prop · GR0325 · 2003-10-30 00:00:00 — När det gäller de statsstödsrelaterade övergångsperioder som medgetts, t.ex. beträffande flera kandidatländers särskilda skattebestämmelser, kan konstateras att dessa förvisso medför vissa risker för negativ påverkan på konkurrensen (åtminstone jämfört med en situation där en fullständig anpassning skulle ha skett från kandidatländernas sida för medlemskap). Å andra sidan bör framhållas dels att kandidatländerna i flera fall fått sätta slutdatum för befintliga skatteförmåner tidigare än vad de hoppats på, dels att stödens storlek för de stora och för konkurrens mest utsatta företagen har begränsats. När det gäller omstrukturerings- stöden inom stål- och varvssektorerna har dessa villkorats på så sätt att framtida ytterligare statligt stöd till berörda företag inte kommer att tillåtas samt att en förutsättning för stöden skall vara att kapacitetsneddragningar görs för att åstadkomma en bättre strukturell balans inom respektive bransch. Jordbrukspolitiken är ett av EU:s mest omfattande politikområden och regelverket är mycket stort och detaljerat. Kraven från kandidatländernas sida på övergångslösningar har också varit omfattande. Trots att kraven reducerats kraftigt under förhandlingarnas gång kommer dock ett antal övergångslösningar att tillämpas på området. Med hänsyn till det mycket omfattande regelverket är det här inte möjligt att ge en uttömmande beskrivning. Redovisningen inskränker sig därför till de mest centrala områdena med kortfattade beskrivningar av de viktigaste övergångslösningarna. Politikområdet kan, bortsett från vissa horisontella frågor, indelas i två delar. En del utgörs av de marknadsreglerande mekanismerna, vari ingår det omfattande stödsystemet till jordbruket som utgör en central del av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. En annan del utgörs av frågor som rör bl.a. säkra livsmedel, veterinära frågor och djurskyddsregler. Därutöver finns inom detta område program för miljö- och landsbygdsutveckling samt regler om växtskydd och utsäde. () välkomnar östutvidgningen som en Prop. 2003/04:25 historisk möjlighet att läka de sår som funnits på den europeiska kontinenten sedan slut. Det breddar samarbetet som EU får möjlighet att bli en större aktör inom politik och handel på global nivå. Sammanfattning: Ett förenklat system för identifiering av jordbruksskiften och djur kommer att erbjudas kandidatländerna under som längst från anslutningen. Remissinstanserna har inte yttrat sig i frågan. Bakgrund: Ett integrerat kontroll- och administrationssystem (IAKS) infördes . Systemet är datoriserat och innefattar ett system för identifiering av jordbruksskiften, ett system för identifiering av djuren, stödansökningar och ett integrerat kontrollsystem. Kontroll av stödmottagare sker administrativt och fysiskt. Avvikelser medför sanktioner i form av minskat stöd till stödmottagaren. Förhandlingsresultatet: Eftersom flera av kandidatländerna inte har den administrativa kapacitet som krävs för att införa IAKS kommer ett förenklat system att erbjudas. Det förenklade systemet går ut på att stöden får betalas ut som schablonbelopp per hektar jordbruksmark. Systemet kommer att kunna förlängas . Om inte IAKS har genomförts kommer EU att förlänga perioden ytterligare men genomföra sanktioner mot medlemslandet genom att det aktuella landets gradvisa ökning av stöd från gemenskapen kommer att avstanna. Sammanfattning: och har fått vissa övergångsperioder när det gäller ekologisk produktion. Remissinstanserna har inte yttrat sig i frågan. Bakgrund: EG: s regelverk fastställer i detalj vilka krav som ställs för att uttryck som syftar på ekologisk produktion skall få användas vid marknadsföring och försäljning av jordbruksprodukter och livsmedel. Den EG-förordning som reglerar detta gäller oförädlade vegetabiliska och animaliska produkter, förädlade jordbruksprodukter avsedda som livsmedel och foder till djur som är märkta på ett sätt som anger att produkten framställts ekologiskt. Förhandlingsresultatet: har fått en övergångsperiod avseende bl.a. användande av jordförbättringsmedel och ekologisk utsädesodling. har fått en övergångsperiod avseende kravet att använda ekologiskt odlat utsäde och annat förökningsmaterial samt förbudet mot att använda konventionellt producerat socker inom den ekologiska Prop. 2003/04:25 biodlingen. Övergångsreglerna gäller t.o.m. . Sammanfattning: En generell övergångsregel gäller för s.k. befintliga stöd som existerar redan vid anslutningen. Remissinstanserna har inte yttrat sig i frågan. Bakgrund: EG-fördragets bestämmelser om statligt stöd är enligt artikel 36 i EG-fördraget tillämpliga på produktion och handel med jordbruksprodukter endast i den mån rådet har beslutat detta. Rådet har dock fattat sådana beslut för merparten av alla jordbruksprodukter. Förhandlingsresultatet: En generell övergångsregel gäller för s.k. befintliga stöd, dvs. stöd som existerar redan vid anslutningen. De nya medlemsstaterna skall anmäla alla existerande stöd till kommissionen efter anslutningen. De stöd som anmälts kommer sedan att betraktas som befintliga stöd enligt artikel 88 (1) i EG-fördraget . Senast när löper ut skall stöden anpassas till vad som gäller enligt kommissionens riktlinjer för statliga stöd. Sammanfattning: har fått ursprungsskydd genom anslutnings- fördraget för tre ölmärken. Remissinstanserna har inte yttrat sig i frågan. Förhandlingsresultatet: I rådets förordning (EEG) nr 2081/92 av den om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel regleras registrering och skydd för geografiska beteckningar. har beviljats undantag från den normala registreringsproceduren för tre ölmärken (Budejovické pivo, Ceskobudejovické pivo och Budejovický meštanský var) som därmed får ursprungsskydd genom anslutningsfördraget. Sammanfattning: Under förhandlingarna fastställdes referens- kvantiteter, d.v.s. hur mycket kandidatländerna producerade närmast före medlemskapet. Dessa kvantiteter ligger till grund för hur mycket som kan produceras med EU-stöd i de nya medlemsländerna. När det gäller direktstöden kommer det att ske en gradvis infasning med början på av den nivå som gäller i de nuvarande medlemsländerna. Remissinstanserna: vänder sig mot att det i promemorian anges att direktstöden utgör den helt dominerande Verket har framhållit att direktstöden visserligen står för en stor andel av jordbrukets belastning på EU:s budget, men om man bara tittar på budgeteffekter så bortser man från att konsumenterna finansierar en stor del av stödet till jordbruket via högre priser. LO har framhållit att det är viktigt att den reformprocess som pågår inom jordbruksområdet inte tillåts stanna upp i en utvidgad union. LRF ställer sig positivt till resultatet av förhandlingarna. När det gäller infasningen av direktstöd har EU, enligt förbundet, funnit en väl balanserad lösning. produktionsutrymme som förhandlats fram i form av kvoter m.m. får, enligt förbundet, anses rimligt. Kännetecknade för den gemensamma jordbrukspolitiken är ett flertal s.k. marknadsordningar som reglerar viktiga aspekter av produktion, prissättning och stöd för olika kategorier av jordbruksprodukter. beskrivs i korthet några av de viktigaste marknadsordningarna. Marknaden för spannmål regleras genom att det finns ett fastställt pris, interventionspris, till vilket EU har förbundit sig att köpa in spannmål från producenterna om marknadspriset inte kan upprätthållas. upprätthålla balansen på spannmålsmarknaden tillämpar EU även ett importskydd i form av tullar och importkvoter. Export av spannmål från EU kan ske med exportbidrag för att överbrygga prisskillnaden mellan har anfört att EU på sistone haft god kontakt med världsmarknaden och att det under vissa perioder även gått att sälja produkter utan exportbidrag. kompensation för tidigare sänkningar av interventionspriset får Stödet är kvoterat i form av en basareal för varje medlemsstat och en genomsnittsavkastning för odling av All produktion av socker är kvoterad inom EU. fastställs priser som utgör grunden för olika stöd inom Marknadsordningen är delvis självfinansierad genom att odlare och industri betalar in produktionsavgifter. Gränsskyddet inom EU består av fasta tullar och eventuella tilläggsavgifter samt olika importkvoter som är tullbefriade eller har EU exporterar socker på världsmarknaden genom ett system med exportbidrag. Detta bidrag är nödvändigt eftersom EU- priset för socker är högre än världsmarknadspriset. Marknadsordningen för olivolja inkluderar gränsskydd, exportbidrag, produktionsstöd, stöd för privat lagring och stöd till vissa konserver. kandidatländerna är det bara , och som Prop. 2003/04:25 producerar olivolja, även om produktionen är mycket liten jämfört med Marknadsordningen för färska frukter och grönsaker innefattar regler om kvalitetsnormer, stöd till bransch- och producentorganisationer, intervention (återtag) samt regler för import och export, såsom tullar och exportbidrag. Marknadsordningarna för bearbetade produkter av frukter och grönsaker innefattar stöd för bearbetning av tomater, persikor, päron, katrinplommon, fikon och citrusfrukt och arealstöd för produktion av druvor för russinframställning. På detta område finns också regler för import och export. Marknadsordningen innefattar regler om import och export, plantering av vinstockar, omstruktureringar av vinodlingar, lagring, destillations- åtgärder, märkning, följedokument, slutanvändning av EU- subventionerade produkter, skördeuttag samt regler om produktions- och lagerdeklarationer etc. Inom marknadsordningen för mjölk och mjölkprodukter finns en rad marknadsmekanismer i form av gränsskydd, exportbidrag, intervention, privat lagring och konsumtionsfrämjande stöd. Direktstöd kommer att införas som kompensation för sänkta interventionspriser. Produktionen begränsas av ett kvotsystem och varje medlemsstat är tilldelad en viss nationell kvot, som i sin tur är fördelad på de enskilda producenterna. Kvoten delas dessutom upp i kvot för mjölk som säljs till mejerier (leveranskvot) och i kvot för mjölk som säljs direkt till slut- konsument (direktförsäljningskvot). Överträds kvoten måste en tilläggsavgift betalas. Direktstödet kommer att baseras på den mängd mjölkkvot som finns tillgänglig på respektive gård vid ett visst datum. EU:s marknadsreglering inom köttsektorn innefattar gränsskydd, exportbidrag och stöd för privat lagring. Därtill betalas direktstöd (djurbidrag) för produktion av nöt-, får- och getkött. Dessutom gäller handelsnormer för fjäderfäkött och för ägg. Handelsnormerna reglerar bl.a. klassificering av kött och ägg efter kvalitet och vikt, förpackning, lagring, transport, presentation och märkning. Nedan beskrivs några av de övergångsbestämmelser som knutits till de ovan beskrivna marknadsordningar. För varje medlemsland bestäms vid inträdet i EU viktiga parametrar för tillämpningen av marknadsordningarna. De viktigaste är de kvoter som begränsar vilken produktion som är stödberättigad enligt regelverket. Såsom framhållit i sitt remissyttrande fastställdes under förhandlingarna referenskvantiteter, d.v.s. producerade närmast före medlemskapet. Dessa kvantiteter ligger till grund för hur mycket som kan produceras med EU-stöd i de nya medlemsländerna. drabbades samt av kraftig torka vilket påtagligt påverkade avkastningen. De aktuella åren har därför undantagits som grund för beräkningen av avkastningen vilket har gett en , och har fått en viss kompensation för hur produktionen påverkats av den ekonomiska krisen i För kandidatländerna kommer en gradvis infasning i direktstödssystemet att ske med början på av den nivå som gäller i de nuvarande En upptrappning av stöden sker för år fram 2013, då kandidatländerna skall få samma stöd som de nuvarande EU- Såsom framhållit kommer således kandidatländerna ha lägre direktstöd än de nuvarande Kandidatländerna kommer dock att redan från och med anslutningsdagen ha fullt tillträde till EU:s marknadsprisstöd. De kvoter som kandidatländerna erhållit innebär att dessa totalt sett kommer att vara ett underskottsområde där kvoterna motsvaras av den interna konsumtionen för vilka produktionsavgifter skall erläggas utan att det blir något återflöde t.ex. i form av exportbidrag. sålunda nettobetalare i systemet. Möjligen kommer att få en situation där produktionsavgifter och återflöde kan balanseras mot har tilldelats en kvot på basis av konsumtion i stället för Före skall kommissionen, med hjälp av ett geografiskt informationssystem som medlemsstaterna skall inrätta, kontrollera om kvantiteten är i paritet med produktionen. skall gälla att olivträd planterade efter ej skall Prop. 2003/04:25 vara stödberättigande, i stället för som gäller för övriga har medgetts undantag för att få erkänna mindre producentorganisationer (minst fem producenter med en produktion för marknaden på ) än vad dagens regelverk tillåter. medges ett ökat tak för produkter som får återtas från marknaden. har fått en femårig och successivt minskande övergångslösning rörande stöd till enskilda producenter av tomater. har i sitt remissvar framhållit att övergångslösningen inte endast gäller tomater utan även färska frukter och grönsaker, vin, griskött, mjölk, fjäderfäkött och ägg. , och har beviljats övergångsperioder avseende minimistyrka för alkohol. har i sitt remissvar lagt till att , och fått vissa undantag för plantering av vin. Det finns dessutom, enligt , en hel rad regler på detta område om skyddade beteckningar och liknande. Samtliga länder, utom och , har beviljats ett undantag från principen för tilldelning av mjölkkvot genom att en omstruktureringsreserv har beviljats utöver baskvoten. Denna reserv skall kunna omvandlas till baskvot om länderna kan visa att direktförsäljningen av mjölk på gårdarna har minskat till fördel för leveranser till mejeri. , , , , och har beviljats ett femårigt undantag från gemenskapsreglerna för fetthalt i konsumtionsmjölk. får mjölken enbart konsumeras på de respektive inhemska marknaderna eller exporteras till tredjeland. har dessutom beviljats ett femårigt undantag från att fastställa den representativa fetthalten för den nationella mjölkkvoten vilken används för att beräkna tilläggsavgiften vid överträdelse av kvoten. och har beviljats en övergångslösning vad gäller kraven på djurtäthet. har dessutom beviljats undantag från att medräkna antalet mjölkkor vid beräkning av djurtäthet. har i sitt remissyttrande sammanfattat de konsekvenser de anser utvidgningen får på detta område och bl.a. anfört följande. Alla tullar och exportbidrag avskaffas mellan samtliga 25 länder. Denna förändring har delvis förberetts via Europaavtalen, men trots dessa gäller fortfarande ett omfattande gränsskydd mellan EU och tredje land för flera produkter. Exempelvis finns nästan inga handelsförmåner för socker, förmånerna för mejeriprodukter och nötkött är begränsade av tullkvoter och särskilda skyddstullar tas ut på flera frukter och grönsaker om importpriset är för lågt. Sammanfattning: Ett flertal kandidatländer har beviljats övergångs- perioder när det gäller uppfyllandet av hygienreglerna för bl.a. mejerier och anläggningar som producerar färskt kött. Remissinstanserna: har framhållit att handeln med kött och mejeriprodukter i inledningsskedet kommer att påverkas av det faktum att flera av de nya medlemsländernas mejerier och slakterier inte uppfyller EU:s krav. Produkter från anläggningar som inte godkänts får inte säljas utanför det egna landet. har i sitt remissyttrande satt ifråga hur det skall säkerställas att dessa produkter inte kommer ut på den gemensamma marknaden. Bakgrund: Livsmedelsområdet (alla typer av livsmedel, både vegetabiliska och animaliska) är i stort sett totalharmoniserat inom EU. Det innebär att ingen enskild medlemsstat kan ha vare sig strängare eller mer liberala regler än de andra. Syftet med livsmedelslagstiftningen är att skydda konsumenternas hälsa samt att underlätta handeln genom att man har gemensamma bestämmelser inom hela EU. Den största delen av livsmedelslagstiftningen räknas som inremarknadslagstiftning. Förhandlingsresultatet: Ett flertal kandidatländer har beviljats övergångsperioder när det gäller uppfyllandet av hygienreglerna för äggproduktanläggningar, mjölkproduktanläggningar och mejerier samt anläggningar som producerar färskt kött. , och har beviljats övergångsperioder när det gäller uppfyllandet av hygienreglerna för anläggningar som producerar fisk och fiskprodukter. nämnda övergångsperioder gäller i de flesta fall till utgången av . Produkter från de anläggningar som omfattas av övergångsperioderna får endast säljas på den nationella marknaden i respektive land och måste märkas i särskild ordning. Övergångslösningarna avseende livsmedelshygien och kontroll kommer att innebära att de nya medlemsstater som omfattas av övergångsperioderna endast får sälja berörda livsmedel på sin respektive inhemska marknad. När det gäller marknadstillträdet för svenska företag till de aktuella länderna bedöms övergångslösningarna inte ha någon påverkan. Veterinära frågor och djurskydd Sammanfattning: och har beviljats undantag för införsel av hund. Frågan om kandidatländerna officiellt kommer att friförklaras från djursjukdom kommer bedömas enligt samma regler som gäller för nuvarande medlemsstater. har uppmanats att granska alternativa möjligheter för att förvara animaliska biprodukter. Flera kandidatländer har beviljats övergångsperioder när det gäller utformandet av vissa sorters burar för höns. Remissinstanserna: har framhållit att övergångs- reglerna avseende djurskydd kan ge de nya medlemsländerna en konkurrensfördel jämfört med bl.a. svenska producenter. () anser, mot bakgrund av att det råder avsevärda skillnader mellan vissa kandidatländer och nuvarande medlemsländer när det gäller djurstatus och livsmedelssäkerhet, att de veterinära frågorna givits för litet utrymme i promemorian. SVA har när det gäller övergångsperioderna rörande utformandet av vissa sorters burar för höns efterlyst ett klargörande av vad dessa närmare innebär samt vad övergångsperioderna får för konsekvenser för svensk del. SVA har vidare anfört att det behövs insatser i kandidatländerna för att de skall komma på samma nivå som de nuvarande medlemsländerna bl.a. när det gäller diagnostik av djursjukdomar, upprättande av kontroll- och bekämpningsprogram för smittsamma djursjukdomar, övervakning av antibiotikaresistens och fort- och vidareutbildning av veterinärer. SVA har anfört att detta är områden där SVA har stor kompetens och skulle kunna vara till nytta för kandidatländerna i olika samarbetsprojekt. Bakgrund: inom det veterinära området, dit även foderfrågor räknas, innehåller regler som syftar till att säkerställa folk- och djurhälsa. Regelverket innefattar bl.a. bestämmelser om kontroll i samband med djurs och varors rörlighet på den inre marknaden och kontroll vid import av dessa från tredjeland, åtgärder mot djursjukdomar samt bestämmelser om hantering av animaliska biprodukter. Animaliska biprodukter utgörs bl.a. av specificerat riskmaterial, dvs. de delar av nötkreatur som kan sprida BSE. om djurskydd består bl.a. av minimiregler avseende utrymmen för djurhållning och krav vid transporter. I förhandlingarna har betonats vikten av att samtliga kandidatländer vid anslutningsdagen till fullo efterlever regelverket för djurskydd. Detta är viktigt för att behålla konsumenternas förtroende för produktionen av livsmedel av animaliskt ursprung. Dessutom kan olika efterlevnadsgrad i de nya medlemsstaterna medföra ojämlika konkurrensvillkor och därmed störa den inre marknadens funktion. Förhandlingsresultatet och har beviljats ett undantag för införsel av hund och katt av samma slag som gäller för och (skydd mot rabies). SVA har anfört att det synes oklart vad som kommer att gälla för de övriga kandidatländerna, varav en del har en rabiessituation som långt ifrån motsvarar vad som gäller i övriga EU. Flertalet kandidatländer har begärt officiell status som fria från vissa djursjukdomar. EU har ansett att dessa yrkanden skall behandlas före tillträdet och har understrukit att den information om sjukdomsstatus i respektive land som EU begärt kommer att bedömas enligt samma regler Prop. 2003/04:25 som gäller för nuvarande medlemsstater. Nedgrävning av animaliska biprodukter är i princip inte tillåtet inom nuvarande EU och kommer inte heller att vara det i de nya medlemsstaterna. har uppmanats att granska alternativa möjligheter att på ett säkert sätt förvara animaliska biprodukter fram till dess att en planerad behandlingsanläggning skall vara färdigställd () och att kontinuerligt rapportera till kommissionen om utfallet av granskningen. , , , och har beviljats övergångsperioder när det gäller utformandet av vissa sorters burar för höns. Detta innebär att dessa länder, under en viss övergånsgtid, får behålla sina gamla bursystem med en annan lutning på golvet och en annan takhöjd i burarna. Anledningen till detta är att det ansetts rimligt att ge dessa länder på sig för att klara skiftet till nya burar. Övergångsperioderna förväntas inte påverka den svenska prisbildningen eftersom vi inte för in ägg från dessa länder. Sammanfattning: De blivande medlemsländerna erbjuds ett antal nya temporära åtgärder och ländervisa åtgärder inom ramen för landsbygdsutvecklingsprogrammen för perioden 20042006. De temporära åtgärderna syftar till att underlätta för de nya medlemsstaterna att uppnå sina mål för landsbygdsutvecklingen. Remissinstanserna har inte yttrat sig i frågan. Bakgrund: EU:s förordning om stöd för landsbygdsutveckling utgör ett ramverk för respektive medlemslands landsbygdsutvecklingsprogram som löper som budgetplanen, nämligen 2000 2006. Förordningen innehåller ramar för miljöåtgärder samt strukturella åtgärder. Åtgärderna syftar till en hållbar utveckling av landsbygden med anknytning till jordbruket och dess omställning. Insatserna skall komplettera andra instrument inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att bidra till att uppnå målen i artikel 33 i EG-fördraget. Miljö- och landsbygdsåtgärderna finansieras både från Jordbruks- fondens garantisektion och från utvecklingssektionen. Åtgärderna är därför både en del av den gemensamma jordbrukspolitiken och av strukturfonderna. Samtliga åtgärder för utveckling av landsbygden kräver nationell medfinansiering. Det gällande regelverket för landsbygdsutvecklande åtgärder lämnar vida ramar för att åstadkomma en struktur- och miljöanpassning av jordbrukssektorn. På grund av jordbrukets och landsbygdens specifika behov i de blivande medlemsländerna erbjuds de ett antal nya temporära åtgärder och ländervisa åtgärder inom ramen för landsbygdsutveckling för perioden 20042006. De temporära åtgärderna syftar till att underlätta för de nya medlemsstaterna att uppnå sina mål för landsbygds- Prop. 2003/04:25 utvecklingen. För att underlätta genomförandet av gemenskapens regelverk och lösa prioriterade problem för en hållbar anpassning av jordbrukssektorn och landsbygden, erbjuds de nya medlemsländerna förlängd tid mellan åtagande och utbetalning till , s.k. differentierat anslag. Proceduren är densamma som för strukturfonderna. Normalt utbetalningsförfarande för åtgärder finansierade av garantisektionen är året efter åtagandeåret. För att garantera en god absorptionsförmåga ökas medfinansieringsgraden från EU till maximalt i de områden som omfattas av strukturfondskartans mål 1 (områden vars utveckling släpar efter). De nya medlemsländerna tillåts även använda medel avsedda för landsbygdsutveckling till att komplettera direktstöden. Den sammanlagda överföringen får inte överstiga av medlen tilldelade från Jordbruksfondens garantisektion för landsbygdsutveckling . Alternativt kan överföringen fördelas till , år . Tre av de nya medlemsländerna har tilldelats extra medel till landsbygdsutveckling . har tilldelats , och för perioden. Kandidatländerna får lämna vissa från EU medfinansierade stöd för temporära åtgärder som inte ingår i regelverket.