prop · GQ031d7 · 2003-01-01 00:00:00 — Försvarsmakten har vidtagit en rad åtgärder för att minska antalet skador, bl.a. genom utbildningssatsningar, utveckling av regelverk och skyddsutrustning samt genomförande av särskilda riskanalyser. fortsatt en minskning av antalet ärenden. Vid utgången av uppgick antalet yrkesofficerare till ca 12 350. har ca 1 300 yrkesofficerare (ca 1 400) lämnat sina anställningar i Försvarsmakten vilket är ca 150 fler än planerat. Differensen beror i allt väsentligt på att avgångarna på egen begäran har varit mer omfattande än vad Försvarsmakten förutsett. Dessa avgångar består i likhet med 1999 och 2000 i hög grad av yngre och av högutbildade yrkesofficerare. Regeringen har noterat denna trend och bejakar Försvarsmaktens planeringsinriktning att fördela den rekryteringsbegränsning som myndigheten anser vara nödvändig på fler år än vad som framgick av budgetunderlaget . Med denna åtgärd skapar Försvarsmakten förutsättningar för att anta fler elever till den grundläggande yrkesofficersutbildningen än vad som tidigare redovisats. Som framgår av propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10, s. 181) anser regeringen att rekryteringskraften utgör den största utmaningen som Försvarsmaktens personalförsörjningssystem har att möta. Regeringen menar att den kanske främsta metoden för Försvarsmakten att upprätthålla en stark rekryteringskraft är att vara offensiv i sin framtoning som arbetsgivare. I detta ligger att utveckla formerna för myndighetens rekrytering på ett sådant sätt att både kvinnor och män blir intresserade av att välja officersyrket. En god rekrytering av unga trupputbildare, truppförare, piloter m.fl. kategorier är dessutom en förutsättning för Försvarsmakten att utföra sina uppgifter. Särskilt gäller detta för utbildningen av de totalförsvarspliktiga, för möjligheterna att bemanna de internationella insatserna och för den långsiktiga tillgången till yrkesofficerare. Antalet yrkesofficerare som är tjänstlediga utan lön har minskat till ca 700. Huvuddelen av de tjänstlediga är . Regeringens bedömning är densamma som regeringen gjorde 1999 och 2000, dvs. att det relativt stora antalet tjänstlediga beror på den osäkerhet som funnits beträffande Försvarsmaktens långsiktiga utveckling. En ytterligare bidragande orsak till tjänstledighetssituationen är att yrkesofficerarnas kompetens är efterfrågad på arbetsmarknaden i övrigt. Regeringen menar dock att den successiva minskning av antalet tjänstlediga som kunnat observeras (ca 900 och ca 800 ) tyder på att Försvarsmakten är på väg mot den långsiktiga stabilisering om 600 tjänstlediga som myndigheten redovisat i budgetunderlaget . I likhet med 2000 har ca 350 yrkesofficerare nyanställts . Antalet motsvarar av det rekryteringsbehov om ca 550 fänrikar som Försvarsmakten långsiktigt har. har ca 550 elever påbörjat det första av yrkesofficersprogrammets och ca 530 det andra. Ovannämnda rekryteringsbegränsningar kommer enligt Försvarsmaktens nuvarande planeringsinriktning att leda till att antalet elever som påbörjar yrkeksofficersutbildningen minskar till ca 450. Den omstrukturering som Försvarsmakten genomgår har medfört att ca 2 400 yrkesofficerare bytt organisationsenhet . Regeringen bedömer att dessa byten och de avgångar som redovisats ovan bidragit till Försvarsmaktens svårigheter att uppnå en stabil bemanningssituation i t.ex. den centrala ledningen. Rörligheten bedöms också ha påverkat såväl tjänstledighetssituationen som avgångarna bland yrkesofficerarna. Rörligheten inom officerskåren påverkas dessutom av att de internationella befattningarna huvudsakligen tillsätts på halvårsbasis och av att ytterligare ca 2 000 yrkesofficerare behöver avvecklas till utgången av 2004. Regeringen bedömer att personalrörligheten inom Försvarsmakten, och i synnerhet inom den centrala ledningen, behöver minskas. Genomsnittsåldern för yrkesofficerarna har varit densamma som , dvs. Sammantaget har antalet yrkesofficerare i Försvarsmakten, vid och vid m.fl. myndigheter minskat från ca 13 300 till ca 12 350 . Försvarsmaktens inriktning var att antalet skulle ha minskat till ca 12 150. Regeringen bedömer att Försvarsmaktens inriktning att vid utgången av 2004 ha minskat antalet yrkesofficerare till ca 11 000 kommer att kunna förverkligas. Enligt regeringen finns det anledning för Försvarsmakten att noga följa de konsekvenser för kompetenstillgången och åldersstrukturen som personalreduktionen ger. Vid utgången av uppgick antalet reservofficerare inom Försvarsmakten till ca 15 800 varav ca 200 kvinnor. Av dessa hade 11 900 aktuellt reservofficersavtal. rekryterades ca 50 nya reservofficerare, varav 4 kvinnor, som ca 400 f.d. yrkesofficerare, varav 12 kvinnor, övergick till att bli reservofficerare. Medelåldern bland reservofficerarna sänktes , från 47 till . Personalkostnaderna för reservofficerarna har uppgått till och ca 450 reservofficerare har tjänstgjort i grundorganisationen. Den totala tjänstgöringstiden har uppgått till drygt 200 årsarbetare. Endast begränsad utbildning har genomförts . Vidareutbildning av reservofficerare med inriktning mot internationell verksamhet har skett genom Försvarsmakten, Förbundet samt . Sammanlagt tjänstgjorde ca 140 reservofficerare i utlandsstyrkan, vilket motsvarar av samtliga officerare i utlandsstyrkan. Reservofficerarna utgör en väsentlig del av befälsresurserna i utlandsstyrkan, men torde enligt regeringen kunna utgöra en ännu större andel. I och med att det nya utbildningssystemet införs kommer reservofficerarna att få en delvis ny roll. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 kommer då att obligatoriskt få tjänstgöra i grundorganisationen eller i utlandsstyrkan. Regeringen avser följa utvecklingen. Försvarsmakten avser att anpassa antalet reservofficerare till behoven i insatsorganisationen samt arbeta för att ytterligare sänka medelåldern hos reservofficerarna. Försvarsmakten har därför sett över anställningsavtalen med reservofficerare anställda enligt och reservbefälskungörelser. Målet för Försvarsmakten är att ca 6 500 reservofficerare skall kunna placeras i befattningar i insatsorganisationen. Försvarsmakten har redovisat att någon uppföljning av de reservofficerare som har bytt förband inte har gjorts. Direktiv om hur dessa personer skall hanteras har dock lämnats till de nya hemförbanden. Regeringen anser att en uppföljning bör göras över hur de reservofficerare som flyttats över från nedlagda förband har omhändertagits vid de nya förbanden vad avser avtal, placeringar och utbildningar. Någon aktiv rekrytering av reservofficerare till befattningar inom hemvärnet har inte bedrivits . Regeringen konstaterade emellertid i prop. 2001/02:159 att andelen reservofficerare i hemvärnet borde öka, varför regeringen avser att följa upp hur andelen reservofficerare i befälsbefattningar i hemvärnet utvecklas. Det är enligt regeringen av vikt att utvecklingen av reservofficerssystemet fortgår. Personskador vid tjänstgöring utomlands Försvarsmakten har i fråga om personskador vid tjänstgöring utomlands i utlandsstyrkan anfört att skaderegleringen hos försäkringskassorna tar mycket och att arbetssjukdomar är svåra att bedöma. Detta har bl.a. lett till att statens riskgarantibelopp i två fall och inte har kunnat betalas ut av Försvarsmakten eftersom inte beslutat i skadefrågan. Försvarsmakten har arbetat med ca 360 rehabiliteringsfall, varav 36 fall har avslutats. Försvarsmakten har redovisat att Försvarsmakten lämnat ekonomiskt stöd till skadade exempelvis för utbildningskostnader för omskolning till datatekniker och 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 lastbilschaufförer samt i form av studielön för ytterligare studieår. I en del fall har Försvarsmakten funnit att ordinarie arbetsgivare inte tar det rehabiliteringsansvar som de enligt Försvarsmakten borde ta. Detta gäller även statliga arbetsgivare. Försvarsmakten har gjort en uppföljning av all personal som tjänstgjort i utlandsstyrkan . Sammanlagt berör detta ca 11 500 personer. Cirka 9 900 personer har enligt Försvarsmaktens bedömning inget behov av stöd och detta har därför avslutats. Övriga personer utreds ytterligare eller har påbörjat rehabilitering. har det ekonomiska utfallet varit ca . har utbetalats i form av statens riskgarantibelopp. Ytterligare 44 prisbasbelopp avses bli utbetalade för skador under hittillsvarande period. begärde i sitt betänkande Försvarsmaktens personal (bet. 2001/02:FöU7, s. 6 och 28) att regeringen skulle återkomma till med en redovisning avseende rekryteringsmål för andelen kvinnliga officerare i Försvarsmakten, förändringar av de fysiska baskraven och förbättringar av arbetsmiljön för kvinnor. Redovisningen nedan beskriver kortfattat de åtgärder Försvarsmakten vidtagit. Regeringens redogörelse för de ytterligare åtgärder som Försvarsmakten avser vidta och det rekryteringsmål som finns för arbetet beskrivs i avsnitt 3.8.4.1. Försvarsmakten har arbetat inom flera områden för att öka rekryteringen av kvinnor. I strävan att undanröja formella krav som diskriminerar kvinnor har Försvarsmakten bl.a. påbörjat ett arbete med att revidera befattningskraven och att i samarbete med modifiera de testverktyg som används. Arbetet med att se över de fysiska baskraven har resulterat i ett principiellt förslag om att ta bort dessa krav vissa specialförband såsom jägarförband undantagna och ersätta dem med ett träningskrav. Försvarsmakten bedömer att detta får positiva effekter för såväl kvinnor i officersyrket som för den generella träningsnivån inom myndigheten. Därutöver har Försvarsmakten fortsatt med de tidigare satsningarna för att rekrytera kvinnor i åldersgruppen . Myndigheten har verkat för att marknadsföra sig som en attraktiv arbetsgivare vid mässor och genom annonsering. Dessutom har unga kvinnor fått möjligheten att genomföra Minilumpen och Tjejmönstring. Försvarsmakten rekryterade sex kvinnor fler 2001 än 2000. Regeringen bedömer dock att en sådan ökning av antalet kvinnor inte är tillräcklig mot bakgrund av att 28 kvinnor beslutade sig för att lämna officersyrket. Avgångarna ligger därmed kvar på ungefär samma nivå som och nivåerna är ungefär dubbelt så höga som 1999. Procentuellt ligger avgångarna för kvinnor fortfarande under den nivå som gäller för män som lämnat officersyrket . Regeringen bedömer dock att detta inte kan ses som en relevant jämförelse mot bakgrund av de generella omstrukturerings- och övertalighetsproblem som myndigheten har tvingats hantera. kan regeringen konstatera att Försvarsmakten påbörjat ett arbete inom flera områden för att eliminera olika former av indirekt diskriminering som bidragit till att utestänga kvinnor från officersyrket och att dessa åtgärder inte har hunnit ge några effekter . Däremot bedömer regeringen att åtgärderna kan komma att få en stor betydelse för de kvinnor som fortsättningsvis söker sig till yrket. Antalet civilanställda (årsarbetare) i Försvarsmakten var ca 9 000. Målbilden om ca 8 200 årsarbetare /03 bedömer Försvarsmakten inte kommer att kunna nås. Prognosen för årets slut är ca 8 600 årsarbetare. Genomsnittsåldern bland de civilanställda har minskat från 48 till . Detta beror bl.a. på att många valt att utnyttja möjligheten att avgå vid och på relativt stora avgångar till följd av ålderspension. Den sjunkande genomsnittsåldern är ett trendbrott i positiv bemärkelse. Den visar att Försvarsmakten vidtagit omfattande åtgärder i enlighet med vad regeringen tidigare framhållit beträffande betydelsen av att påverka den civilanställda personalens åldersstruktur. De bakomliggande personalförändringarna har också medgett nyanställningar vilket är en förutsättning för att personalens kompetensprofil skall överensstämma med de krav som följer med omstruktureringen. har ca 800 civilanställda bytt organisationsenhet till följd av omstruktureringen. Åtgärderna för att minska antalet civilanställda har kostat ca mer än planerat. Av framgår att antalet civilanställda årsarbetare bedöms överstiga det planerade med ca 400 /03. Som orsak till detta anger Försvarsmakten framför allt överföringen av organisationsenheten Reservmateriel från till Försvarsmakten och anställning av civil personal i flygtidsproduktionen. Försvarsmaktens prognos är att kostnadsutvecklingen är under kontroll eftersom lönemedel frigjorts till följd av att den tidigare planerade kategorin visstidsanställda soldater och sjömän inte införts. Det projekt, Kompetens i centrum, som Försvarsmakten inledde för den civilanställda personalen 1998 har fortgått och tagits väl emot i organisationen. Projektet skall utvärderas och en rapport bedöms föreligga . Personal som fullgjort värnplikt har Försvarsmakten anställt personal motsvarande ca 180 årsarbetare med stöd av det befälsförstärkningsavtal som ingåtts med arbetstagarorganisationerna. Då anställningstiderna varierat från någon månad till upp emot har antalet anställda varit betydligt större. Personalen har företrädesvis anställts för instruktörsuppgifter vid förband där det råder befälsbrist och erfarenheterna av detta är goda. Utgående från de erfarenheter som Försvarsmakten vunnit och regeringens inriktning i propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10), att utnyttja och utveckla befintliga anställningsformer bedöms befälsförstärkningsavtalet ha en utvecklingspotential i fråga om att kunna tillvarata den kompetens som de har som fullgjort värnplikt. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Försvarsmakten har redovisat att man gjort en medveten satsning för att stärka chefernas förutsättningar att företräda arbetsgivaren. För varje ny förbandschef, skolchef m.fl. klargörs förväntningarna på rollen som arbetsgivarföreträdare bl.a. i utbildningen för dessa nya chefer. Vid förra årets förbandschefsmöten har huvudsakligen frågor om löneutveckling, personalkostnadsutveckling och chefers ansvar som arbetsgivare tagits upp. Försvarsmakten har fastställt ett 10-punktsprogram rörande personalfrågor. Direktiv har utarbetats till staber och förbandsledningar. Inom Försvarsmakten övervägs kontinuerligt ekonomiska och personalpolitiska konsekvenser inför förändringar av anställningsvillkoren. Avsevärda avtalsförändringar har genomförts . Försvarsmakten har förändrat vissa delar i anställningsvillkoren för de anställda. De flesta fasta och en del rörliga tillägg som inte är arbetstidsberoende har tagits bort. Av ett 30-tal tillägg återstår endast ett fast dyktillägg och tre rörliga, nämligen flygrisktillägg, tillfälligt hopptillägg och ammunitionsröjningstillägg. Övriga tillägg är inarbetade i de individuella lönerna. Förvarsmakten har visat vilka tillägg som försvunnit fr.o.m. . Detta har medfört en minskning av kostnaderna för tilläggen med med motsvarande ökning av grundlönerna. Ett nytt befattningsvärderingssystem är också under införande. Ett nytt arbetstidsavtal är framförhandlat och började gälla . Detta innebär bl.a. att det införts ett förenklat sätt att beräkna ersättning för övningsdygn samt begränsningar i att spara tid med anledning av genomförda övningsdygn. Planeringstiden sänks från 45 och är därmed bättre anpassad till verksamhetens behov av kortare planeringstider och medför således reducerade kostnader för omplaneringar. Av den personalekonomiska redovisningen framgår i huvudsak följande. Den totala personalkostnaden per årsarbetare har ökat både . Genomsnittslönen för yrkesofficerare ökade 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Inlösen av tillägg har bidragit till ökningstakten. Genomsnittslönen för civilanställda ökade och . Även här har inlösen av tillägg bidragit till ökningstakten. I kompletterande underlag har Försvarsmakten visat att relationen mellan jämförelsetalen påverkats med några procentenheter på grund av att storleken på retroaktiva löneutbetalningar varierat kraftigt mellan åren. Den löneökningstakt som Försvarsmakten redovisat till i den årliga inrapporteringen av löner för identiska individer är för samtliga anställda i Försvarsmakten . Övertidskostnaden för yrkesofficerare minskade från ca 2000 till ca 2001 och för civilanställda från ca 2000 till ca 2001. Minskningen beror bl.a. på att övertidsstopp infördes . De totala lönekostnaderna, dvs. grundlön, fasta och rörliga tillägg inkl. sociala avgifter utgjorde för yrkesofficerare ca , varav ca i tillägg samt för civilanställda ca , varav ca 200 miljoner i tillägg. Enligt regeringens bedömning har Försvarsmakten i ovannämnda frågor till viss del beaktat den kritik som främst tidigare riktat mot Försvarsmaktens sätt att hantera arbetsgivarrollen, inte minst avseende lönebildningsfrågan. Många av åtgärderna i lönefrågan har inte fått fullt genomslag . Regeringen avser därför att fortsätta att följa frågan. Det militära skolsystemets högre utbildning Försvarshögskolans uppgifter är att utbilda yrkes- och reservofficerare på högre nivåer, att kompetensutveckla chefer för totalförsvarets behov samt att bedriva viss forskning inom ämnen som nära anknyter till skolans utbildningsområden. Utbildningsverksamheten utgör av myndighetens verksamhet vilket innebär en avsevärd minskning i jämförelse har andelen forskningsverksamhet inom Försvarshögskolan ökat i motsvarande grad. Utbildningen är helt avgiftsfinansierad och Försvarsmakten svarar för merparten av beställningarna. Försvarsmaktens bedömning är att kvaliteten på Försvarshögskolans nivåhöjande utbildningar är hög. belyser Försvarsmakten behovet av att den egna myndigheten förbättrar den egna uppföljningen av beställningar och att Försvarshögskolan ökar kvaliteten i sin redovisning av uppnådda mål och ekonomiska resultat. Inom utbildningsverksamheten har kostnaderna per kurs och per helårsprestation ökat i jämförelse med föregående år. Försvarshögskolans förklaring till detta är lågt antal studerande per kurs inom fackprogram och fristående kurser samt sent inkomna beställningsannulleringar från Försvarsmakten. Försvarsmakten har redovisat en ambition att i högre utsträckning genomföra viss utbildning själv då den bedöms bli billigare än om Försvarshögskolan genomför den. Försvarshögskolan har genomfört en utbildningsöversyn som är kopplad till införandet av det nya huvudämnet krigsvetenskap och den har påverkat såväl stabssom chefsprogram. Vidare har målsättning och delkurser förändrats i dialog med Försvarsmakten. För de militära programmen har även synen på chefsutvecklingsprocessen förnyats och detta bedöms leda till framtida förändringar av pedagogik och examinationsformer. I årsredovisningen framkommer att av skolans forskning är anslagsfinansierad. Försvarshögskolan anger att undervisningen strukturerats ämnesvis för att underlätta en koppling till den forskning som bedrivs vid skolan. Försvarshögskolan har sammanlagt 16 professorer och adjungerade professorer. Av dessa bidrar tre stycken särkilt till uppbyggnaden av det nya ämnet krigsvetenskap. Vidare har antalet disputerade vid skolan ökat från 35 till 41 personer, vilket bidrar till att öka andelen undervisningstimmar med forskningsutbildade lärare. Försvarsmakten har tillsammans med representanter från polisen, samt fackliga organisationer påbörjat ett EU- projekt som syftar till att synliggöra och förändra attityderna gentemot homosexuella. , bi- och transpersoner1 i försvaret (HoF) som en grupp anställda tog initiativ till att bilda har fått Försvarsmaktens officiella stöd. Försvarsmakten har utgående från myndighetens policy om mänskliga rättigheter och demokratiska grundvärderingar tagit fram utbildningsmaterialet Folkens rätt ideologiers övergrepp. Materialet används på förband och skolor för att sprida kunskap om att myndigheten inte accepterar främlingsfientlighet. Utbildning i frågorna utgör dessutom en del av stabs- och chefsprogrammen vid . Regeringen konstaterar att resultatet av Försvarsmaktens arbete med att motverka olika former av diskriminering grundat på religiös eller etnisk tillhörighet och på sexuell läggning inte kan presenteras i form av något mätbart resultat. Myndighetens arbete har dock bidragit till att synliggöra situationen inte minst för homo- och bisexuella samt transpersoner inom försvaret. Till detta har även överbefälhavarens tydliga ställningstagande i frågan som belönades med Guldlambdan starkt bidragit. Det är angeläget att Försvarsmaktens arbete mot diskriminering kan kvalitetssäkras genom att ta fram lämpliga instrument för att kunna mäta måluppfyllelsen. Jämställdhet och etnisk mångfald avseende de totalförsvarsgemensamma myndigheterna har integrerat arbetet med det lagstadgade skyddet mot diskriminering av olika slag med det systematiska arbetsmiljöarbetet. Av myndighetens arbetsmiljöpolicy framgår målformuleringen för jämställdhet och etnisk mångfald. Målen inom de båda områdena är därefter nedbrutna till aktiva åtgärder som bl.a. 1 Transperson är ett paraplybegrepp för individer vars könsidentitet och/eller könsidentitetsuttryck tidvids eller alltid skiljer sig från för det kön som registrerats för dem vid födseln. Bl.a. kan transsexuella, transvestiter och transgenderister definieras som transpersoner. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 rör rekrytering, arbetsförhållanden och kompetensutveckling. Myndigheten redovisar att den totala andelen kvinnor ökat med en procent från 2001. Regeringens bedömning är att bedriver ett planmässigt, aktivt och målinriktat arbete i dessa frågor. Varje enhet inom skall upprätta en plan för sitt jämställdhetsarbete och en inventering av löneskillnader har gjorts. Målet att det underrepresenterade könet skall utgöra av medarbetarna har nåtts inom en kompetenskategori av tre och arbetet med att nå en än jämnare könsfördelning fortsätter. krävs svenskt medborgarskap för anställning vid . Verket eftersträvar en kompetenshöjning bl.a. genom ökad etniskt och kulturell mångfald i rekryteringsarbetet. Regeringens bedömning är att bedriver ett planmässigt, aktivt och målinriktat jämställdhetsarbete och vill understryka vikten av att myndigheten stärker sitt fortsatta arbete med en jämställdhets- och mångfaldsplan. Försvarshögskolan har däremot inte redovisat ett aktivt arbete för jämställdhet och ökad etnisk mångfald som motsvarar regeringens krav på myndigheten. Frågan har därför tagits upp med myndighetsledningen med inriktningen att arbetet måste intensifieras inte minst mot bakgrund av att skolan i många avseenden förmedlar normer och värderingar till framtidens officerare. Försvaret radioanstalts jämställdhetsarbete bedrivs främst med målsättningen att öka andelen kvinnliga anställda inom de tekniska områdena. Myndigheten har trots olika åtgärder haft betydande svårigheter att öka rekryteringen av kvinnor till de tekniska områdena. Regeringen anser att det är viktigt att myndigheten fortsätter att sträva efter att jämna ut obalanser i rekryteringen. Arbetet inom dessa områden pågår vid . Bland annat fastställde institutets styrelse 2001 en policy och en handlingsplan för myndigheten omfattande såväl sexuella trakasserier och kränkande särbehandling som förbud mot diskriminering på grund av etnisk tillhörighet. Rekryteringssatsningarna under de senaste 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 åren har resulterat i en personalsammansättning med ökande etnisk mångfald. Försvarsmakten har tagit fram ett utbildningspaket om sexuella trakasserier. Vid Högkvarteret har även en stödgrupp startat som skall kunna ge kontinuitet och kvalitet i hanteringen av dessa frågor. Antalet anmälningar av sexuella trakasserier har ökat vilket Försvarsmakten bedömer kan ha sin förklaring i att allt fler vet var de kan få stöd om de blir utsatta. De ekonomiska besparingarna medförde dock att Försvarsmakten inte utbildade de rådgivare man planerat i frågor som rör sexuella trakasserier . Staber, förband, skolor och centra har däremot ålagts att utarbeta lokala handlingsplaner och att genomföra utbildning mot sexuella trakasserier. Inte vid något förband har all personal utbildats mot sexuella trakasserier, men huvuddelen av personalen vid ett tiotal förband har fått informationen. Möjligheterna till uppföljning är dock begränsade då utbildningspaket i vissa fall delats ut för självstudier.