prop · GQ031d24 · 2003-01-01 00:00:00 — Utbyggnaden av IT-infrastrukturen har påverkats av det förändrade marknadsläget. Regeringen följer därför noga hur utbyggnaden och utnyttjandet av de statliga stöden till IT- infrastruktur fortlöper. I syfte att stimulera en fortsatt utbyggnad av ett nationellt stomnät föreslår regeringen att av de medel som finns för bredbandsutbyggnad, men som är destinerade till lägre nivåer inom näthierarkin, omfördelas till utbyggnad av stomnätet genom att landets kommuner själva ges möjlighet att erhålla stöd för upphandling och anläggning av delar av stomnätet. Vidare föreslår regeringen att möjligheten för enskilda att söka skattereduktion för höga anslutningskostnader förlängs med till 2003. En redovisning av det aktuella läget lämnas under avsnitt 11.5 Insatser inom politikområdet. Tillit till den nya tekniken är avgörande för att uppnå en ökad användning. Regeringens insatser på informationssäkerhetsområdet inriktas på att skapa förtroende för den nya tekniken genom att bidra till bättre generella förutsättningar för informationssäkerhetsarbetet. skall även vara aktivt i det internationella arbetet inom informationssäkerhetsområdet. Regeringen prioriterar särskilt områdena skydd mot informationsoperationer, ett säkrare Internet samt elektroniska signaturer och annan säkerhetsteknik. Uppbyggnaden av IT-kompetens är ett resultat av utbildningsinsatser på flera nivåer, och av att IT används praktiskt i arbetslivet och i vardagen. Vissa grupper riskerar att hamna utanför informationssamhället om inte särskilda åtgärder vidtas. Dessa grupper bör definieras och deras IT-användning beskrivas. Det bör även fastslås i vilken utsträckning, och av vilka skäl, gruppens IT-användning bör stimuleras. bör man uppmärksamma behovet att främja även spjutspetsanvändning, så att inte halkar efter i IT-utvecklingen. Telepolitiken inriktas i stor utsträckning på att skapa väl fungerande marknader med en effektiv konkurrens. Konkurrens är ett av de viktigaste medlen för att uppnå de telepolitiska målen om att enskilda och myndigheter ska få tillgång till effektiva telekommunikationer till lägsta samhällsekonomiska kostnad. Konkurrensen skall bidra till mångfald och valfrihet för användarna och skapa kostnadseffektiva teletjänster. Med tredje generationens mobila kommunikation (UMTS) pågår just nu en av de största infrastrukturinvesteringar har genomgått. En av statens viktigaste uppgifter är att se till att reglerna på telemarknaden är stabila och förutsebara. Utöver att ett nytt regelverk för elektronisk kommunikation arbetas fram för att föreslås för , arbetar regeringen på flera andra sätt med att underlätta en bred IT- användning i samhället, vilket i sin tur kommer att befästa benägenheten att investera i infrastruktur, såsom bl.a. UMTS-näten. Radiospektrum är en begränsad resurs och efterfrågan på frekvensutrymme ökar. Utgångspunkten för tillståndsgivningen är positiv inriktning (dvs. att tillstånd skall beviljas), effektivitet och förutsebarhet i radioanvändningen. Särskild hänsyn skall tas till yttrandefriheten. Vidare skall samhällsintressen som försvarets och polisens behov beaktas särskilt. Regeringens insatser på området är inriktade på att skapa förutsättningar för en väl fungerande postmarknad med effektiva posttjänster, tillgängliga för alla till en servicenivå som motsvarar användarnas behov. Regeringens insatser på området är inriktade på att säkerställa att alla i hela landet kan verkställa och ta emot betalningar till enhetliga priser. 11.5.1 Insatser inom politikområdet har ett intensivt arbete pågått inom EU med att formulera det nya regelverket för elektroniska kommunikationer. Kommissionen presenterade sitt förslag till nytt regelverk bestående av fem direktiv och ett beslut. Under det svenska ordförandeskapet i EU uppnåddes en politisk överenskommelse rörande fyra av direktiven (ramdirektivet, tillträdes- och samtrafikdirektivet, auktorisationsdirektivet och direktivet om samhällsomfattande tjänster) samt radiospektrumbeslutet. Rättsakterna antogs och trädde i kraft . Direktiven skall vara genomförda i svensk lagstiftning . Det femte direktivet, om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation, trädde i kraft . Direktivet skall vara genomfört i medlemsstaterna . En statlig utredning om elektronisk kommunikation (dir. 2001:32) tillsattes och ett delbetänkande med förslag till hur de nya EG-rättsakterna skall genomföras lämnades . Utredningen skall även lämna förslag till ny myndighetsorganisation samt förslag som hör samman med toppdomänen .se. Dessa förslag skall redovisas . Delbetänkandet remissbehandlas och regeringen avser att återkomma med förslag till . Informationsteknik (IT) En ökad användning av informationsteknik är en prioriterad fråga inom EU. Medlemsländerna i EU arbetar med handlingsplanen e-Europa 2002. Syftet är att driva på utveckling mot ett informationssamhälle för alla. EU- kommissionen presenterade ett förslag till en ny handlingsplan, e-Europa 2005. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 toppmötet i godkände målen för handlingsplanen. () stöder europeisk forskning och teknologiutveckling. Ett nytt program som löper planeras. Regeringen följer kontinuerligt utvecklingen på Internetmarknaden, såväl nationellt som internationellt. Regeringen har inom ramen för EU medverkat till åtgärder för att främja övergången till en ny standard för förmedling av Internettrafik, Internetprotokoll version 6 (IPv6). Frågan om övergången till IPv6 behandlas i e-Europa 2005 och rådet meddelade slutsatser om övergången till IPv6. Den nya standarden ger bl.a. möjligheter till en betydande ökning av mängden Internetadresser. Detta innebär att ett hinder för utvecklingen av nya och befintliga kommunikationstjänster som förmedlas via Internet, exempelvis IP-telefoni, undanröjs. fattades beslut om Europarlamentets och rådets förordning om införande av toppdomänen .eu för EU (773/2002/EG). Regeringen gav PTS i uppdrag att ansvara för och genomföra ett nationellt försök med ENUM, en funktion för översättning av telefonnummer till Internetadresser. Uppdraget skall utföras i samråd med intresserade myndigheter och marknadens parter och redovisas . (dir. 1998:71) lämnade sitt betänkande .se? (SOU 2000:30). Då de direktiv rörande elektronisk kommunikation som framförhandlats inom EU delvis är tillämpliga även på Internet, är det naturligt att samordna domännamnsfrågor med genomförandet av direktiven. Frågan skall därför behandlas av utredningen (dir. 2001:32) om ny lagstiftning och myndighetsorganisation inom området för elektronisk kommunikation. Lagen (2002:562) om elektronisk handel och andra informationssamhällets tjänster, baserad på EG-direktiv /31/EG, antogs av . Lagen innehåller regler om ursprungsland, informationskrav samt ansvarsfrihet. Förutom den nya lagen görs även ändringar i marknadsföringslagen, lagen om handel med finansiella instrument och konsumentkreditlagen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 PTS inkom med rapporten handel och statens instrument för att utveckla förutsättningarna. Rapporten visar att företag med bredbandsuppkoppling i större utsträckning bedriver e-handel än företag med uppkoppling med lägre kapacitet, att det största hindret mot e-handel är inställningen till e- handeln inom organisationer samt att staten har en viktig roll som föregångare i sin användning av IT och e-handel. PTS har fått till uppgift att följa upp nämnda rapport inom ramen för sitt sektorsområde. Verket för näringslivsutveckling () har fått i uppdrag att följa hur e- handel påverkar verksamheten i små och medelstora företag och företag i stödregioner samt att identifiera hinder och möjligheter för en ökad användning av e-handel. Regeringen har beslutat att tilldela Gemenskapen för elektroniska affärer () för projektet . Syftet med projektet är att öka förståelsen hos små och medelstora företag av affärsnyttan med e-handel. Projektet innefattar ett nationellt nätverk av lokala IT- relaterade projekt, en databas med information och kontakter samt kompetensutveckling inom elektroniska affärer. I IT-propositionen redovisades de åtgärder regeringen avsåg att vidta för att förbättra tillgängligheten till IT-infrastruktur i gles- och landsbygd. I det följande redovisas de insatser regeringen vidtagit sedan förra budgetpropositionens avlämnande. fick regeringens uppdrag att, tillsammans med andra optonätsägare, ansluta alla landets kommunhuvudorter till ett öppet nationellt optiskt stomnät. I detta nät skulle nätkapaciteten i form av svartfiber sedan upplåtas. Utbyggnaden skulle ske på kommersiella villkor och vara färdigställd senast . Förutsättningarna på marknaden för att bygga ett sådant nät har förändrats sedan uppdraget lämnades. gjorde bedömningen att ca 70 av landets kommuner inte skulle komma att nås vid utgången av 2002 under rådande förutsättningar. Regeringen beslutade därför att tillsätta en utredning om IT-stomnät till vissa kommuner (dir. 2001:99). Utredningen gavs i uppdrag att medverka till att förutsättningar skapas så att alla kommuners huvudorter får en anslutningspunkt till det stomnät uppdrogs att bygga ut. Utredaren avlämnade betänkandet IT-stomnät till vissa kommuner (SOU 2002:55) med förslag om hur uppdraget till kan fullföljas. Förslagen innebär i korthet att begränsningen till att erbjuda svart fiber mildras och att samverkan med kan ske. Tidsplanen för att färdigställa stomnätet föreslås förlängas till utgången av 2004. Vidare föreslås att stomnätet även skall kunna anslutas till annan ort än kommunhuvudorten, samt att staten inte skall ta ut någon avkastning för den del som avser optofiberverksamheten . Utredaren pekar även på möjligheten att omfördela medel inom ramen för infrastruktursatsningen. Mot bakgrund av utredningens slutsatser föreslår regeringen i denna proposition att av medlen för stöd till kommuner för utbyggnad av områdesnät enligt lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av lokala telenät, omfördelas till utbyggnad av stomnät. Landets kommuner kan därigenom erhålla stöd för upphandling och anläggning av delar av stomnät. Närmare redogörelse för detta förslag lämnas under avsnittet 11.8. Utredningens förslag i övrigt bereds inom . beslöt regeringen att ge tilläggsdirektiv (dir. 2002:72) till utredningen. Uppdraget är att ge en samlad bild av hur den statliga infrastrukturen, i första hand , Svenska kraftnäts och infrastruktur, har använts och kan användas för utbyggnaden av nät för elektronisk kommunikation. Uppdraget skall avrapporteras . trädde lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto för stöd till kommuner för anläggande av lokala telenät samt förordningen i samma ämne (2000:1469) i kraft. Författningarna innebär att kommuner kan få stöd till lokala teleområdesnät med hög överföringskapacitet. Stödet avser glest bebyggda områden där utbyggnaden inte bedöms komma till stånd på marknadsmässig grund. För att underlätta en kapacitetshöjning i nätet närmast abonnenterna, accessnätet, beslöt regeringen om vissa ändringar i förordningen (2000:1469) om stöd till kommuner för anläggande av lokala telenät. Ändringarna möjliggör att stödet till områdesnät, om särskilda skäl finns, kan ges även till uppgradering av redan existerande nät samt till nyanläggning av nät även om kapacitetshöjningen inte når upp till överföring med god teknisk kvalitet av multimedietjänster i båda riktningarna. De särskilda skälen är gles bebyggelse och långa avstånd, eller liknande skäl, som gör att en nyinvestering inte är kommersiellt lönsam. Regeringen beslutade även om ett tillägg i förordningarna som klargör upphandlingsförfarandet. har en viktig uppgift när de stödjer kommunerna i deras arbete med att bygga ut IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Regeringen beslutade därför att , inom ramen för projektet kring IT-infrastruktur, får disponera i syfte att ge råd och stöd till kommunerna i dessa frågor. Länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan har ålagts en rad nya uppgifter i samband med IT-infrastrukturutbyggnaden. För att underlätta och stödja detta arbete beslutade regeringen att projektet , som består av företrädare för länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen, får disponera . Syftet med projektet är att främja bland annat samverkan och underlätta arbetet med IT-infrastruktur- frågorna för dessa organ. För att ytterligare främja utbyggnaden av IT- infrastruktur och tillämpningen av förordningarna har regeringen uppdragit åt PTS att inom ramen för sitt verksamhetsområde bistå kommuner och länsstyrelser samt regionala självstyrelseorgan i deras arbete med IT-infra- struktur. Bland annat mot bakgrund av det förändrade marknadsläget har inte heller möjligheten att ansöka om skattereduktion för höga anslutningskostnader utnyttjats i den omfattning som var avsett. Det har även visat sig att den korta grävsäsongen i landets norra delar har försvårat utnyttjandet av stödet. Regeringen föreslår därför i denna proposition en förlängning av stödperioden med till utgången av 2003. Regeringen uppdrog till PTS att utreda och lämna förslag till utformning av försöksverksamhet avseende funktionshindrades tillgång till produkter och tjänster inom tele- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 kommunikationsområdet vilka kräver hög överföringskapacitet. Utifrån PTS förslag fattade sedan regeringen beslut om uppdrag till myndigheten att genomföra försöksverksamheten till en kostnad som inte får överskrida . Uppdraget skall slutredovisas . () lämnade en publikation med befintlig IT-statistik. har även haft i uppdrag att utreda uppbyggnaden av ett samlat system för statistik om modern informations- och kommunikationsteknik. Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen fortsätter arbetet med tillit enligt de informationssäkerhetsprioriteringar som tidigare fastslagits: skydd mot informationsoperationer, ett säkrare Internet samt elektroniska signaturer och annan säkerhetsteknik. PTS fick i uppdrag av regeringen att inrätta en Rikscentral för IT-incidentrapportering. Rikscentralens uppgift är att arbeta med skydd mot IT-incidenter via ett system för att snabbt kunna sprida information om sådana inträffar. Rikscentralen skall också kunna lämna information och råd om förebyggande åtgärder samt ge ut statistik som underlag för kontinuerliga förbättringar i det förebyggande arbetet. PTS skall redovisa vilka resultat som har uppnåtts . Regeringens politik med att förbättra förutsättningar för oberoende drift av Internet i fortsätter. Underlag från PTS om rättsliga och organisatoriska förändringar för att säkerställa oberoende drift har lämnats till Utredningen om elektronisk kommunikation (dir. 2001:32). Från och med är medel avsatta för upprätthållande av en säker nationell tidsangivelse på Internet. En säker svensk tidsangivelse för Internet finns att tillgå för operatörerna och kan användas i t.ex. säkerhetstillämpningar. PTS har på regeringens uppdrag utvärderat den verksamhet som bedrivs med stöd av lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer och finansieringen av denna verksamhet. PTS föreslår bl.a. att avgiftsfinansieringen av kostnader hänförliga till tillsynsverksamheten enligt lagen avskaffas tills vidare och att verksamheten huvudsakligen finansieras genom 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Rapporten till Internetanvändare har remissbehandlats och bereds inom . , som under ett inledningsskede givits ett sammanhållande ansvar för administration av certifikat för elektronisk identifiering och elektroniska signaturer inom statsförvaltningen, har publicerat riktlinjer för myndigheternas användning av elektroniska signaturer och certifikattjänster. Statskontoret har upphandlat tjänsten elektronisk identifiering och tecknat ramavtal med ett antal leverantörer av elektroniska certifikat. Upphandlingen är uppdelad i två delar, medborgarcertifikat och tjänstecertifikat, för användning internt inom statsförvaltningen. För att göra en samlad översyn av formkrav i lagar och förordningar i syfte att undanröja onödiga hinder mot en ökad elektronisk kommunikation och elektronisk dokument- och ärendehantering har en särskild arbetsgrupp inrättats. Arbetsgruppen skall samordna den genomgång av formkrav som skall göras departementsvis. Arbetet skall redovisas . Regeringen har också deltagit i bl.a. EU:s och arbete på informationssäkerhetsområdet. Kompetens att använda informationsteknik lyftes fram som en prioriterad fråga i IT-propo- sitionen. Regeringen fattade beslut om att betala ut totalt till Verket för innovationssystem () för att finansiera uppbyggnaden av ett för Internetteknik. Svenska centret för Internetteknik (SCINT) har inrättats vid Kungl. Tekniska högskolans (KTH) och informationsteknik i . Ett viktigt mål för centret är att bli en nationell resurs för forskning och utbildning inom Internetområdet. Inom området fast telekommunikation har bl.a. följande insatser genomförts. fattade beslut om att införa särskilda bestämmelser om abonnentupplysning i telelagen (1993:597) (prop. 2001/02:98, bet. 2001/02:TU11, rskr. 2001/02:242). Lagändringarna medför att en teleoperatör som har tilldelat abonnenter tele- fonnummer skall lämna ut abonnentuppgifter till den som bedriver eller avser bedriva abonnentupplysning på villkor som är rättvisa, kostnadsorienterade och icke-diskriminerande. Avsikten är bl.a. att på så vis uppnå det krav om en samlad katalogfunktion som ställs i det så kallade taltelefonidirektivet (98/10/EG). Lagändringarna trädde i kraft . Förval för lokalsamtal utan riktnummerslagning infördes . Detta innebär att samtliga förvalskunder inte behöver slå riktnummer vid lokalsamtal för att ringa med den förvalda teleoperatören. Därmed har ytterligare steg tagits mot ökad mångfald och konkurrens, vilket bör kunna leda till lägre samtalstaxor. På uppdrag av regeringen har PTS i rapporten i accessnätet redovisat hur och rådets förordning (EG) nr 2887/2000 om tillträde till accessnät har tillämpats. PTS föreslår dessutom i rapporten att en ny skyldighet införs i telelagen för operatörer med betydande inflytande att hyra ut nätkapacitet i accessnätet i form av en höghastighetsanslutning på visst sätt. Frågan tas om hand på annat sätt i ovannämnda direktiv på området för elektronisk kommunikation som skall vara genomförda . Enligt förslaget bör skyldigheten ändå införas nu för att främja konkurrensen på ADSL- marknaden. Förslaget bereds inom . För att stödja funktionshindrades användning av tjänsteutbudet har PTS bedrivit en fortlöpande översyn av detta. PTS har även drivit standardiseringsfrågor med uppgift att öka medvetenheten och kunskapen om funktionshindrades behov av standardisering av teletjänster och terminaler. PTS har upphandlat ett flertal tjänster inom teleområdet för personer med funktionshinder. Som exempel kan nämnas nummerupplysning för synskadade, förmedlingstjänst för texttelefoni och drift av en databas med samhällsinformation för personer med funktionshinder. Inom området mobil telekommunikation har bl.a. följande insatser genomförts. infördes nummerportabilitet för digital mobiltelefonitjänst. Detta innebär att det nu är möjligt att byta teleoperatör och behålla sitt mobilnummer. PTS har beslutat att tilldela företaget det fjärde nationella Det är regeringens uppfattning att fyra operatörer på GSM- marknaden kommer bidra till att stärka konkurrensen på hela mobilmarknaden. Enligt tillståndsvillkoren för UMTS skall varje tillståndshavare, tillhandahålla nätkapacitet enligt UMTS standard. är mobilnätoperatörerna enligt lag skyldiga att på begäran hyra ut ledig överkapacitet. PTS har undersökt situationen för tjänsteleverantörerna på mobilteleområdet som inte har eget mobilnät utan hyr in sig hos nätoperatörerna , och (tidigare ), alternativt vill hyra in sig hos dessa. PTS publicerade rapporten av tredjepartsoperatörer på marknaden för mobila teletjänster. Rapporten visar att många av tjänsteleverantörerna anser att det är svårt eller mycket svårt att få tillgång till nätkapacitet på acceptabla villkor av nätoperatörerna. Sedan lagen trädde i kraft har tjänsteleverantörerna tagit av det totala antalet abonnenter på marknaden. Inom området radiokommunikation har en revidering av den svenska frekvensplanen genomförts av PTS. har aktivt deltagit i internationellt arbete inom Internationella teleunionen (ITU) och EU och därigenom verkat för fortsatt internationell harmonisering av frekvenser, tjänster och produkter. Vidare har medverkan i CEPT (Conference Européenne des Administrations des postes et des télécommunications) skett för att bl.a. säkerställa att svenska intressen och krav tillgodoses i upprättandet av en gemensam europeisk frekvensplan. PTS beslutade att tilldela fyra företag nationella tillstånd att tillhandahålla fast yttäckande radioaccess. Efter det att beslutet vunnit laga kraft har ett tillstånd återlämnats till PTS. Detta tillstånd har utlysts igen för att få en fjärde licens. Dessutom har 42 länsbaserade lokala tillstånd utlysts och tillståndshavare avses att utses . Lagen (2000:121) om radio- och teleterminalutrustning trädde i kraft . PTS har på regeringens uppdrag utvärderat den verksamhet som bedrivs med stöd av denna lag. PTS inkom med en rapport. Myndigheten konstaterar att verksamheten har 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 kommit igång på ett tillfredsställande sätt, men pekar också på att det i praktiken råder viss osäkerhet om vilka åtgärder myndigheten kan vidta med stöd av lagen. gav regeringen i uppdrag att följa upp och utvärdera resultatet av de ändringar i postlagen (1993:1684) beträffande postnummersystemet och tillgången till anläggningar för postöverlämning, som trädde i kraft med syftet att säkerställa ett konkurrensneutralt samutnyttjande av dessa delar av den postala infrastrukturen. PTS redovisade resultatet av uppdraget i en rapport till regeringen . Rapporten föranledde ingen åtgärd från regeringens sida. PTS fick i uppdrag av regeringen att utreda den nuvarande prisregleringen i 9 § postförordningen (1993:1709) med anledning av en framställning till regeringen från (publ.) (Posten). Enligt regeringsbeslut avser regeringen inte att vidta någon åtgärd i frågan med anledning av framställan. Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till ändringar i det gällande postdirektivet, med syfte att ytterligare öka konkurrensen inom postsektorn i EU som de samhällsomfattande tjänsterna fortsatt garanteras. De beslutade ändringarna skall ha implementerats i samtliga medlemsstater . PTS har internationellt arbetat aktivt för att på olika sätt verka för en liberalisering av den europeiska postmarknaden. Bland annat har PTS tillsammans med sin brittiska motsvarighet på teleområdet (OFTEL) bistått i det pågående arbetet med att anpassa sin nationella lagstiftning på postområdet till de krav som följer av EG-direktivet 97/67/EG. Projektet avses att avslutas . Statens ansvar för den grundläggande kassaservicen har t.o.m. säkerställts genom ett avtal mellan staten och Posten. Enligt avtalet åtog sig Posten att tillhandahålla en grundläggande kassaservice. För tillhandahållande av denna tjänst till den del alternativ saknas och det inte är kommersiellt motiverat att bedriva verksamhet erhöll Posten en ersättning som uppgick till . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Inget nytt avtal ingicks med Posten . Posten fortsatte dock att tillhandahålla denna tjänst under i samma utsträckning som . Statens ansvar för en grundläggande kassaservice regleras fr.o.m. i en ny särskild lag, lag (2001:1276) om grundläggande kassaservice (kassaservicelagen) (prop. 2001/02:34, bet. 2001/02:TU01, rskr. 2001/02:125). Enligt 1 § kassaservicelagen är det statliga ansvaret oförändrat. Av nämnda lag samt 11 kap. vallagen (1997:157) framgår att det är Posten som även fortsättningsvis skall tillhandahålla denna service. Regeringen anmälde de ändrade villkoren för den grundläggande kassaservicen till i enlighet med statsstödsreglerna.