prop · GQ03126 · 2003-05-28 00:00:00 — Utredaren lämnar också förslag till en utvecklad samverkan mellan Skr. 2002/03:126 tingsrätterna. Förslagen i delrapporten har remitterats. 5.3Förslaget till förändringar av tingsrätts inre organisation I den slutrapport som överlämnades redovisar utredaren sitt förslag till förändringar avseende lednings- funktioner, organisation och arbetsformer. De behov av förändringar som utredaren identifierar rör bl.a. ökad delaktighet, tydligare ledning och styrning såväl av tingsrätten i sin helhet som av de enskilda avdelningarna, en flexiblare och effektivare organisation samt förändrade arbetsformer på de dömande avdel- ningarna. De förslag som lämnas är bl.a. införande av en ledningsgrupp bestående av lagmannen och samtliga chefsrådmän, blandade tvistemåls- och brottmålsavdelningar, ökad specialisering, längre cirkulationstider, arbete i storrotlar samt införande av en ordning med ämnesansvariga domare. Arbetet med att identifiera förändringsbehoven och ta fram förslag till förändringar har skett i arbetsgrupper bestående av medarbetare i . Regeringens bedömning: bör minskas genom att de delar av som utgör västerort och söderort förs från tingsrättens domkrets. Västerortsmålen bör föras till och söderortsmålen till . Vidare bör antalet tingsrätter minskas från nio till sju. Handens och tingsrätter bör läggas samman till en ny tingsrätt, som kan kallas , med kansliort i kommun. Södra Roslags och tingsrätter bör läggas samman till en ny tingsrätt, som kan kallas Attunda tingsrätt, med kansliort i kommun. bör vara miljödomstol och fastighetsdomstol och därutöver handlägga länets utsökningsmål. Förslaget att koncentrera bl.a. gemensamma ansökningar om äkten- skapsskillnad och konkursärenden till en av tingsrätterna i den nya organisationen samt de mer långtgående förslagen i fråga om utvecklad samverkan mellan tingsrätterna bör övervägas ytterligare. Regeringen avser att ge i uppdrag att utifrån den angivna inriktningen lämna förslag till närmare lokalisering och dom- kretsindelning av de tingsrätter som berörs av omorganisationen. Målsättningen är att förändringarna av tingsrättsorganisationen skall vara genomförda . Utredarens förslag: Utredaren föreslår att verksamheten i , förutom , fördelas på tre tingsrätter. Remissinstanserna: Riksåklagaren, , Polismyndig- heten i , , samt , och kommuner tillstyrker förslaget om tre tingsrätter. Merparten av övriga remissinstanser, däribland , Handens, , , , och , , , , , , , , , , och kommuner samt och avstyrker förslaget. Av dessa förordar flertalet i stället den alternativa lösning med fem tingsrätter som redovisas i delrapporten. Flera remissinstanser, däribland och kommun, anser att bör lämnas utanför omorganisationen. Länsrätten i lyfter, med särskilt avseende på invånarna i och kommuner, fram behovet av lokal förankring. Ytterligare någon remiss- instans ifrågasätter om inte fler än två tingsrätter är att föredra i södra delen av länet. Merparten av de remissinstanser som yttrar sig över förslaget att föra miljödomstolen och fastighetsdomstolen samt utsökningsmålen till tillstyrker förslaget, däribland och . Förslaget att konkursärenden och ärenden om företagsrekonstruktion samt gemensamma ansökningar om äktenskapsskillnad och familjerätts- liga ärenden skall handläggas av en av tingsrätterna i den nya organisa- tionen avstyrks av de flesta remissinstanser som yttrar sig i denna fråga, bl.a. Konkursförvaltarkollegiet i och . fråga om konkursärenden och ärenden om företagsrekonstruktioner Skr. 2002/03:126 tillstyrks förslaget av . När det gäller utvecklad samverkan är merparten av de remissinstanser som yttrar sig i frågan positiva till utökad samverkan i frågor om t.ex. IT- stöd, utbildning och säkerhetsfrågor. Ett stort antal remissinstanser är dock negativa till en mer långtgående samverkan med bl.a. gemensam beslutsfunktion och gemensam budget. Förslaget i denna del tillstyrks av Skälen för regeringens bedömning: I finns nio tingsrätter; , , , , , , , och Södra Roslags tingsrätt. är med sina ca 420 anställda, varav ca 100 domare, landets i särklass största domstol och mer än sju gånger så stor som den näst största tingsrätten i länet. I tingsrätten handläggs av landets brottmål och tvistemål. Vidare handläggs där ett stort antal mål för hela länet (bl.a. fastighetsmål) och även mål för hela riket (bl.a. patentmål). Den senaste större förändringen av tingsrättsorganisa- tionen i ägde rum . har fått en allt större arbetsbörda och fler särskilda funktioner. Vidare framstår tingsrättens organisation i vissa avseenden som inte helt ändamålsenlig. Det finns ett behov av ökad flexibilitet, förändrade arbetsformer och tydligare ledning och styrning. Även om fungerar tillfredsställande har tingsrätten längre handläggningstider än övriga tingsrätter i länet. En förändring av organisationen för framstår mot denna bakgrund som nödvändig. Reformbehovet är emellertid inte begränsat till . Arbetsbörda och resurser är överlag ojämnt fördelade mellan tingsrätt- erna i länet. Den ojämna fördelningen får negativa konsekvenser för bl.a. arbetsmiljö och effektivitet. Den ger vidare upphov till skillnader i service gentemot allmänheten. Till detta kommer att domkretsarna inte överensstämmer med polis- och åklagarmyndigheternas geografiska indelningar. Det finns således ett behov av att förändra tingsrätts- organisationen i hela länet. är en i huvudsak sammanhållen region när det gäller arbetsmarknad, bostäder och kommunikationer. Fördelarna med detta bör så långt möjligt tas tillvara. Mer jämnstora enheter skulle ge möjligheter till ett mer effektivt resursutnyttjande. Med jämnstora enheter förbättras förutsättningarna för att medborgarna skall få likvärdig service oavsett var i länet de är bosatta. Även den geografiska samordningen med rätts- väsendets övriga myndigheter (polis, åklagare, kriminalvård) kan genom en mer genomgripande reform bli bättre. Det finns också andra fördelar med en mer genomgripande reform. Möjligheterna att skapa mer Skr. 2002/03:126 stimulerande arbetsplatser och utveckla nya arbetsformer blir större. Behov av ökad säkerhet och särskilda utrymmen för t.ex. målsägande kan i större utsträckning tillgodoses. Regeringen delar mot denna bak- grund utredarens bedömning att en mer genomgripande reform innebär stora fördelar. Många remissinstanser, däribland merparten av tingsrätterna i län, har anfört att en ordning med tre tingsrätter skulle innebära alltför stora arbetsplatser med risk för såväl ledningssvårigheter som minskad samhörighet och delaktighet. Flera remissinstanser har framhållit det faktum att är ett tillväxtområde, framförallt de södra och nordvästra delarna, något som dessa remissinstanser anser talar för fem tingsrätter. En organisation med fem tingsrätter har onek- ligen vissa fördelar framför förslaget om tre tingsrätter när det gäller att möta en framtida befolkningsexpansion med åtföljande ökning av måltillströmningen. Regeringen anser mot denna bakgrund att den alter- lösning med fem tingsrätter som redovisas i delrapporten är att föredra framför utredarens förslag. Till skillnad från utredaren anser regeringen att inte bör föras samman med någon av de övriga domstolarna. Som bl.a. och kommuner har påpekat, kan inte anses vara en så integrerad del av den i övrigt huvudsakligen samman- hållna regionen att bör omfattas av omorganisationen. Regeringen anser således att det i länet förutom bör finnas sex tingsrätter. bör, som utredaren föreslagit, minskas genom att de delar av som utgör västerort och söderort förs från domkretsen. Det innebär att endast kommer att behålla den del av sin nuvarande domkrets som utgörs av innerstaden. Västerortsmålen bör föras till och söderortsmålen till . Av kommunikationsmässiga skäl finns det dock anled- ning att överväga om vissa delar av söderort bör föras till den andra tingsrätten i söder. Regeringen delar utredarens bedömning att kommun, som enligt nuvarande ordning ingår i Södra Roslags tingsrätts domsaga, bör föras till . Detta såväl av kommunika- tionsmässiga skäl som för att åstadkomma en bättre samordning med polis- och åklagarväsendets indelningar. Övriga delar av Södra Roslags tingsrätt bör tillsammans med bilda en ny tingsrätt, som kan ges namnet Attunda1 tingsrätt. Mycket talar för att och kommuner, som ingår i domkretsen för , bör föras till . , utom kommun, och bör föras samman till en ny domstol. Denna kan, som utredaren föreslagit, benämnas . kommun bör med hänsyn till polisväsendets geografiska indel- ning och av kommunikationsmässiga skäl föras till . Målsättningen är att de domstolar som berörs av omorganisationen, med undantag för , skall bestå av mellan 20 och 30 domare (årsarbetskrafter). 1 Jfr de medeltida områdena Attundaland och Attundalands rod. De nya tingsrätterna bör lokaliseras på ett sådant sätt att de är geografiskt väl placerade i förhållande till såväl övriga rättsväsendet som För att organisationen skall vara långsiktigt hållbar bör också hänsyn tas till framtida tillväxtområden. Attunda tingsrätt bör ha kansliort i , som är centralt placerat i den norra delen av länet. Vidare är såväl polis som åklagare lokaliserade till . också arrestlokaler där. (kommun) som är en s.k. regional kärna med tillgång till goda Där finns också polis och häkteslokaler samt närhet till åklagarverksamheten i . Beträffande övriga tingsrätter som berörs av omorganisationen, dvs , och , bör utgångspunkten vara att dessa skall behålla nuvarande kansliorter och namn. tingsrätt finns dock bl.a. utifrån ett regionalt utvecklingsperspektiv anledning att ytterligare överväga tingsrättens placering. Regeringen avser att ge i uppdrag att utifrån den angivna inriktningen lämna förslag till närmare lokalisering och domkretsindelning av de tingsrätter som berörs av omorganisationen. uppdraget bör vidare ingå att lämna förslag till de författningsändringar rörande domkretsindelning som ett genomförande kräver. När frågan om tingsrätternas närmare lokalisering och domkrets- indelning är färdigbehandlad har regeringen för avsikt att ge Domstols- verket i uppdrag att i samverkan med de berörda tingsrätterna genomföra förändringarna av tingsrättsorganisationen. Målsättningen är att föränd- ringarna skall vara genomförda . Regeringen avser att så snart det är möjligt efter riksdagsbehandlingen av denna skrivelse utse lagmän i de nya tingsrätterna. har ett flertal särskilda funktioner. av landets fem miljödomstolar samt fastighetsdomstol för Även länets utsökningsmål handläggs vid . Vidare är enligt ett trettiotal författningar exklusivt forum i vissa mål av specialkaraktär samt i vissa fall subsidiärt forum när annan behörig domstol saknas. I syfte att minska bör övervägas om det är möjligt att föra några av de särskilda funktioner som tingsrätten har till andra tingsrätter i länet. Såväl miljödomstolen som fastighetsdomstolen handlägger ett stort Dessa målgrupper är så stora att de i sig genererar särskild Det finns inget som hindrar att dessa mål förs från Stock- holms tingsrätt till en annan domstol i länet. I miljö- och fastighetsmål förekommer vissa frågor av teknisk natur. I dessa frågor är det ändamålsenligt med ett kunskapsutbyte mellan domstolarna. stolen och fastighetsdomstolen bör därför, som utredaren föreslagit, förläggas till samma tingsrätt. Eftersom det i såväl miljö- som fastighets- mål ofta företas längre resor, bör domstolarna lokaliseras till en ort med tillgång till goda kommunikationsmöjligheter. utom omfattande regionala förbindelser även tillgång till fjärrtåg. hänsyn härtill och till strävan att skapa mer jämnstora enheter är det lämpligt att placera dessa båda domstolar vid . Även antalet utsökningsmål är stort. Det finns inte heller beträffande Skr. 2002/03:126 dessa mål något som talar mot att de handläggs av en annan tingsrätt i Utsökningsmålen bör därför föras från . Som utredaren föreslagit bör handläggningen av utsökningsmål föras till . Utredaren har föreslagit att skall behålla sina uppgifter som exklusivt forum i vissa mål av specialkaraktär. Regeringen delar denna bedömning. Dessa mål är få till antalet. För att handlägga dem krävs, förutom en inte obetydlig specialisering, erfarenhet av om- fattande och komplicerade tvistemål av en karaktär som främst före- kommer vid . Även tingsrätts roll som subsidiärt forum enligt olika författningar föreslås oförändrad. Regeringen delar även här utredarens bedömning. Det rör sig om ett litet antal mål och ordningen med som s.k. reservforum är en vedertagen och väl känd ordning. Det är därför lämpligast att be- håller denna funktion. Koncentration av vissa mål- och ärendekategorier till en tingsrätt Utredaren har föreslagit att gemensamma ansökningar om äktenskaps- skillnad och familjerättsliga ärenden samt konkurs- och företagsrekon- struktionsärenden koncentreras till . Merparten av tingsrätterna i länet, däribland Södra Roslags tingsrätt, har anfört att en koncentration av gemensamma ansökningar om äktenskapsskillnad samt familjerättsliga ärenden strider mot intention- erna att skapa attraktiva och stimulerande arbetsplatser. Ett flertal remiss- instanser, bl.a. , har påpekat att den föreslagna ordningen innebär att tvistiga mål normalt måste överlämnas till annan tingsrätt, vilket innebär försämrad service för medborgarna. Flera remiss- instanser, däribland Konkursförvaltarkollegiet i , har anfört att ett så centralt rättsområde som konkursrätten inte bör koncentreras till en tingsrätt eftersom de tingsrätter som avhänds detta rättsområde förlorar kompetens som är nödvändig för andra mål, t.ex. återvinningsmål. Förslaget innebär en förändring av de allmänna principer som gäller i fråga om domstols behörighet och har bäring även på domstolsväsendet i övrigt. Regeringen anser mot denna bakgrund och med hänsyn till de synpunkter som har framförts av remissinstanserna att förslaget i dessa delar måste övervägas ytterligare innan ett ställningstagande kan ske. Utvecklad samverkan mellan tingsrätterna I rapporten föreslås en utvecklad administrativ samverkan mellan tings- rätterna i den nya organisationen, innebärande bl.a. gemensamma funk- tioner inom administration och service. Som exempel nämns i del- rapporten bl.a. upphandling och inköp, IT-frågor och en gemensam växel. Vidare föreslås att de gemensamma funktionerna hålls samman och får en gemensam chef samt att tingsrätterna får en gemensam budget. Regeringen delar utredarens bedömning att en utvidgad administrativ samverkan kan innebära många fördelar. Såväl ökad kvalitet som förbättrad effektivitet kan på detta sätt uppnås. Merparten av förslagen, t.ex. inrättande av en gemensam växelfunktion, kräver inga författnings- ändringar utan är en fråga för de berörda tingsrätterna. När det gäller de mer långtgående förslagen om en ordning med en gemensam chef för de gemensamma funktionerna och också en gemensam budget har många remissinstanser framfört invändningar. Länsrätten i har anfört att en samverkan inte får inkräkta på de beslutsbefogenheter som med ett resultatansvar måste tillkomma den enskilde domstolschefen. har framhållit vikten av att ett samarbete utvecklas på ett sätt som gör att ansvaret för själva verksamheten inte kommer för långt bort från lagmannen för respektive tingsrätt. Flera remissinstanser, bl.a. , har anfört att budgetansvaret bör ligga på respektive tingsrätt för att åstadkomma kostnadsmedvetenhet. Administrativa enheten vid har rest bl.a. frågan hur den gemensamma samordningsfunktionen skall styras och ifrågasatt om domstolar som har gemensam administration, budget och arbetsplanering kan betraktas som självständiga myndigheter. Regeringen anser, inte minst mot bakgrund av de synpunkter som framförts av remissinstanserna, att det inte nu finns tillräckligt underlag för ett ställningstagande till de mer långtgående förslagen om utvecklad administrativ samverkan. Dessa frågor bör således övervägas ytterligare. Utredaren har också föreslagit en utvecklad personalsamverkan med rörlighet mellan olika domstolar. För att åstadkomma en sådan ordning föreslås att nyanställda domare skall få fullmakter som omfattar hela och inte endast en viss tingsrätt. Även i detta avseende har ett antal remissinstanser uttryckt farhågor. Länsrätten i har anfört att lösningen med gemensamma fullmakter inte bör genomföras av såväl konstitutionella skäl som av hänsyn till bl.a. berörda domare. har anfört att behovet av judiciell samverkan torde vara begränsat efter en reform av den yttre organisationen och understryker att rättsläget måste analyseras på ett allsidigt sätt. Enligt regeringens mening finns det inte heller beträffande dessa förslag tillräckligt underlag för ett ställningstagande. Även dessa frågor bör således övervägas ytterligare. De förslag till förändringar av ledningsfunktioner, organisation och arbetsformer som lämnas i slutrapporten framstår som ändamålsenliga och ägnade att skapa goda förutsättningar för såväl en fortsatt hög kvalitet på verksamheten som ökad effektivitet och en god arbetsmiljö. Merparten av förslagen avser förhållanden som inte är författnings- reglerade. Genomförandet är därför främst en fråga för tingsrätten. Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att följa upp och utvärdera de förändringar som genomförs. Utredaren gör bedömningen att många av förslagen kan vara av intresse för det fortsatta utvecklingsarbetet inom domstolsväsendet. Regeringen delar denna bedömning. Av den utvärdering som gjorts av de förändringar i tingsrättsorganisationen som genomförts Skr. 2002/03:126 2001 framgår att de ökade möjligheter till bl.a. kompetensutveckling och stärkt beredningsorganisation som följer av genomförda förändringar inte har tagits tillvara fullt ut (jfr avsnitt 3.3.1.) Regeringen anser att det är angeläget att möjligheterna tas tillvara . Det arbete som har bedrivits och många av de förslag som har tagits fram bör kunna nyttiggöras i det fortsatta förändringsarbetet inom domstolsväsendet. Det gäller naturligtvis även de domstolar som inte har berörts av genomförda sammanläggningar. Regeringen förutsätter att inhämtar synpunkter från domstolsväsendet på de förslag i rapporten som är av mer allmänt intresse. Uppdrag till att granska genomförda förändringar av tingsrättsorganisationen Regeringen ger i uppdrag att granska om de förändringar av tingsrättsorganisationen som har genomförts har skapat större förutsättningar för att uppnå de mål som regeringen har ställt upp för reformeringen av tingsrättsorganisationen. skall vidare analysera vilka konsekvenser i övrigt som de genomförda förändringarna har medfört vad gäller verksamhetens effektivitet. I uppdraget ingår också att belysa konsekvenserna av de olika organisatoriska lösningar som har valts. Uppdraget skall redovisas till regeringen och till den särskilde utredare som regeringen skall ge i uppdrag att utvärdera genomförda förändringar av tingsrättsorganisationen. Kostnaderna för uppdraget, högst , skall belasta det under utgiftsområde fyra uppförda anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m., anslagspost 5 Till disposition. En omfattande reformering av domstolsväsendet pågår sedan några För att ge en helhetsbild över pågående och planerade reformer överlämnade regeringen en skrivelse till , Reformeringen av domstolsväsendet en handlingsplan (1999/2000:106). har vid behandlingen av handlingsplanen ställt Bilaga 1 sig bakom de av regeringen fastlagda allmänna principerna och de organisatoriska lösningarna för reformarbetet (bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255). Av handlingsplanen framgår att reformeringen av domstols- väsendet kräver förändringar av den yttre domstolsorganisationen. Ett relativt stort antal tingsrätter och domkretsar har därför varit föremål för översyn och förändring . I en skrivelse till Reformeringen av dom- stolsväsendet information och uppföljning av handlingsplanen (2000/01:112) redogjorde regeringen för utvecklingen av reformarbetet. I uppföljningen aviserade regeringen att det finns behov av att utvärdera genomförda förändringar av tingsrätts- organisationen. Vid riksdagsbehandlingen av uppföljningen framhöll vikten av att organisationsförändringar som genomförs följs upp och utvärderas (bet. 2000/01:JuU29). Utskottet framhöll vidare att det inte fanns anledning att avvakta med att genomföra planerade förändringar. Vad gällde övriga initierade projekt och utredningar borde dock enligt utskottet resultatet av utvärderingen avvaktas innan organisationsföränd- ringar genomfördes såvida det inte var oundgängligen nödvändigt för verksamhetens fullgörande. Regeringen har för avsikt att ge en särskild utredare i uppdrag att genomföra den aviserade utvärderingen. Till utredaren skall knytas ett antal experter och sakkunniga. Vidare bör utredaren har till- gång till en referensgrupp bestående av representanter för riks- dagspartierna. analys skall ingå som en central del i arbetet med utvärderingen. Målsättning och metod för reformeringen av tingsrättsorganisationen Målsättningen för arbetet med att reformera tingsrättsorganisa- tionen är att bibehålla tillgängligheten, skapa möjligheter för en stärkt beredningsorganisation, säkerställa möjligheterna att rekry- tera personal, skapa förutsättningar för återkommande kompe- tensutveckling, öka möjligheterna att specialisera verksamheten samt förbättra den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. Den metod som valts i förändringsarbetet har varit att skapa större domkretsar. I några fall har det skett genom sammanläggning av två eller flera tingsrätter till en större enhet och i vissa fall genom att verksamheten i den nya större domkretsen även fortsättnings- vis bedrivs på mer än en ort. I några fall tillgodoses tillgängligheten och den lokala förankringen genom att domstolen har tingsställe på en eller flera orter. Arbetet har med att utreda förändringar av tingsrätternas domkretsar har bedrivits av i nära samverkan med berörda domstolar. Reformeringen har skett stegvis och med hänsyn till varje regions särskilda förutsättningar. Efter avslutad utredning har lämnat förändringsförslag till regeringen. Regeringen har regelmässigt informerat om planerade förändringar av tingsrättsorganisationen. Information om sådana förändringar har lämnats dels i budgetpropositionerna , 2000 och 2001, dels i handlingsplanen och uppföljningen av handlingsplanen (skr. 1999/2000:106 och skr. 2000/01:112). Efter godkännande har regeringen gett i uppdrag att genomföra förändringarna. Genomförda och planerade förändringar av tingsrättsorganisationen Arbetet med att reformera tingsrättsorganisationen inleddes genom den sammanläggning av med som genomfördes . Därefter har ytter- ligare 28 tingsrätter varit föremål för organisationsförändringar. Av de förändringar som har beslutats kvarstår genomförandet av de sammanläggningar i , och som aviserades i uppföljningen av handlingsplanen (skr. 2000/01:112). Dessa sammanläggningar kommer att genomföras och omfattas därför inte av uppdraget. Utvärdering av genomförda förändringar av Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare ges i uppdrag att göra en utvärdering av de förändringar av tingsrättsorganisationen som har genomförts . Utredaren skall med utgångspunkt från Riksrevisions- verkets granskning av förändringarna av tingsrättsorganisa- tionen bedöma hur de genomförda förändringarna förhåller sig till de mål som regeringen har ställt upp för arbetet med att reformera tingsrättsorganisationen. Vidare skall utredaren granska genomförandet av förändringarna av tingsrätts- organisationen. Utredaren skall också bedöma lämpligheten av att genomföra förändringarna av tingsrättsorganisationen stegvis region för region. Uppdraget skall redovisas . bedrivs ett omfattande arbete med att reformera domstolsväsendet. Reformarbetet medför bl.a. förändringar av den yttre tingsrättsorganisationen. stort antal tingsrätter har berörts av organisationsförändringar .