prop · GQ031d21 · 2003-01-01 00:00:00 — I besluten om regionalt utvecklingsbidrag beräknas av de nya arbetstillfällena tillfalla kvinnor. Detta innebär att villkoret för stödformen att av antalet nya arbetstillfällen skall avse vartdera könet i stort sett är uppnått, men antalet arbetstillfällen som beräknas tillfalla kvinnor har minskat . Även vad gäller landsbygdsstöd och småföretagsstöd har andelen arbetstillfällen som förväntas tillfalla kvinnor minskat. För landsbygdsstödet har andelen minskat från till , och för småföretagsstödet från till . Detta innebär att villkoret inte är uppfyllt för dessa stödformer. Tabell 3.5 Utbetalda generella regionalpolitiska företagsstöd åren 1999-20011 nedsatta socialavgifter och transportbidrag. Utbetalda generella regionalpolitiska företagsstöd minskade betydligt 2000 på grund av att stödformen nedsatta socialavgifter inom utgiftsområdet har upphört. har det endast skett retroaktiva utbetalningar om ca . Transportbidrag har kompenserat en del av företagens kostnader för varutransporter. Stöd till kommersiell service har beviljats för ca , vilket är en avsevärd ökning jämfört , och har bidragit till att upprätthålla servicenivån i gles- och landsbygd. Såddfinansiering har beviljats för ca till små och medelstora företag. Stödet förväntas ha betydelse för teknikbaserade företag i tidiga utvecklingsfaser. Den övervägande delen av såddfinansieringen finansieras med andra medel än medel från regionalpolitiken. Inom programmet för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder på som startade har beslut för ytterligare fattats . Härmed har beslut fattats för sammanlagt ca . En mer detaljerad beskrivning per län av dels beviljade selektiva regionalpolitiska företagsstöd, projektverksamhet och medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram, dels utbetalda medel avseende generella regionalpolitiska företagsstöd (transportbidrag) återfinns i följande tabeller. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 3.6 Beviljat stöd m.m. av länsstyrelserna, regionala självstyrelseorgan, och regeringen fördelat på län1 1I tabellen redovisas inte () och regeringens () beslut avseende central projektverksamhet. 2Avser regionalt utvecklingsstöd, landsbygdsstöd, småföretagsstöd och sysselsättningsbidrag. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 3.7 Utbetalt transportbidrag fördelat på län , och ingår inte i stödområdet för transportbidrag. De resultat som här redovisas avser beträffande de selektiva företagsstöden och den regionala projektverksamheten inte resultaten på grund av utgifter . Istället redovisas de förväntade resultaten på grund av beslut som fattats . Det finns ännu inget redovisningssystem som kan koppla ihop utgifter ett visst år med senare års resultat. I resultatredovisningen avseende strukturfondsprojekten och de generella företagsstöden redovisas däremot utgifterna relaterade till uppnådda effekter. Utgifterna inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling uppgick totalt till ca . Resursåtgången har ökat med jämfört med utgifter, som uppgick till . Det beror främst på att utbetalningarna har ökat på flera anslag jämfört med . Utbetalningarna på anslaget Europeiska regionala utvecklingsfonden för perioden 20002006 ökade med . Utbetalningarna från anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder, som bl.a. utgör medfinansiering till strukturfondsprogrammen, ökade med ca jämfört med . Utbetalningarna från äldreanslagen, främst A1 Regionalpolitiska åtgärder, minskade jämfört med . Det totala anslagssparandet för utgiftsområdet uppgick till . Vidare har av anslagssparandet på totalt på äldreanslagen A1 Regionalpolitiska åtgärder, A9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till från och A11 Regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m. från budgetåret tagits i anspråk. Av anslagssparandet har regeringen dragit in ca . Återstående anslagssparande, , beräknas tas i anspråk . Utgifterna för de generella företagsstöden uppgick till vilket är en minskning med jämfört med föregående budgetår. Utgifterna för de regionalpolitiskt inriktade programmen, dvs. mål 1 och 2 samt Interreg och , inom uppgår till inklusive utgifter från anslaget 33: 7 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20002006 med . Utgifter redovisas också under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Regeringens analys och slutsatser avseende måluppfyllelsen för politikområdet grundar sig bl.a. på utvärderingar som gjorts av insatserna. För en utförlig redovisning av utvärderingar och deras resultat inom politikområdet se propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4). Vad avser utvärderingar av strukturfonderna se avsnitt 3.8. som marknaderna internationaliseras och centrala produktionsresurser blir allt mer lättrörliga tenderar den lokala och regionala miljön att bli viktigare för företagens konkurrenskraft. En förklaring är att ett företags innovationsförmåga ökar om en fungerande kunskapsöverföring och samspel med andra företag och organisationer i den lokala miljön kommer till stånd. Den lokala arbetsmarknadsregionens utveckling har därmed ett nära samband med olika näringars konkurrenskraft. Landets ekonomiska utveckling blir därmed i hög grad beroende av hur väl de lokala arbetsmarknadsregionerna fungerar. Näringslivets strukturomvandling har inneburit att produktionen blivit mer kunskapsintensiv. Detta medför att det kan finnas pro- blem i form av såväl arbetskraftsbrist och som arbetslöshet. Detta förhållande uppträder både inom och mellan regioner. Strukturomvandlingen innebär att resurser överförs från mindre konkurrenskraftiga verksamheter till mer konkurrenskraftiga. En sådan resurs är arbetskraft. Personer i arbetsför ålder flyttar emellertid i mycket liten utsträckning mellan lokala arbetsmarknadsregioner. Visserligen har rörligheten ökat, men ökningen gäller uteslutande yngre personer som mestadels flyttar p.g.a. studier. Den geografiska rörligheten bland sysselsatta och arbetslösa har till och med minskat . Förutsättningarna för att åstadkomma väl fungerande lokala arbetsmarknadsregioner varierar över landet. Det finns ett positivt samband mellan regioners ekonomiska utveckling och grundläggande strukturella förhållanden såsom folkmängd, möjligheter till transporter och andra former av kommunikationer samt närhet till utbildning och forskning. Den regionala befolkningsutvecklingen följer stabila mönster . Den långsiktiga befolkningsminskningen har lett till att regioner med krympande befolkning har relativt få kvinnor i barnafödande åldrar och svårt att behålla de grupper som är mest rörliga dvs. Befolkningsprognoser visar att de flesta regioner, bortsett från storstadsregionerna och ett antal högskole- och universitetsregioner, kommer att minska sin folkmängd. I samtliga regioner kommer befolkningen att i genomsnitt bli äldre och andelen människor i förvärvsaktiv ålder att sjunka. Även lokala arbetsmarknadsregioner med likartade strukturella förutsättningar utvecklas olika. Orsaken till detta är bland annat skillnader i lokal dynamik, det vill säga faktorer som understödjer nyföretagande, innovationsförmåga, flexibilitet och ständigt lärande. Den långsiktiga regionala problembilden avseende bl.a. sysselsättningsutveckling och arbetslöshet är förhållandevis oförändrad såtillvida att det är samma områden som haft den mest ogynnsamma utvecklingen. Servicetillgången har försämrats i dessa områden. Antalet dagligvarubutiker t.ex. fortsätter att minska med 200 butiker eller . Den största minskningen har skett i gles- och landsbygdsområden. Målen för regionalpolitiken var bl.a. att den skulle skapa förutsättningar för hållbar ekono- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 misk tillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvillkor skapades för kvinnor och män i hela riket. Målet för den lilla regionalpolitiken var att den främst skulle underlätta för näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden att utvecklas så att det bidrog till att uppfylla målen för regionalpolitiken. Instrument för att genomföra politiken har bl.a. varit EG:s strukturfondsprogram, regional projektverksamhet och de regionalpolitiska företagsstöden. Insatser inom politikområdet har bl.a. syftat till att främja nyföretagande, företagsutveckling och företagens innovationsförmåga. Det är emellertid inte i första hand åtgärder inom ramen för politikområdet, som är avgörande för den regionala utvecklingen och möjligheterna att uppfylla de regionalpolitiska målen. Regionalpolitiska hänsynstaganden inom andra politikområden är av större betydelse för den regionala utvecklingen. Enskilda insatser inom politikområdet har utvärderats. Däremot har inga samlade utvärderingar av regionalpolitiken gjorts. Ett problem, oavsett vilken utvärderingsmetod som används, är svårigheten att avgränsa olika åtgärders effekter från andra faktorer som påverkar den regionala utvecklingen. Vissa slututvärderingar av EG:s strukturfondsprogram av oberoende utvärderare är avslutade. Av dessa går det att dra vissa gemensamma slutsatser. Projekten har främst haft s.k. förutsättningsskapande karaktär, i enlighet med vissa insatser i programmen, där effekterna kommer att visa sig på lång sikt. Sysselsättningsmålet för programmen har uppfyllts. Det positiva konjunkturläget under genomförandet har bidragit till det. Effekter av programmen är dessutom att nya samarbetsrelationer skapats mellan offentliga aktörer och det privata näringslivet samt över administrativa gränser. Utvärderarna konstaterar att det finns vissa brister gällande indikatorerna och deras tillämpning. Inför nuvarande programperiod har indikatorernas antal minskats och definierats bättre. Syftet är att få bättre information om programmens samlade resultat och effekter samt underlätta jämförbarheten mellan programmen. För att särskilja strukturfondsinsatsernas effekter från andra faktorers måste arbetet med att utveckla bättre analysmetoder fortsätta. Under nuvarande programperiod kan lärdomar dras från utvecklingsarbete och riktlinjer samt de gjorda utvärderingarna. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Få samlade utvärderingar har gjorts av de regionalpolitiska företagsstödens och den regionala projektverksamhetens (dvs. de projekt som inte har delfinansierats av ) effekter. Möjligheterna att dra slutsatser om vilka effekter verksamheten sammantaget har haft är därför begränsade. Enligt ITPS är antalet kvalificerade utvärderingar begränsat och det är huvudsakligen enskilda företagsstöd som varit föremål för utvärderingarna. Brister förekommer härvid bl.a. i den samhällsekonomiska analysen. Enligt utvärderingen De regionalpolitiska företagsstöden en studie av användning och effekter (2000), kan effekterna av regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd och småföretagsstöd sammanfattas med att de bidrar till att skapa sysselsättning och överlevnad på kort sikt men att dessa effekter inte kan beläggas på . Det går inte heller att belägga att stöden skulle leda till ekonomisk tillväxt i stödföretagen. Fram /99 har emellertid målet med de selektiva företagsstöden främst varit att öka sysselsättningen. De utvärderingar som har gjorts har studerat stödens effekter avseende detta mål. är målen för de selektiva företagsstöden att de skall medverka till ekonomisk tillväxt och därmed bidra till att åstadkomma nya varaktiga arbetstillfällen. Det har inte gjorts några utvärderingar av sysselsättningsbidraget sedan det omvandlades till en selektiv stödform. Regeringen har därför givit ITPS i uppdrag att utvärdera sysselsättningsbidragets effekter. I en utvärdering genomförd av 2001 konstateras bl.a. att Stiftelsen gör en betydande samhällsnytta och att dess risklåneverksamhet är efterfrågad bland företagen. Fonden har, enligt utvärderingen, betydande finansiella tillgångar, hög kompetens och en effektiv resursanvändning. Fonden tar högre risker än bankerna och konkurrerar därmed inte med dessa, men anses ändå allmänt agera affärsmässigt. Stödformerna småföretagsstöd och lån till privata regionala investmentbolag har inte haft önskad effekt. De har därför avskaffats . Det är regeringens principiella inställning att det i ett längre perspektiv är angeläget att reducera användningen av olika regionalpolitiska företagsstöd bl.a. genom att i ökad utsträckning se till att inte högre bidrag lämnas än vad som är nödvändigt för att en investering skall kunna komma till stånd. När behov av marknadskompletterande finansieringsinsatser föreligger, bör främst former som innebär att återbetalning av kapitalet sker användas. Sedan utredningen om Insatser för tillväxt och företagsutveckling på regional nivå (Dir. 2001:103) lämnat sin slutrapport kommer regeringen att aktualisera frågan och återkomma till . Bristen på och svårigheterna att utvärdera politiken är ett stort problem. Regeringen vet inte om de fattade besluten leder till önskade effekter. ITPS har en viktig roll att fylla genom att bl.a. medverka till att i ökad utsträckning göra det möjligt att utvärdera den nya regionala utvecklingspolitiken. Det generella stödet, transportbidrag, bedömer regeringen ha bidragit till att på olika sätt kompensera företag i de regionalpolitiskt prioriterade områdena för bl.a. långa transporter och merkostnader på grund av det geografiska läget. Därmed bedöms sysselsättningen kunnat upprätthållas i dessa företag i högre utsträckning än annars varit fallet. Det kan enligt regeringens bedömning finnas ett underutbud av finansieringskapital i vid bemärkelse i regionalpolitiskt prioriterade områden. Ett problem som uppstått är att långivare, framför allt banker, har blivit allt mer restriktiva med sin utlåning. Det finns ett för litet utbud av kapital till små och medelstora företag i regionalpolitiskt prioriterade områden. En del av underutbudet täcks bl.a. av Stiftelsen AB:s låneverksamheter och till viss del även av de regionalpolitiska företagsstöden. Åtgärder inom utgiftsområdet har bidragit till att stimulera utvecklingen i gles- och landsbygder. Servicetillgången är en viktig faktor för möjligheterna att skapa, eller upprätthålla, attraktiva gles- och landsbygder. Förändringar av servicestrukturen medför i många fall försämrad servicetillgång för många boende och verksamma i glesbygds- och landsbygdsområden. Både kommersiell och samhällelig service har utvecklats med hjälp av regionalpolitiska åtgärder, såsom stöd till kommersiell service. Särskilda projekt med syfte att utveckla servicelösningar har genomförts. Genom dessa insatser har i många fall samlokaliserade servicelösningar, och anpassade efter lokala förutsättningar, ofta drivna av lokala entreprenörer, uppkommit. gärderna har bidragit till att i vissa fall upprätthålla och även utveckla tillgänglig service. Genom olika typer av selektiva företagsstöd och projektverksamhet, bl.a. som medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram, har politiken enligt regeringen bidragit till att utveckla framför allt näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden. Bedömningen grundar sig bl.a. på de utvärderingar som gjorts av företagsstöden och projektverksamheten samt de utvärderingar som har gjorts av projekt inom för regionalpolitiskt inriktade åtgärder. Regeringen bedömer, mot bakgrund av tillgängliga utvärderingsrapporter, att insatserna inom strukturfondsprogrammen har bidragit till en positiv utveckling i berörda regioner. De regionalpolitiska medlen inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling kan, på grund av dess jämförelsevis ringa omfattning, endast marginellt påverka utvecklingen i bl.a. de regionalpolitiskt prioriterade områdena. Andra statliga och privata insatser inom ramen för t.ex. EG:s strukturfondsprogram och de regionala tillväxtavtalen är exempel på att ytterligare resurser från andra källor, t.ex. myndigheter inom olika politikområden, kommuner och det privata näringslivet, skjuts till. Även investeringar som erhållit företagsstöd finansieras till den största delen av företagen själva eller t.ex. via bank. Åt- gärder som finansieras inom utgiftsområdet fungerar sålunda ofta som katalysatorer, som medför att ytterligare åtgärder som påverkar den regionala utvecklingen positivt, kommer till stånd. Åtgärder som finansieras inom utgiftsområdet bedöms därför medverka till att få igång processer och investeringar som troligtvis inte annars hade kommit till stånd. Det är svårt att bedöma om målen för politikområdet har uppfyllts. Det är bl.a. svårt att bedöma hur den faktiska utvecklingen blivit om staten inte gjort några regionalpolitiska insatser. Avsikten är att den nya politiken på ett mer systematiskt sätt skall följas upp och utvärderas och därmed skall resultatinformationen till förbättras. Ansvaret för att målet för den nya regionala utvecklingspolitiken uppnås skall främst uppfyllas genom åtgärder inom följande politikområden: Regional utvecklingspolitik, Näringspolitik, Arbetsmarknadspolitik, Utbildningspolitik, Transportpolitik, de delar av Forskningspoliti- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 ken som avser utveckling av innovationssystem, Landsbygdspolitik och politikområdena inom de areella näringarna samt Kulturpolitik. Insatser inom dessa politikområden kommer således att vara av avgörande betydelse för uppfylla det nya målet. För att utveckla och förbättra den framtida resultatredovisningen inom det nya politikområdet Regional utvecklingspolitik har regeringen vidtagit flera åtgärder. Bland annat avses de regionala tillväxtprogrammen effektutvärderas på ett liknande sätt som EG:s strukturfondsprogram. Programmen skall även kontinuerligt följas upp och processutvärderas för att främja lärandet. Effekterna av politiken bör kunna avläsas utifrån ett ekonomiskt, ekologiskt och socialt perspektiv. Regeringen avser att initiera ett utvecklingsarbete om hur det nya politikområdet bör följas upp och effektutvärderas. () har inte haft någon invändning i revisionsberättelsen för avseende . har en samordningsroll avseende strukturfonderna. I det följande lämnas en översiktlig redovisning för dessa tillsammans med resultatet av gjorda utvärderingar. Ytterligare och mer detaljerad information lämnas också under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. För programperioden 20002006 har tilldelats ca , exklusive resultatreserven, från de fyra strukturfonderna. Strukturfondsprogrammen omfattar totalt inkl. nationell offentlig medfinansiering och privat medfinansiering. Nedan redovisas medelsfördelningen från strukturfonderna mellan de olika programmen samt beslut och utbetalningar. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 grammen redovisas den totala tilldelningen EU- medel per program, dvs. även andra länders andel. De Interregprogram som redovisas på statsbudgeten är Kvarken-Mittskandia, och . Tabell 3.8 Vissa uppgifter om Tilldelade EU-medel (ram) (mnkr) Beslutade medel t.o.m. (% Utbetalade medel t.o.m. (% av ram) Fiskeåtgärder utanför mål 1 Program som redovisas utanför Anm: Omräkningskurs från euro . Samtliga program har godkänts av EG-kommis- sionen och genomförandet har startat. Genomförandet har kommit längst för mål programmen. har beslut fattats om ca , motsvarande av EU-medlen. Den nationella offentliga medfinansieringen uppgår till ca och den privata till ca . Av den nationella offentliga medfinansieringen har för målen 1 och 2 kommunerna stått för , länsstyrelserna , landstingen och övrig statlig medfinansiering . Totalt har , motsvarande , av EU-medlen utbetalats till projekten. Prognosen är att av strukturfondsramen skall vara utbetald . Förväntat resultat enligt programdokumenten inom målen 1 och 2 är att insatserna skall bidra till att skapa 30 000 nya eller bevarade arbetstillfällen och ca 8 000 nya företag. Avslutade projekt redovisar att de har bidragit till att skapa ca 2 000 nya eller bevarade arbetstillfällen och ca 500 nya företag. Halvtidsutvärderingar kommer att genomföras och presenteras . För programperioden 19951999 tillfördes sammanlagt eller ca från . Den nationella offentliga medfinansieringen har uppgått till och den privata medfinansieringen till . var som medel kunde betalas ut till projektägarna. Slutredovisning av programmen till har skett för flertalet av programmen . Merparten av de sista inbetalningarna från EG- kommissionen till väntas . Totalt av EU-medlen har betalats ut till projektägare. För regionalfonden har betalats ut. Motsvarande andelar för socialfonden och jordbruksfonden är samt för fiskefonden . Högst är utnyttjandegraden för målen 3, 4 och 5a Jordbruk, , och lägst för gemenskapsinitiativet Pesca, . Den främsta anledningen till att inte alla medel använts är att projekten inte utnyttjat alla beviljade medel. Vissa projekt som beviljades medel sent under pro- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 gramperioden lyckades på grund av den korta tidsperioden inte utnyttja tillgängliga medel. I jämförelse med andra medlemsstater är utnyttjandegraden i tillfredsställande. Projekten som genomförts inom målen 2, 5b och 6 beräknas enligt ha bidragit till att skapa eller bevara ca 65 000 arbetstillfällen och ca 12 000 nya företag. Resultatet överstiger målen i de samlade programdokumenten, vilka var att 45 000 arbetstillfällen skulle skapas eller bevaras och 3 000 nya företag startas. Gjorda utvärderingar visar att resultaten kan vara överskattade. EG:s strukturfondsprogram utvärderas före programstart, efter halva tiden och efter programperiodens slut. I strukturfondsarbetet har utvärderingar blivit en viktig del i genomförandet av programmen. har slututvärderingar för programperioden 19951999 lämnats för mål 5b-programmen och gemenskapsinitiativen LEADER II, , Småföretagsinitiativet och Konver. För målen 2, 6 och vissa Interregprogram kommer slututvärderingarna att vara klara . EG- kommissionen genomför också utvärderingar av mål 6 och två mål 2 program samt vissa Interregprogram, vilka kommer redovisas . De oberoende utvärderingarna har upphandlats och för de program där slutredovisningar lämnats 2001 har Nordregio, Nordeg, Forum for , , Ledningskonsulterna i och genomfört utvärderingarna. I dessa utvärderingsrapporter anger utvärderarna några gemensamma slutsatser. En sådan är att det finns vissa reservationer beträffande indikatorerna och deras tillämpning. Man pekar särskilt på behovet att utveckla metoder för att bättre kunna isolera effekterna av strukturfondsprogrammen. Det finns också problem när social och ekonomisk utveckling i regionen skall redovisas, då dessa uppgifter har en eftersläpning . Överskattning av resultaten finns och ett förslag är att ha externa utvärderare vid inrapportering av indikatorer vid projektavslut. Sysselsättningsmålet för programmen har uppfyllts och en viktig anledning är det positiva konjunkturläget under genomförandet. En annan slutsats är att projekten haft s.k. förutsättningsskapande karaktär, där resultaten kommer att visa sig längre fram. Effekter för alla program är vidare att nya samarbetsrelationer skapats mellan offentliga 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 aktörer och det privata näringslivet samt över administrativa gränser. Nedan redovisas utvärderarnas programspecifika slutsatser. Mål 5b-programmens syfte har varit att underlätta en strukturomvandling och en del av effekterna av projekten kommer därför på . De kvantitativa målen med nya företag samt nya, bevarade och tillfälliga arbetstillfällen har i huvudsak uppnåtts i samtliga fem 5b-program, vilka är //, , Sydöstra , och Skärgården. Huvuddelen av de skapade arbetstillfällena har kommit till via de företagsinriktade åtgärderna. Stora satsningar har t.ex. kunnat göras på högskoleområdet inom programmet Sydöstra med både distansutbildningar och utlokaliserade utbildningar. Dessutom har programmen bidragit till en rad andra resultat och spin-off effek- ter, bl.a. nya samarbetsrelationer mellan olika aktörer. LEADER-programmens syfte har varit att främja landsbygdsutveckling genom lokal mobilisering. Programmen har haft ett tydligt ungdomsperspektiv och många projekt har varit rena ungdomsprojekt.