett förtydligande av att bestämmelserna i 2 kap. 29 § IL skall ligga till grund för bedömningen. I den i 39 a kap. 9 § andra stycket IL föreslagna bestämmelsen klargörs att sådana filialer som enligt bestämmelsen i första stycket anses vara en självständig utländsk juridisk person skall anses vara hemmahörande i den stat eller jurisdiktion där det fasta driftstället finns. I 39 a kap. 9 § tredje stycket IL föreslås att denna särskilda filialregel inte skall gälla vid tillämpning av 7 § andra stycket och 8 § IL. I dessa lagrum föreskrivs att vissa särskilda regler skall gälla i fall då en utländsk juridisk person hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Av 39 a kap. 9 § följer att förekomsten av ett fast driftställe i en stat i vissa fall innebär att detta fasta driftställe skall anses som en självständig juridisk person hemmahörande i den stat där det fasta driftstället finns. Lagrådet förutsätter i sitt yttrande att, om förslaget vidhålls i denna del, ett fylligare underlag redovisas i propositionen. Skälet för förslaget i denna del är att en utländsk juridisk person i en stat utanför EES inte genom att etablera ett fast driftställe i en stat inom EES skall kunna komma i åtnjutande av den särskilda regeln i 39 a kap. 7 § andra stycket. Vidare bör gälla att en delägare, som genom en utländsk juridisk person hemmahörande i en stat utanför EES bedriver en sådan internationell rederiverksamhet som anges i 39 a kap. 8 § IL, inte skall komma i åtnjutande av den särskilda undantagsregeln i nämnda paragraf genom att låta den utländska juridiska personen etablera ett fast driftställe i en stat inom EES. Beskattningen av inkomsterna från den Regeringens förslag: För att konstatera huruvida en utländsk juridisk person har lågbeskattade inkomster räknas nettoinkomsten av lågbeskat- tade inkomster ut. Delägaren skall ta upp sin andel av lågbeskattade inkomster hos den utländska juridiska personen () som intäkt i inkomstslaget näringsverksamhet. Nettoinkomsten av lågbeskat- tade inkomster skall beräknas som om personen hade varit ett svenskt aktiebolag med tillämpning av reglerna i inkomstskattelagen (1999:1229), IL. Vid den därpå följande beräkningen av delägarens andel av lågbeskattade inkomster skall det resultat som räknats fram för att pröva om företaget är ett CFC-bolag justeras bl.a. genom att avsättningar till periodiseringsfonder får göras på delägarnivå. Hänsyn får tas till underskott som uppkommit under de närmast tre tidigare beskattnings- åren. En förutsättning skall vara att delägaren var delägare vid utgången av det tidigare beskattningsåret. Detta skall bedömas med hänsyn till förhållandena då. För resultatberäkningen skall det på grundval av den utländska juri- diska personens räkenskaper upprättas en resultaträkning och en balansräkning. Dessa skall upprättas i samma valuta som räkenskaperna förs i och skall fogas till självdeklarationen. Resultat- och balansräkningarna som har lämnats i utländsk valuta skall räknas om enligt principerna i lagen (2000:46) om omräknings- förfarande vid beskattningen för företag som har sin redovisning i euro, m.m. (omräkningslagen). Delägaren skall dessutom i självdeklarationen lämna identifikations- uppgifter för den utländska juridiska personen och uppgifter om sina andelar i denna. Delägaren behöver endast lämna uppgifter om den ut- ländska juridiska personen har lågbeskattade inkomster. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Utredaren föreslog att delägaren enligt en huvudregel skulle ta upp sin andel av av lågbeskattade intäkter av passiv verksamhet. Den skattskyldige skulle enligt förslaget kunna välja att i stället ta upp sin andel av resultatet av hela verksamheten. Vidare föreslog utredaren att vissa regler i IL inte skulle få tillämpas. Departementspromemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian behandlades dock inte vilka bestäm- melser i IL som skall tillämpas. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser har kommenterat förslaget i denna del. () menar att underskott bör beaktas efter det att delägarens andel av resultatet beräknats i stället för vid beräkningen av CFC-bolagets resultat. Varje beräkningsperiods underskott skulle då kunna kvoteras utifrån delägarens andel av kapitalet vid utgången av den perioden. Vidare anför verket att det bör klargöras om ingångsvärdena skall fastställas enligt bestämmelserna i det nya 20 a kap. IL om CFC-beskattning skett enligt nuvarande regler. anför att den merbeskattning som blir följden av att vissa regler i IL inte får tillämpas kan vara svår att försvara. delar inte utredarens bedömning att beräkningen skulle bli komplicerad eller att olämpliga effekter skulle kunna uppkomma om alla regler i IL var tillämpliga. Vidare anser samfundet att begränsningen när det gäller underskott till högst tre tidigare beräkningsperioder är för restriktiv. Perioden borde enligt samfundet vara . anför att förslaget medför betydande merkostnader för administration och skatt. Föreningen anför att avdrag inte torde få ske för pensionskostnader i dotterbanken och ej heller för räkenskapsenlig avskrivning. Skattemässig resultatutjämning torde inte heller kunna ske mellan olika beskattningsår. Skattemässig resultatutjämning torde inte kunna ske mellan olika CFC-bolag i olika stater och ej heller mellan koncernbolag hemmahörande i samma stat. Särskilda internprissättningsregler kommer att behöva tillämpas på transaktioner mellan koncernbolag i samma stat som omfattas respektive inte omfattas av reglerna. Skälen för regeringens förslag: Som framgår av föregående avsnitt föreslås ingen indelning i aktiva och passiva intäkter. Det innebär att den av utredaren föreslagna huvudregeln att av de passiva intäkterna skall tas upp som intäkt inte kan bli aktuell. I stället föreslås, som i promemorian, att delägaren alltid tar upp sin andel av lågbeskattade inkomster hos det utländska företaget som intäkt om företaget har lågbeskattade inkomster. Resultatet i den utländska juridiska personen måste beräknas dels för att konstatera huruvida den juridiska personen har lågbeskattade inkomster, dels för att räkna den del av lågbeskattade inkomster som delägaren skall beskattas för. Beräkningen av nettoinkomsten hos den utländska juridiska personen För att kunna räkna ut om den utländska juridiska personen har lågbeskattade inkomster måste man ta ställning till vilka regler som skall gälla vid inkomstberäkningen. För att beräkna nettoinkomsten i den utländska juridiska personen krävs en resultatberäkning i denna. Med hänsyn till de skiftande förhållanden som kan förekomma är det klart att man inte kan använda sig av vinsten enligt CFC-bolagets redovisning eller av ett skattemässigt resultat enligt lagstiftningen i den stat där företaget hör hemma. Som utgångspunkt för resultatberäkningen bör en delägare som skall CFC- beskattas åläggas att upprätta resultat- och balansräkningar för det utländska företaget enligt 6 kap. 4 § bokföringslagen (1999:1078, BFL). Dessa bör upprättas i samma valuta som det utländska företaget använder i sina räkenskaper. Delägaren bör vara skyldig att lämna sådana tilläggsupplysningar som anges i 6 kap. 6 § BFL (principerna för värdering av tillgångar m.m., principer för omräkning av tillgångar i annan valuta till redovisningsvalutan), 7 § (tillgångars anskaffnings- värden och gjorda avskrivningar, grunderna för avskrivning) och 11 § (specificering av sammandragna poster). Delägaren skall lämna in resultat- och balansräkningarna tillsammans med deklarationen. En bestämmelse av denna innebörd föreslås tas in i en ny paragraf, 3 kap. 9 b § lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontroll- uppgifter (LSK). En justering behöver också göras i 1 kap. 9 § samma lag för att uppgifter skall kunna lämnas i annan valuta än kronor. Lagrådet har påpekat att delägarna i många fall kommer att sakna reella möjligheter att lämna in resultat- och balansräkningar som uppfyller kraven i 6 kap. 4 § BFL. Regeringen delar uppfattningen att kravet är onödigt betungande i de fall bokslut som upprättats i enlighet med reglerna i CFC-bolagets hemland innehåller de uppgifter som beskattningsmyndigheten behöver för en korrekt beskattning. bör därför kunna medge att resultat- och balansräkning får upprättas enligt andra regler än de i 6 kap. 4 § BFL. En förutsättning för detta är naturligtvis att myndigheten genom resultat- och balansräkningarna ändå tillförsäkras de uppgifter som behövs för beskatt- ningen. Vissa länder där CFC-beskattning kan komma i fråga har redovisningsregler som väl svarar mot den svenska bokföringslagens.