prop · GQ031d5 · 2003-01-01 00:00:00 — Vidare föreslås att särskild delgivning med aktiebolag också skall få användas när handelsbolag och kommanditbolag söks för delgivning och utan att det ställs upp krav på misslyckat försök till brev- eller buddelgivning vid varje delgivningstillfälle. Det skall således räcka med att delgivning har misslyckats en gång i ärendet. Enligt förslaget skall särskild postdelgivning avskaffas och delgivning per fax underlättas. Arbetsgruppen har också gjort en redak- tionell och språklig översyn av delgivningslagen. Promemorian har varit föremål för remissbehandling och bereds i . Grupptalan en tidsenlig processform beslutade en lag om grupprättegång och särskilda bestämmelser om grupprättegång i (prop. 2001/02:107, bet. 2001/02:JuU16, rskr. 2001/02:246). Lagen möjliggör för enskilda, organisationer och myndigheter att väcka talan för en grupps räkning. Den nya processformen förstärker rättsskyddet framförallt på miljö- och konsumentområdena och utgör ett komplement till det vanliga rättegångsförfarandet. Lagen om grupptalan och lagändringarna i träder i kraft . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att bl.a. se över ordningen för prövning av mål som handläggs vid Patentbesvärsrätten. Utredningen lämnade betänkandet Patentprocess m.m. (SOU 2001:33). I betänkandet föreslås att verksamheten vid Pa- tentbesvärsrätten överförs till en ny enhet inom , Patentdomstolen. Betänkandet har remissbehandlats och fått blandad kritik. Den fortsatta hanteringen av förslaget bereds i . Processen i de allmänna förvaltningsdomstolarna Det pågår inom beredning av ett antal frågor rörande processen i de allmänna förvaltningsdomstolarna. I promemorian Fortsatt översyn av förvaltningsprocessen, En ny princip för prövning i förvaltningsdomstol m.m. (Ds 1997:29) föreslås dels viss ytterligare reglering i förvaltningsprocesslagen när det gäller resning och återställande av försutten tid, dels införande i förvaltningslagen av ett nytt rättsmedel, ansökan om rättens prövning. I en annan promemoria som tagits fram inom övervägs om en ny allmän forumregel för de allmänna förvaltningsdomstolarna, bättre än den befintliga allmänna forumregeln, kan tillgodose önskemålet att så många måltyper som möjligt skall förekomma i alla länsrätter och förhindra att förändringar i förvaltningsmyndigheternas organisation påverkar spridningen av målen till de olika länsrätterna. I promemorian görs bedömningen att en ny all- män forumregel i detta avseende inte skulle vara mer ändamålsenlig än den befintliga forumregeln. Promemorian innehåller dock ett förslag på en ny särskild forumregel för arbetslöshetsförsäkringsmål. Promemorian behandlar även omröstningsregeln i 26 § lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. I promemorian görs bedömningen att någon precisering av omröstningsregeln inte behövs. Införandet av prövningstillstånd i ledet länsrätt kammarrätt i ett stort antal målgrupper har utvärderats av . I verkets rapport och förslag kring prövningstillstånd i kammarrätt, som överlämnades till regeringen , föreslås att prövningstillstånd införs i fler målgrupper/måltyper. I samband med översynen av förvaltningsprocessen kommer ytterligare frågor att övervägas. De gäller bl.a. om man skall fullfölja den tidigare reformen av instansordningen med nedflyttning av ytterligare målgrupper till länsrätt och om kravet på att överklagande skall vara egenhändigt undertecknat kan tas bort. Det är regeringens avsikt att presentera en samlad redovisning av förslagen avseende processen i de allmänna förvaltningsdomstolarna . i de allmänna förvaltningsdomstolarna är det möjligt att på försök använda videoteknik även i allmänna förvaltningsdomstolar. Försöksverksamheten, som skall pågå till och med , innebär att parter under vissa förutsättningar kan delta i muntlig förhandling inför rätten genom videokonferens och att tekniken kan användas för bevisupptagning, t.ex. vittnesförhör. Syftet med försöksverksamheten är att ge förvaltningsdomstolarna ett redskap som kan åstadkomma en effektivare och mer flexibel handläggning av mål samt erbjuda medborgarna ökad tillgänglighet till domstolarna. , som fått i uppdrag av regeringen att genomföra och utvärdera försöksverksamheten, har under hand informerat regeringen om att det förekommit vissa förseningar och svårigheter med införandet av videotekniken och att tekniken inledningsvis har använts i relativt liten omfattning. Med hänsyn härtill kommer det ta än planerat att få tillräckligt underlag för att bedöma om försöksverksamheten bör permanentas. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 reslår därför (avsnitt 4.8, anslag 4:5) att giltighetstiden för försökslagstiftningen förlängs. Utvärdering av reform om vårdnad, boende och umgänge Regeringen har fattat beslut om direktiv (dir. 2002:89) till en parlamentarisk kommitté som skall utvärdera reform om vårdnad, boende och umgänge. I uppdraget ingår bl.a. att överväga om verkställighet av avgöranden om vårdnad, boende och umgänge även skall handläggas av allmän förvaltningsdomstol eller om handläggningen i stället bör flyttas till allmän domstol eller någon statlig förvaltningsmyndighet. Uppdraget skall redovisas . Beredningen för rättsväsendets utveckling Beredningen för rättsväsendets utveckling överlämnade sitt första delbetänkande till regeringen, Snabbare lagföring 1 Några förslag till förenklingar (SOU 2001:59). antog förslag till ändring i och lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål m.m., som grundas på betänkandet (prop. 2001/02:147, bet. 2001/02:JuU24, rskr. 2001/02:249). Lagändringarna innebär bl.a. att åklagarens behörighet att utfärda stämning och kalla till huvudförhandling utvidgas, att åklagaren, innan talan har väckts, får inhämta viss personutredning, att den som skall höras under en förundersökning skall kunna kallas till förhöret vid påföljd av vite och att möjligheterna att tillgripa hämtning till förhör utvidgas. Lagändringarna trädde i kraft . Beredningen har till regeringen överlämnat ytterligare tre delbetänkanden. I sitt andra betänkande, Snabbare lagföring 2 Förenklad brottsutredning (SOU 2001:93), föreslår beredningen en ökad användning av förenklad brottsutredning. Det innebär att dokumentationskraven och kravet på att misstänkta skall delges utredningsmaterialet begränsas. Detta förenklade sätt att utreda brott föreslås bli aktuellt främst när det gäller s.k. vardagsbrott, som stöld, lindrigare former av misshandel, m.m. I sitt tredje betänkande, Snabbare lagföring 3 Snatteribrott (SOU 2002:44), föreslår beredningen att det skall bli enklare att utreda och lagföra mindre stöldbrott i butiker (snatterier). I sitt fjärde betänkande, Snabbare lagföring 4 Ett snabbförfarande för brottmål (SOU 2002:45), föreslår beredningen en möjlighet att snabba upp brottsut- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 redningar och domstolsprövning av vardagsbrott i de större städerna. Ett system föreslås som innebär att saken kan behandlas i domstol inom cirka en månad från det att polisen fått kännedom om brottet. Förslagen bereds i . Fram till slutet av 2003 väntas beredningen att ta sig an fler frågor för att höja effektiviteten och kvaliteten inom det svenska rättsväsendet. Det internationella arbetet med processuella frågor Inom civilprocessrätten fortsätter arbetet med genomförandet av principen om ömsesidigt erkännande av domar på privaträttens område. Målsättningen är fri rörlighet för domar, dvs. att en dom skall kunna verkställas lika lätt utomlands som i det egna landet. har presenterat ett förslag till förordning om en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar. Tanken är att om man har en fordran på en person eller ett företag i ett annat land och fordran inte bestrids, skall det gå att få en dom eller ett beslut verkställt i varje medlemsstat där egendom finns utan något särskilt kontrollförfarande. Vidare diskuteras i ministerrådet ett förslag till direktiv om rättshjälp i gränsöverskridande tvister. Förslaget innehåller miniminormer som har till syfte att säkerställa tillräcklig rättshjälp i gränsöverskridande fall inom EU. Inom det rättsliga samarbetet på privaträttens område har det antagits två förordningar som underlättar samarbetet mellan domstolar i olika länder, en om delgivning och en om bevisupptagning. Dessutom har rådet beslutat inrätta ett rättsligt nätverk på privaträttens område. Nätverket skall, förutom att underlätta kontakter mellan rättsliga myndigheter, också sprida information till enskilda personer om bland annat rättshjälp och advokater. 4.5.1Statliga insatser inom politikområdet Insatser som berör polisen, åklagarväsendet, kriminalvården, domstolsväsendet och övriga myndigheter inom rättsväsendet redovisas i avsnitt 4.4. bedriver övervakning till sjöss och i skärgårdsområden. I det arbetet ingår bl.a. polisiär övervakning. Verksamheten sköts integrerat med övriga övervak- nings-, kontroll- och tillsynsuppgifter. Man har även i uppdrag att samordna de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation samt förmedla denna till berörda myndigheter. Målet för under det här politikområdet är, förutom att tillförsäkra den enskilde rättstrygghet och rättssäkerhet, att brott skall förhindras och att de som begått brott identifieras och lagföras. I detta ligger också att respekten för lagar och andra föreskrifter skall öka. Gränskontroll är en gemensam uppgift för polisen, och . skall ansvara för person- och varukontrollen till sjöss vid den svenska delen av EU:s yttre gräns. Genom patrullering mellan gränskontrollorterna skall myndigheten tillse att personers in- och utresa sker i enlighet med gällande bestämmelser. har prioriterat arbetet med operativa Schengenanslutning. Inriktningen är att övervakningen skall hållas på en nivå så att passage utanför gränsövergångsställena förhindras. ansvarar även för den administrativa kontrollen av handelsfartyg. har ca 22 000 handelsfartyg och 360 000 passagerare kontrollerats på detta sätt. Sjötrafiken är till sin karaktär internationell varför internationell samverkan är en förutsättning för en effektiv gränskontroll. medverkar bl.a. i gränsbevakningssamarbetet Baltic Sea Regional Border Control Co- operation Conference, aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i , In- terpol, Europol och EU-samarbetet i övrigt. Detta samarbete är viktigt för att kunna bekämpa den gränsöverskridande brottsligheten. Till detta kommer att medverkar i de baltiska staternas uppbyggnad av en fungerande gränskontroll. Regeringens bedömning är att målet för den polisiära övervakningen uppfyllts. För att ytterligare utveckla gränskontrollen har regeringen uppdragit åt att i samråd med utveckla ett system för riskanalys baserat på underrättelser och brottsmisstankar som kan vara styrande för kontrollen av sjötrafiken. Regeringen vill understryka vikten av fortsatt aktiv medverkan i det internationella arbetet. Enligt rättsinformationsförordningen (1999:175) skall det finnas ett offentligt rättsinformationssystem på Internet. Regeringen har beskrivit de långsiktiga ambitionerna med rättsinformationssystemet i skr. 1998/99:17 Ett nytt offentligt rättsinformationssystem. Rättsinformationssystemet har varit tillgängligt genom portalen Lagrummet (). Från Lagrummet finns det länkar till bl.a. förarbeten, lagar, förordningar, myndigheters föreskrifter och till uppgifter om svensk rättspraxis. Den myndighet som förfogar över viss information är ansvarig för att den finns tillgänglig på Internet, samt att den är korrekt och uppdaterad. är samordningsmyndighet för rättsinformationssystemet. Regeringen avser nu att flytta över samordningsansvaret från till Statskontoret som blir ny samordningsmyndighet. Statskontoret tar därmed över de uppgifter som enligt rättsinformationsförordningen ligger på samordningsmyndigheten (jfr utgiftsområde 2, bilaga 1, avsnitt 2.4). För rättsinformationssystemets fortsatta utveckling kan sägas att de långsiktiga ambitionerna som lades fast av regeringen i skrivelsen till 1998 står kvar. På kortare sikt bör dock utvecklingen genomföras på en mer realistisk nivå och den bör främst inriktas på att förbättra portalen Lagrummet för att på ett så enkelt sätt som möjligt vägleda användare till den rättsinformation de söker. Länsstyrelserna ger bl.a. tillstånd för att bedriva bevakningsföretag och att ge tillstånd till kamerabevakning. Syftet med lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning är bl.a. att förhindra och utreda brott. Genom bevakningsföretagens verksamhet kan polisens möjlighet att klara upp brott öka. Polisen kan även ge anställda på be- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 vakningsföretagen ordningsvaktsförordnande vilket ger vissa polisiära befogenheter. skall verka för att barn och ungdomar växer upp under trygga och goda förhållanden, motverka missbruk och kriminalitet och se till att de som utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver. I de fall yngre begår brott kan en påföljd vara överlämnande till vård inom . Med införande av ändringar i lagen om unga lagöverträdare har antalet som överlämnas till vård inom ökat . En oproportionerligt stor andel av brotten begås i storstäderna. Koncentrationen av människor, näringsliv och nöjen till dessa områden får till följd att såväl grövre och organiserad brottslighet som brott som t.ex. olaga hot, biltillgrepp, misshandel och skadegörelse liksom andra typer av ordningsstörningar är långt vanligare i storstadsområden än i övriga landet. Det gäller särskilt vissa bostadsområden i storstäderna och för cityområden. Det arbete som drivs inom ramen för regeringens storstadspolitik är därför av stor vikt. Som en del i den nationella storstadspolitiken har staten tecknat lokala utvecklingsavtal med sju storstadskommuner om insatser i de socioekonomiskt mest utsatta stadsdelarna. Sammanlagt omfattas 24 stadsdelar av insatser. Det övergripande målet är att bryta segregation och främja tillväxt. Som en del i det lokala utvecklingsarbetet genomförs bland annat brottsförebyggande åtgärder för att förbättra tryggheten i stadsdelarna. I flera stadsdelar har lokala brottsförebyggande råd inrättats. Regeringen har arbetat för att de brottsförebyggande aspekterna skall beaktas i än större utsträckning i storstadsarbetet. kommer en studie om det brottsförebyggande arbetet inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen att inledas. De övergripande målen för polisväsendet är att tillförsäkra den enskilde rättstrygghet och rätts- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 säkerhet, förebygga och upptäcka brott samt se till att den som har begått brott identifieras och lagförs. Polisväsendets resultat skall bedömas mot bakgrund av de verksamhetsmål som ställdes upp för polisverksamheten: myndigheten sammanhållna brottsförebyggande strategier. Ett skäl till detta är att polismyndigheternas målsättning har varit att skapa väl förankrade strategier. Det brottsförebyggande arbetet har ändå gått framåt. En positiv utveckling noteras för arbetet med att minska våld mot Varje polismyndighet skall utarbeta och dokvinnor. Det bör även påpekas att polismyndig- kumentera en brottsförebyggande strategi där det också framgår hur och med vilka myndigheter och organisationer samverkan skall ske. Polismyndigheterna skall säkerställa att strategierna får genomslag och utgör en utgångspunkt för de handlingsplaner som tas fram inom myndigheterna och i övrigt vid planeringen av den dagliga polisverksamheten. Ingripandeverksamheten samt övervakningen av den allmänna ordningen och säkerheten skall bedrivas rättssäkert och effektivt. Särskilda ansträngningar skall göras för att utveckla en väl fungerande styrning och uppföljning av verksamheten. Kända variationer i behovet skall beaktas i planeringen, liksom att verksamheten ingår som en resurs i det långsiktiga arbete som formats utifrån de lokala behoven. Polisen skall medverka till att uppnå de nationella trafiksäkerhetsmålen om färre skadade och dödade i trafiken. Polisen skall delta i och utveckla det internationella polissamarbetet och se till att det kommer till nytta i verksamheten mot den grova och gränsöverskridande brottsligheten. Polisen skall också vara redo att fullt ut tillämpa . Polisens utredningsarbete skall bedrivas rättssäkert, effektivt och på ett ändamålsenligt sätt. Andelen uppklarade brott skall öka och tiden mellan brottsanmälan och slutredovisning skall bli kortare. Polisens bemötande av och stöd till brottsoffer och vittnen skall även fortsättningsvis ägnas särskild uppmärksamhet. Polisen skall ge allmänheten god service genom hög tillgänglighet samt snabb och korrekt handläggning av förvaltningsärenden. Förebyggande verksamhet och övervakning De flesta polismyndigheterna har inte dokumenterat några genomarbetade och för hela heterna har arbetat utifrån lokala handlingsplaner och med brottsförebyggande åtgärder inom de olika resultatområdena. För att få in medborgarperspektivet i det brottspreventiva arbetet har polismyndigheterna inhämtat information främst från polisstyrelsen, lokala brottsförebyggande råd samt från medborgarundersökningar eller andra enkäter. Bekämpningen av mängdbrotten har fortskridit genom bl.a. åtgärder inom ramen för BRA- projektet (Brottsanalys till stöd för bekämpning av vardagsbrottsligheten) och inom samarbetet Samverkan mot brott. Ett betydande regionalt samarbete inom området rasistiska och främlingsfientliga brott har utvecklats mellan flera polismyndigheter över hela landet. Inom miljöbrottsbekämpningen har polismyndigheterna arbetat tillsammans med miljöåklagare och dessutom samverkat med andra myndigheter och organisationer. Några nämnvärda situationella brottsförebyggande åtgärder som tar sin utgångspunkt i själva brottssituationen har dock inte vidtagits. En av samhällets mest grundläggande uppgifter är att minimera risken för att medborgarna utsätts för brott. Det är därför viktigt att polisen ständigt utvecklar det förebyggande arbetet. En förutsättning för det är att polisen på ett systematiskt sätt tar tillvara den kunskap som det egna arbetet ger. Polisen i en del av landet skall vid planering av brottsförebyggande insatser på ett enkelt sätt kunna få tillgång till de erfarenheter som har gjorts vid liknande projekt i andra delar av landet. Polisen har utvecklat det förebyggande arbetet på en rad områden. Ambitionen att arbeta mer med att förebygga brott framgår tydligt av årsredovisningen och uttrycken för att det problemorienterade arbetssättet har slagit igenom blir allt fler. Ett nytt och viktigt inslag är de satsningar som polisen har gjort på att förebygga och bekämpa mängdbrottslighet med problemorienterad underrättelseledd polisverksamhet. har emellertid resursanvändningen förskjutits från det förebyggande till det utredande arbetet. Dessutom har bara en minoritet av polismyndigheterna nått målet att utarbeta brottsförebyggande strategier, fastän det kravet har funnits i regleringsbrevet . anger som en förklaring att polismyndigheterna har ambitionen att skapa väl förankrade strategier. Regeringen konstaterar att målet ännu inte har uppfyllts. har därför under hand diskuterat denna fråga med myndighetscheferna inom polisen. Därefter har vidtagit åtgärder och informerat departementet om arbetet. Regeringen avser att följa utvecklingen noga och förväntar sig att resultatet förbättras. Det förtjänar i sammanhanget att nämnas att den bristande måluppfyllelsen delvis är ett uttryck för svårigheterna för polisen att kunna avsätta tillräckligt med resurser för det förebyggande arbetet. På det reaktiva området finns en rad mätetal som polisen ständigt förväntas förbättra. Det gäller t.ex. genomströmningstider, brottsuppklaring och utryckningstider. På den förebyggande sidan finns ingen motsvarighet till dessa nyckeltal. Det får till effekt både att polisen tvingas koncentrera sig på det reaktiva arbetet och att det är svårt att visa vad polisen åstadkommer inom det förebyggande området. har inlett diskussioner med och för att skapa instrument som underlättar för polisen att förbättra verksamheten på detta område. Polismyndigheterna har blivit bättre på att organisera ingripandeverksamheten med hänsyn till lokala betingelser. Dessutom görs i högre grad än tidigare bedömningar och prioriteringar av uppdragen. Vid hälften av landets polismyndigheter bedrivs ingripandeverksamheten integrerat med närpolisen. Det problemorienterade arbetet har ökat men långt ifrån fått full genomslagskraft. Antalet händelserapporter med prioritet 13 har ökat med knappt 47 000 . Andelen liksom det faktiska antalet ärenden med högsta prioritet, dvs. ärenden där ingripande skall ske , har minskat i förhållande 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Orsaken är dels att enskilda myndigheter har övergått till det operativa ledningssystemet KC-Polis, som inte har prioriteringen förvald på samma sätt som det förra systemet, dels att vissa polismyndigheter har ändrat sina lokala rutiner för bedömningar och prioriteringar. Andelen händelserapporter som leder till anmälan eller primärrapport har minskat från år . Även i detta avseende har införandet av KC-Polis påverkat det uppmätta resultatet. Den händelsestyrda verksamheten har tidigare ofta betraktats som en självständig del av polisverksamheten. Genom den helhetssyn och processorientering som allt mer präglar polisens arbete har det blivit tydligare att patruller på utryckningsuppdrag i stället utgör det viktiga första ledet i polisens uppgift att t.ex. utreda brott. Regeringen välkomnar det förändrade synsättet och är positiv till att polisen nu skapar bättre förutsättningar för bl.a. styrning av utryckningspatrullernas arbete. En del i utvecklingen är polisens ökade noggrannhet i att prioritera uppdrag. Den bör bl.a. leda till att patrullerna i högre utsträckning kan delta i förebyggande arbete i närpolisområden. Det är viktigt att polisen fortsätter insatserna för att öka kunskapen om hur operativa ledningssystem kan användas för att planera och genomföra arbetet. Den nationella strategin för trafikövervakningen har lagts till grund för verksamheten inom trafikområdet. Det innebär att arbetet främst inriktas mot efterlevnaden av hastighetsbestämmelserna, trafiknykterhetsbrott och kontroll av användningen av bilbälte. För att bevara personalens engagemang och kvaliteten på insatserna görs uppföljningar av verksamheten såväl på myndighetsnivå som på underliggande nivåer. I tre län görs uppföljningen ända ner på turlagsnivå. För att öka effektiviteten i arbetet är det angeläget att polisen använder sig av ordningsbot när det är möjligt. Enligt är engagemanget för att göra det tydligt. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 noterar att ökade antalet utfärdade ordningsböter för trafikbrott endast marginellt. På nationell nivå kan därför inte några direkta effekter visas. Antalet primärrapporter och utfärdade ordningsförelägganden för hastighetsöverträdelser och andra straffbara beteenden i trafiken har minskat med 4 respektive . Antalet anmälda rattfylleribrott har ökat som antalet positiva alkoholutandningsprov i förhållande till det totala antalet sådana prover är oförändrat. Polisens styrning av arbetet med trafikövervakning håller fortsatt hög standard. Det problemorienterade arbetssättet präglar verksamheten. Resultatuppföljningen är väl utvecklad. har i årsredovisningen uppmärksammat en minskning av antalet primärrapporter och utfärdade ordningsförelägganden för hastighetsöverträdelser och andra straffbara beteenden i trafiken. Regeringen utgår ifrån att kommer att analysera förändringen och vidta de åtgärder som kan vara aktuella. Resultatutvecklingen i sin helhet tyder på att utvecklingen har fortsatt att skapa goda förutsättningar för att utredningsverksamheten skall utvecklas till det bättre. Polisens strävan att effektivisera utredningsverksamheten och göra den mer ändamålsenlig har enligt börjat få konkret genomslag i verksamheten, även om effekterna än så länge har kunnat beläggas endast vid ett fåtal polismyndigheter och i en mindre del av landet.