prop · GQ031d31 · 2003-01-01 00:00:00 — I barometer redovisar både dagligvaru- och sällanköpsvaruhandeln hög omsättningstillväxt, och företagen är nöjda med försäljningssituationen. Båda sektorerna räknar med fortsatt god tillväxt . Trots den negativa börsutvecklingen är hushållens förväntningar om den framtida ekonomiska utvecklingen förhållandevis positiva enligt undersökning av hushållens inköpsplaner (HIP). Detta gäller både förväntningarna om den egna ekonomin och den svenska ekonomin i allmänhet. Den samlade tillförsiktsindikatorn, CCI, steg kraftigt och har i stort sett legat kvar på denna nivå.13 En viktig förklaring till hushållens förhållandevis starka tilltro till sin egen och landets ekonomi är sannolikt det alltjämt stabila läget på arbetsmarknaden. 11För att mäta svenska hushålls totala konsumtionsutgifter gör NR en uppskattning av svenska hushålls konsumtion i utlandet och utländska hushålls konsumtion i . Den senare är en negativ post i hushållens konsumtionsutgifter i NR. 12Inregistreringsstatistiken bör tolkas med försiktighet. minskade hushållens inregistreringar, exklusive direktimport, enligt SCB. ökade konsumtionen av nya bilar enligt NR. har diskrepansen mellan inregistreringarna och konsumtionen enligt NR varit betydligt mindre. 13CCI är en sammanvägning av svaren på ett antal frågor, rörande bl.a. utsikterna för svensk och egen ekonomi. 2002/03:1 BILAGA 2 sysselsatta bedöms öka igen och arbetslösheten förväntas fortsätta minska något för att uppgå till (se avsnitt 6). Diagram 9.3 Hushållens tillförsiktsindikator (CCI) Anm.: Serien är bruten och 2002 på grund av metodomläggningar. Källor: och . Sammantaget talar både utfallet och indikatorer för för en relativt hög konsumtionstillväxt . Utvecklingen av hushållens finansiella tillgångar har varit dramatisk . Under 1990- talets andra hälft ökade värdet väsentligt. Hushållens finansiella bruttoförmögenhet nådde sin höjdpunkt och har minskat successivt. minskade värdet av tillgångarna i aktier och fondandelar . ökade hushållens placeringar, och värde, i försäkrings- och banktillgångar. Därmed minskade de totala finansiella tillgångarna med . Tabell 9.4 Hushållens finansiella förmögenhet Värde vid respektive års (kvartals) slut, miljarder kronor, löpande priser 1 Exklusive kollektiva försäkringar, bostadsrättsandelar och posten övriga finansiella tillgångar som ingår i finansräkenskaperna. Källa: (finansräkenskaperna). 2002/03:1 BILAGA 2 Hushållens skuldsättning fortsatte att stiga , vilket medförde att den finansiella nettoförmögenheten sjönk med . En stor del av hushållens finansiella skulder utgörs av bostadslån. Skuldsättningen följer därför i stor utsträckning utvecklingen av den reala förmögenheten, här definierad som tillgångsvärdet av småhus och bostadsrätter (se diagram 9.4). Diagram 9.4 Hushållens bruttoskuld och reala förmögenhet i förhållande till disponibel inkomst Källor: och . Enligt statistik från har priserna på sålda småhus fortsatt att stiga. steg småhuspriserna med jämfört med . En möjlig förklaring till prisuppgången är ett begränsat utbud och fortsatt stor efterfrågan till följd av låga räntor. Enligt finansräkenskaperna ökade dessutom hushållens tillgångsvärde i bostadsrätter under första halvåret.14 Trots hushållens försämrade finansiella förmögenhetsställning var konsumtionen förhållandevis hög. Hur mycket hushållens konsumtion påverkas av deras försvagade finansiella förmögenhetsställning är oklart. Till viss del uppvägs sannolikt den försvagade finansiella ställningen av förmögenhetsuppbyggnaden i reala tillgångar. Likväl torde hushållens minskade totala förmögenhet påverka deras konsumtion. Den empiriska forskningen om förmögenhetseffekter på konsumtion ger inga entydiga resultat. Resultaten varierar i hög grad mellan olika länder, tidsperioder och förmögenhetsmått. Hushållens försvagade finansiella ställning 14 En del av värdeökningen i hushållens tillgångar i bostadsrätter förklaras av en ökad bostadsrättsstock till följd av omvandlingen av hyresrätter till bostadsrätter. bedöms dock med viss eftersläpning bromsa konsumtionsökningen något framöver. För prognosperioden antas inga ytterligare omfattande svängningar på börsen. En risk i prognosen är att kraftiga försämringar i hushållens balansräkningar, t.ex. på grund av fallande aktiekurser eller huspriser, med viss fördröjning påverkar konsumtionen negativt. Normalisering av hushållens sparande Efter minskade hushållen successivt sitt sparande . Vid slutet av perioden översteg hushållens konsumtion till och med inkomsterna (se diagram 9.5). En förklaring till den låga sparkvoten är att den mycket gynnsamma förmögenhetsutvecklingen gjorde att hushållen valde att minska sitt sparande. Un- der perioden ökade också hushållens konsumtion av varaktiga varor, framför allt bilar, mycket kraftigt. Dessa varor kan i ekonomisk bemärkelse betraktas som investeringar, dvs. som ett slags realt sparande, vilket kan motivera ett något lägre finansiellt sparande. var förmögenhetsutvecklingen mindre fördelaktig och hushållens konsumtion i investeringsliknande varor minskade markant. Detta fick som följd att hushållens sparande återigen ökade. Diagram 9.5 Hushållens nettosparkvot Anm.: Sparande, exklusive avtalspensioner, i förhållande till disponibel inkomst. Källor: och . Mot bakgrund av förmögenhetsutvecklingen är det rimligt att anta att sparandet fortsätter att öka. Visserligen väntas konsumtionen av varaktiga varor tillta något framöver, men inte i samma utsträckning som . Sparkvoten, exklusive sparande i avtalspensioner, bedöms uppgå till och nästa 2002/03:1 BILAGA 2 Utvecklingen kan ses som en återgång till en mer normal nivå på sparandet efter det mycket låga sparandet . En uppgång i sparandet syntes också som en följd av med negativt sparande, även om uppgången då var betydligt kraftigare. Under beräknas sparandet falla tillbaka något. En förklaring är att inga reformer eller skattesänkningar är beslutade . Därmed blir också de beräknade inkomstökningarna förhållandevis låga. Tabell 9.5 Hushållens nettosparkvot Exklusive sparande i avtalspensioner Inklusive sparande i avtalspensioner Anm.: Sparande i förhållande till disponibel inkomst. Källor: och . 2002/03:1 BILAGA 2 Investeringarna i näringslivet faller på bred front . Nedgången är en konsekvens av tidigare höga investeringsnivåer och den överraskande kraftiga avmattningen i såväl den internationella som den inhemska ekonomin . Många branscher har därför överkapacitet. Även en försämrad lönsamhet och osäkerhet om den globala efterfrågeutvecklingen framöver dämpar investeringsviljan. bedöms dock resursutnyttjandet successivt stiga och väntas investeringarna i näringslivet öka igen. Bostadsbyggandet har tagit fart och väntas fortsätta att öka i god takt både och som den offentliga sektorns investeringar stiger bl.a. tack vare de statliga satsningarna i infrastrukturen. väntas inköpen och egenproduktionen av datorprogram, vilka utgör av de totala investeringarna, minska . Nedgången berör flertalet sektorer. förutses en viss återhämtning ske av dessa investeringar. Sammantaget beräknas de totala investeringarna minska och öka , se tabell 10.1. Prognosen innebär att investeringarnas andel av BNP minskar 2002 men ökar 2003, se diagram 10.1. antas det fortfarande finnas lediga resurser på arbetsmarknaden, vilket möjliggör att BNP-tillväxten kan överstiga den långsiktigt hållbara . Därmed beräknas även investeringarna öka i relativt hög takt. 1 I huvudsak datorprogram. Källor: och . El-,gas-, vattenverk Källor: och . Fallande investeringar i de varuproducerande branscherna även I samband med förra årets avmattning i såväl den inhemska som den internationella efterfrågan föll kapacitetsutnyttjandet i industrin snabbt. Som en konsekvens därav minskade industrins investeringar . Bilden av ett fallande resursutnyttjande stämmer överens med utvecklingen av kapitalkvoten, se diagram 10.2.15 Diagram 10.2 Kapitalkvoten och kapacitetsutnyttjandet i industrin Inverterad kapitalkvot (vänster axel) Kapacitetsutnyttjande (höger axel) Källor: , och . 15 Kapitalkvoten beräknas som värdet av maskiner, byggnader och anläggningar i slutet av närmast föregående år i förhållande till produktionen det aktuella året. En nedgång i kapitalkvoten innebär att kapacitetsutnyttjandet ökar. Observera att i diagram 10.2 är kapitalkvoten inverterad. Nedgången i kapacitetsutnyttjandet avstannade som en följd av den överraskande kraftiga ökningen av industriproduktionen. Det finns dock tecken som tyder på att produktionsuppgången var tillfälligt stark. Såväl (KI:s) barometer som Inköpschefsindex visar att produktionsökningen har bromsats upp som företagen alltjämt är missnöjda med lagrens storlek. Tack vare det starka utfallet för beräknas industriproduktionen ändå öka med , se avsnitt 5.1. En deflatering av (SCB:s) investeringsenkät för maj visar att industriföretagen har planer som innebär en volymökning på . Emellertid finns det ett mycket tydligt historiskt mönster att företagen kraftigt överskattar investeringsutvecklingen. Enkäten bör därmed tolkas som att investeringarna i industrin faller , vilket bekräftar bilden av att det finns ledig produktionskapacitet som kan tas i anspråk när efterfrågan åter stiger. Även orderingången från hemmamarknaden till maskinindustrin, som den presenteras i KI:s barometer, indikerar en svag investeringsutveckling . Orderingången, som med några kvartal brukar föregå förändringar i industrins investeringar, var mycket låg under större delen av och inledningsvis , men har vänt uppåt . Det är således mycket som tyder på att investeringsutvecklingen blir svag även och att det dröjer innan behov av kapacitetsutbyggnad uppstår igen. beräknas investeringarna i industrin falla , men ökar de då en ytterligare förstärkning av industrikonjunkturen förutses. Prognosen innebär att kapitalkvoten ligger kvar på förra årets nivå för att sedan sjunka i samband med den högre produktionstillväxten 2003 och 2004, se diagram 10.2. Inom övriga varuproducerande branscher är bilden splittrad. Generellt sett är emellertid utvecklingen dämpad i jämförelse med . Byggkonjunkturen har försvagats något inledningsvis . Nedgången torde delvis hänga samman med en minskning i byggandet av kommersiella lokaler och med att investeringarna i den tredje generationens mobiltelefonnät inte har varit tillräckligt omfattande för att kompensera nedgången av övriga telekommunikationsinvesteringar, se nedan. De senaste årens starka konjunktur har också medfört att bygg- 2002/03:1 BILAGA 2 företagen har gjort förhållandevis stora inköp av bl.a. maskiner, och därför väntas dessa inköp minska i omfattning . Tack vare ett ökat bostadsbyggande och statliga satsningar på vägar och järnvägar väntas byggkonjunkturen stärkas framöver, och därmed tilltar även behovet av att utöka maskinparken. Investeringarna i energisektorn svänger kraftigt. noterades en nedgång på . är dock investeringsplanerna expansiva i denna sektor. Däremot förutses en svag investeringstillväxt inom jord- och skogsbruk. Sammantaget beräknas de varuproducerande branschernas investeringar, där industrin dominerar, minska men öka . Tabell 10.2 Varuproducenters investeringar Jord- och skogsbruk, El-, gasvärme- och Källor: och . Bred nedgång i tjänstebranscherna Tjänstebranscherna karaktäriseras av en bred nedgång i investeringarna till följd av den avmattning i hushållens konsumtion och industrikonjunkturen som skedde . Även om statistiken inte är heltäckande framgår det av KI:s barometer att lönsamheten har försämrats i flera tjänstebranscher , vilket delvis torde förklaras av förhållandevis höga löneökningar i kombination med en dämpad försäljningstillväxt. Försvagningen av byggkonjunkturen tillsammans med en vikande orderingång till arkitekter samt till byggkonsulter och tekniska konsulter indikerar också en fortsatt svag investeringsutveckling. Den allmänna avmattningen i ekonomin slår med viss fördröjning igenom på branscher som t.ex. företagstjänsteverksamhet, hushållstjänster samt hotell och restaurang, vars investeringar väntas falla . Även fastighetsförvaltning, med stor andel bygginvesteringar, förutses ha en svag investeringsutveckling. Utöver den dämpade byggkonjunkturen visar också stigande 2002/03:1 BILAGA 2 vakanstal i storstadsområdena samt fallande priser på kommersiella lokaler på ett mycket begränsat utbyggnadsbehov inom fastighetsförvaltning, se diagram 10.3. I transportsektorn förutses en investeringsminskning . Nedgången mildras emellertid av förhållandevis stora inköp av fartyg och flygplan . Handeln skiljer sig från andra branscher såtillvida att försäljningen har ökat, förväntningarna är optimistiska och lönsamheten uppges vara förhållandevis god. Enligt SCB:s enkät har dock företagen i denna bransch återhållsamma investeringsplaner. Orsaken till det är troligen att handeln har expanderat kraftigt och även om utbyggnadstakten faller tillbaka så innebär det ändå betydande investeringsvolymer. Investeringstillväxten i branschen för post- och telekommunikationer har reviderats ned kraftigt jämfört med tidigare prognoser. förutses endast en blygsam investeringsökning i denna bransch både och , vilket beror på att utbyggnaden av den tredje generationens mobiltelefoni endast antas kompensera för minskningar av andra investeringar i denna bransch. Bidraget från branschen post- och telekommunikationer till den totala investeringstillväxten antas minska från till endast 2002 och 2003. Sammantaget beräknas investeringarna i tjänstebranscherna falla med . Det är mycket svårt att bedöma när behov av ökade investeringar uppstår i tjänstesektorn i igen. Inom många branscher, t.ex. fastighetsförvaltning, är risken överhängande att utvecklingen blir svag även och att det dröjer innan investeringskonjunkturen åter stärks. Till följd av den förhållandevis milda avmattningen i tjänstesektorn och att en betydande återhämtning av produktionstillväxten väntas ske bedöms emellertid investeringarna i tjänstebranscherna öka med 2003. Tabell 10.3 Tjänsteproducenters investeringar 1 Exklusive bostäder. Källor: och . Sedan mitten av har statens investeringar successivt ökat. Det är framför allt maskininvesteringarna som har stigit. Till skillnad från andra sektorer har egenproduktionen av datorprogram ökat kraftigt. Även bygginvesteringar har tilltagit, om än i mindre omfattning. Detta stämmer överens med KI:s barometer avseende väg- och anläggningsbyggande som visar att läget har förbättrats men att tillväxten i denna bransch är förhållandevis låg. De ökade resurser som har avsatts för åtgärder i infrastrukturen bedöms innebära att statens bygginvesteringar stiger i betydande omfattning framöver. Även inom kommunala myndigheters verksamheter bedöms det finnas både behov av och finansiellt utrymme för ökade investeringar . Uppgången i kommunala sektorns investeringar hålls dock tillbaka något på grund av att inköpen och egenproduktionen av datorprogram, liksom i näringslivet, väntas minska. Antalet påbörjade nybyggnationer av lägenheter beräknas ha uppgått till ca 19 500 förra året.16 Jämfört med året innan motsvarar det en uppgång på . Inledningsvis har utvecklingen varit fortsatt stark. Framför allt noterades en kraftig uppgång. Därefter har utvecklingen dämpats något men inte mer än att antalet påbörjade nya lägenheter som helhet ökade med jämfört med . Antalet ombyggnationer, som totalt utgör av bostadsinvesteringarna, har däremot varit förhållandevis och några stora förändringar förväntas inte framöver.17 Det är byggandet av flerbostadshus som har fortsatt att utvecklas positivt medan byggandet av småhus alltjämt befinner sig på en låg nivå. En successiv uppgång i småhusbyggandet väntas dock framöver, bland annat eftersom antalet order till trähusfabrikanterna vänt upp. beräknas antalet påbörjade nybyggnationer av småhus bli något högre än . Småhuspriserna på andrahandsmarknaden har efter en kortare periods avmattning åter börjat stiga. Till och med augusti har priserna stigit med i genomsnitt för samtliga län jämfört med . I nästan hela landet konstateras prisökningar, vilka påverkar småhusbyggandet positivt. Flera faktorer talar för en fortsatt ökning av bostadsbyggandet. De underliggande drivkrafterna för bostadsinvesteringarna är förhållandevis gynnsamma. Hushållens samlade förmögenhet är, trots börsnedgången, förhållandevis stark. De disponibla inkomsterna beräknas öka kraftigt , och läget på arbetsmarknaden väntas vara fortsatt stabilt . Investeringsbidragen till byggandet av hyresrätter samt stöden till studentbostäder och ekologiskt byggande väntas också bidra till ökade bostadsinvesteringar . Vissa omständigheter antas emellertid även fortsättningsvis hålla tillbaka byggandet. Hit hör bristen på planerad tomtmark i de expansiva storstads- 2002/03:1 BILAGA 2 områdena och svag lönsamhet i nyproduktion av hyresrätter. Nya större bostadsområden kräver t.ex. ofta omfattande investeringar i nya kommunikationer, vilket kan orsaka en fördröjning av bostadsbyggandet. med hög efterfrågan på bostäder och tilltagande brist i flera städer förväntas bostadsbyggandet , med en viss fördröjning, kunna ta fart. Diagram 10.4 Påbörjade nybyggnationer av lägenheter Antal lägenheter, tusental Källor: och . Sammantaget prognoseras en ökning av bostadsinvesteringarna . beräknas antalet påbörjade nybyggnationer av lägenheter uppgå till 23 000 för att därefter stiga till nära 25 000 . Trots den uppgång som förutses befinner sig bostadsbyggandet alltjämt på historiskt låga nivåer. påbörjades i genomsnitt 75 000 nybyggnationer av lägenheter . var motsvarande siffra 42 000. Nämnas kan också att uppgick antalet byggstarter till 26 500 efter en god inledning men mycket svag avslutning på decenniet. Den justering av handelns lager som inleddes fortsatte något överraskande inledningsvis . Lageruttaget i handeln dämpade produktionsutvecklingen med av BNP.18 var handelns lagerinve- 16Statistiken avser antal bostadslägenheter som påbörjats i småhus och flerbostadshus. 17Ombyggnationer avser tillskott av lägenheter, t.ex. genom att vindar inreds, befintliga hus byggs till eller lokaler byggs om till lägenheter. 18 Bidraget är beräknat som lagerinvesteringarna aktuellt kvartal minus lagerinvesteringarna , vilket ställs i relation till BNP . Beräkningen visar således bidraget till den procentuella förändringen av BNP över fyra kvartal. 2002/03:1 BILAGA 2 steringar däremot i det närmaste tillväxtneutrala. Neddragningen av lagren underlättades av att hushållens efterfrågan och detaljhandelns försäljning var hög. Enligt KI:s barometer är företagen förhållandevis nöjda med lagrens storlek. Inga större förändringar av handelns lager väntas därmed ske framöver. Även en lagerjustering i industrin dämpade produktionsutvecklingen , och då särskilt . KI:s barometer visar dock att industriföretagen då, liksom under större delen av , fortfarande var missnöjda med lagersituationen. Missnöjet gäller både råvaror och färdiga varor. ökade industriproduktionen enligt nationalräkenskaperna. Denna överraskande och något motsägelsefulla utveckling visar att industrikonjunkturen ännu inte har stärkts i någon större omfattning, och att produktionsuppgången sannolikt var tillfälligt hög. De fortsatta lagerproblem som framgår av KI:s barometer bedöms innebära att det finns ytterligare behov av att reducera industrins lager. Denna anpassningsprocess beräknas vara slutförd . Därefter väntas en planerad lageruppbyggnad ske i industrin i samband med att industrikonjunkturen blir allt starkare och produktionen ökar. Sammantaget bedöms de totala lagerinvesteringarna dämpa BNP-utvecklingen med motsvarande av BNP. Mot bakgrund av årets relativt stora lageruttag ger nästa års blygsamma lagerökning ändå ett positivt tillväxtbidrag på av BNP. 11 Den offentliga sektorn Den offentliga sektorns finansiella sparandeöverskott beräknas minska framöver. Sparandet bedöms dock vara i linje med målet om ett överskott på av BNP i genomsnitt över konjunkturcykeln. Det positiva sparandet medför en successiv förstärkning av den finansiella nettoställningen. 11.1Den konsoliderade offentliga sektorn uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande till eller av BNP. Det höga sparandet beror delvis på ofullständig periodisering i nationalräkenskapernas (NR:s) redovisning av skatter, som sammantaget förstärkte det redovisade sparandet av BNP, se tabell 11.1. Periodiseringseffekter uppkommer huvudsakligen till följd av variationer i bolags- och reavinster. Skatten på dessa redovisas i NR med eftersläpning. Den exceptionellt höga nivån av skatteinkomster på bolags- och reavinster redovisas således 2001. Justerat för skatteperiodiseringen uppgick sparandet till av BNP. Tabell 11.1 Offentliga sektorns finansiella sparande enligt NR/ENS Källor: och . Det finansiella sparandet väntas minska kraftigt , till stor del till följd av att den stora periodiseringseffekten höjde sparandet 2001. Enligt redovisningen i NR väntas sparandet uppgå till av BNP . Med periodiserade skatteinkomster är sparandet lägre. 2002/03:1 BILAGA 2 enligt NR till 1,5 respektive av BNP. Med periodiserade skatter är sparandet något högre. Om det skatteperiodiserade sparandet även justeras för konjunkturläget och engångseffekter erhålls ett mått på sparandets underliggande, strukturella, nivå. (Bedömningen av det strukturella sparandet beskrivs närmare i avsnitt 11.5.) Det strukturella sparandet beräknas minska successivt från 2000 till 2002. Denna utveckling avspeglar skattesänkningar och andra reformer, med även en kraftig nedgång av skatteinkomster på bolags- och reavinster. beräknas det strukturella sparandet till respektive av BNP, vilket ligger i linje med målet om ett överskott på av BNP i genomsnitt över konjunkturcykeln. Tabell 11.2 Den offentliga sektorns finanser Källor: och . beräknas det finansiella sparandet enligt NR minska med eller av BNP, se tabell 11.2. Nedgången beror huvudsakligen på att skatteinkomsterna minskar som andel av BNP (skattekvoten) från till , dvs. Fallet i skattekvoten är så stort att skatteinkomsterna även minskar i nominella termer. 2002/03:1 BILAGA 2 tidigt öka till av BNP. sjunker både inkomster och utgifter som andel av BNP, trots att en omläggning till beskattade garantipensioner medför att såväl skatter som utgifter stiger av BNP. Nedgången av inkomster och utgifter som andel av BNP fortsätter 2004. Den offentliga sektorns finansiella tillgångar och skulder redovisas i finansräkenskaper. Enligt de regler som gäller inom EU (ENS-95) värderas tillgångar och skulder till marknadspris. Det innebär att förändringen av den finansiella nettoställningen inte bara bestäms av det finansiella sparandet utan också påverkas av värdeförändringar på finansiella tillgångar och skulder. Det gäller såväl orealiserade som realiserade värdeförändringar. Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet uppgick till eller av BNP. Under den djupa krisen försämrades den finansiella ställningen snabbt. Förmögenheten vändes till en nettoskuld som 1996 var eller av BNP. har den finansiella ställningen förbättrats och 2001 vändes nettoskulden åter igen till en positiv förmögenhet. Överskotten i den offentliga sektorns finansiella sparande medför en fortsatt förbättring av den finansiella ställningen. Genom att överskotten ligger i ålderspensionssystemet kommer förmögenheten att växa genom ackumulering av finansiella tillgångar både i fördelningssystemet och i premiepensionssystemet. Den konsoliderade bruttoskulden definieras av EU-regler (Maastricht-villkoren). Definitionen innebär att den offentliga sektorns bruttoskuld minskas med den offentliga sektorns innehav av interna skulder. För svenska förhållanden innebär definitionen att den konsoliderade bruttoskulden består av statsskulden till nominellt värde och kommunsektorns skulder på kreditmarknaden med avdrag för AP-fondens innehav av statsobligationer. Värderingen sker till nominellt värde, vilket bl.a. innebär att nollkupongsobligationer har ett högre värde än det