prop · GQ031d24 · 2003-01-01 00:00:00 — Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 36:13 Rikstrafiken: Trafikupphandling, ingå ekonomiska förpliktelser som omfattar högst och som, inklusive tidigare åtaganden, innebär utgifter på högst . 9.7.236:13 Rikstrafiken: Trafikupphandling Tabell 9.5 Härledning av nivån 20032004 för anslag 36:13 Trafikupphandling Förändring till följd av: Överföring från andra anslag2 Förslag/beräknat anslag Anslaget finansierar statens upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik samt andra kostnader som går att hänföra till Rikstrafikens uppgifter. Anslaget får även användas för utredningar med anknytning till kollektiv persontrafik. 1Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2Engångsöverföring till anslaget 7:1 gjordes . Anslagsnivån återgår till ursprunglig nivå. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Tabell 9.6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 10 Forskning och analys Verksamhetsområdet omfattar forskning och analys inom transport- och kommunikationsområdet. Ansvariga myndigheter inom området är (), () samt (). VTI utför kvalificerad tillämpad forskning och utveckling på uppdrag av myndigheter och andra beställare. VTI:s verksamhet syftar till att genom forskning och utveckling bidra till uppfyllandet av de transportpolitiska målen. VTI skall även granska trafikverkens miljörapporter och de beräkningsmodeller som använts för dessa. är statistikansvarig myndighet för officiell statistik inom samhällsområdet transporter och kommunikationer. Till detta räknas vägtransporter, flygverksamhet, järnvägstransporter, sjöfart samt statistik om post- och televerksamhet. Myndigheten samordnar även infrastrukturplaneringen och bidrar med analyser inom politikområdes hela bredd. SHK utreder från samhällssynpunkt allvarliga olyckor inom luftfarten, sjöfarten, järnvägstrafiken samt inom annan verksamhet i enlighet med lagen (1990:712) om undersökning av olyckor. SHK skall följa den internationella utvecklingen på de olika områden som omfattas av kommissionens verksamhet samt samarbeta med berörda säkerhetsmyndigheter i deras olycksförebyggande verksamhet. I verksamhetsområdet ingår slutligen anslaget 36:14 Viss internationell verksamhet. Anslaget disponeras av för kostnader för bl.a. medlemsavgifter och resor förenade med deltagande i internationella organisationer m.m. Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:14 Viss internationell verksamhet Totalt för verksamhetsområde Forskning och analys 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 En transportpolitik som säkerställer en samhälls- I två med dag- ekonomiskt effektiv och långsiktig transportför- ligvaror samt Bygga, Bo och Förvalta för framti- sörjning för medborgarna och näringslivet i hela den bedrivs dialoger mellan staten och närings- landet kräver insatser inom en rad områden. livet i syfte att nå frivilliga överenskommelser fysiska infrastrukturen måste utvecklas, infra- och ömsesidiga åtaganden för en hållbar utveck- strukturavgifter måste ges en effektiv utform- ning, regelverk behöver anpassas, målstyrningen kuserat på samordning av dagligvarutransporter behöver utvecklas ytterligare och innovations- samt ökad miljöanpassning av varor och synlig- klimatet inom sektorn behöver förbättras också görande av miljöpåverkan. genom andra insatser. tens sida som diskuteras är att bidra med insatser konkurrens inom och mellan transportslagen är i form av utvecklingsprojekt samt insatser för viktiga drivkrafter för ett effektivt och hållbart information och kompetensutveckling. I propositionen Infrastruktur för ett långsik- tigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20, bet 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) föreslog regeringen vissa justeringar av de transportpoli- Ett nytt mål avseende ett jäm- Målet för verksamhetsområdet är att producera ställt transportsystem föreslogs. det analysarbete och den forskning som behövs bete krävs för att konkretisera detta delmål i för att uppfylla de mål som regering och riksdag etappmål, liksom för att ytterligare förbättra har lagt fast för transport- och kommunikations- målstyrning och måluppföljning. Målet är vidare att produ- I samma proposition aviserade regeringen en cera relevant statistik inom nämnda sektorer. kommande storsatsning på transportinfrastruk- Ovanstående mål skall uppfyllas främst ge- För att denna satsning ska ge full utdelning nom den verksamhet som bedrivs av de inom krävs adekvat kunskapsunderlag och moderna området ansvariga myndigheterna. verktyg bl.a. i form av goda prognos- och plane- en resultatbedömning av myndigheternas verk- En riktig prissättning av infrastrukturanvänd- ning är en förutsättning för ett effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem. regler avseende banavgifter ska implementeras, luft- och sjöfartsavgifter bör successivt utveck- Den samlade bedömningen är att måluppfyllel- las, en europeisk diskussion förs om kilome- sen har varit god. terskatt på tunga fordon och kommissionen har trafikverkens miljörapporter och gjort en över- aviserat ett förslag till ramdirektiv för infra- sikt av emissionsberäkningar för järnväg, sjöfart Övriga mål enligt regleringsbrevet har analyser och kunskapsutveckling. En anpassning av transportsystemet till nya arna som påverkat VTI:s verksamhet har varit mål och omvärldsförhållanden kräver en succes- betydande genom att Kommunikationsforsk- siv utveckling också av regelsystem. ningsberedningen upphörde och gick upp i Förmågan att utveckla och nyttiggöra innova- tioner är viktigt för att de transportpolitiska fluktuerar betydligt mellan olika år. målen ska nås men också för att åstadkomma De förändringar som skett hos VTI:s ekonomisk tillväxt i allmänhet. två största uppdragsgivare gör att osäkerheten spektivet är en viktig del vid analysen av de om- råden som nämnts ovan, men åtgärder krävs grund avser regeringen att se över också inom transportforskning, teknisk utveck- finansieringen av VTI:s verksamhet. ling och utbildning. många olika politikområden och ställer krav på fördjupat samarbete över sektorsgränser. En samlad bedömning av verksamhet visar att måluppfyllelsen varit god. har genomfört bl.a. fördjupade analyser av hushållens kommunikationsmönster och användning av informationsteknik i arbetet, påbörjat arbete med underlag för att vidareutveckla de transportpolitiska målen med koncentration på delmålen tillgänglighet, transportkvalitet och positiv regional utveckling samt genomfört en reviderad prognos för utvecklingen för persontransporter. har även givit ut en ny årsbok om transporter och kommunikationer . En engelsk version togs också fram och spreds under ordförandeskap i EU. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ningen är behovsstyrd är det emellertid inte upp till VTI att styra forskningen i en viss riktning. Denna uppgift ligger bl.a. på , i egenskap av fördelare av statliga forskningsmedel. SHK har med sin verksamhet främst bidragit till målet om en säker trafik. Detta har huvudsakligen skett genom de synpunkter och rekommendationer som SHK lämnat till tillsynsmyndigheterna. Myndigheternas följsamhet vad gäller ställningstagande till och genomförandet av rekommendationerna är överlag god och har förbättrats. har med sin verksamhet bl.a. ökat kunskapen om företags användning av informationsteknologi och genomfört en andra uppföljning av beslutade transportpolitiska mål. SHK skall fastställa olycksorsaken i varje undersökning och om möjligt ge sådana synpunkter och rekommendationer att framtida olyckor förebyggs. I samtliga slutrapporter som lämnades har SHK fastställt den sannolika olycksorsaken. Dessutom har i de flesta fall rekommendationer kunnat lämnas. Därmed har SHK bidragit till att förbättra möjligheterna till att uppnå det långsiktiga transportpolitiska målet om en säker trafik. SHK har inte alltid kunnat slutföra utredningarna inom uppsatta tidsramar. Anledningen till detta skiljer sig från utredning till utredning. Särskilda omständigheter vid olycksförloppet kan dock ofta komplicera utredningarna så att dessa tar avsevärt än vad som är målet. Regeringens samlade bedömning är att målen för verksamhetsområdet har uppfyllts. De ansvariga myndigheterna har genom den verksamhet de bedrivit medverkat till att förbättra möjligheterna att uppnå de transportpolitiska mål som regeringen eftersträvar. Forsknings- och analysarbetet inom transportområdet bidrar till uppfyllandet av samtliga sex transportpolitiska delmål. Av de enskilda forskningsprojekten som bedrivs hos VTI kan de flesta sägas vara relaterade till delmålen om en säker trafik samt en god miljö. () har för samtliga myndigheter inom verksamhetsområdet konstaterat att årsredovisningar har upprättats i enlighet med förordningen om årsredovisning och budgetunderlag, regleringsbrev och övriga beslut för de aktuella myndigheterna. RRV har bedömt att myndigheternas årsredovisningar i allt väsentligt varit rättvisande. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 10.7.136:14 Viss internationell verksamhet Anslaget disponeras av för kostnader för bl.a. medlemsavgifter och resor förenade med deltagande i internationella organisationer m.m. Detta gäller främst internationella luftfartsförhandlingar, FN:s ekonomiska kommission för (ECE), Internationella järnvägsfördragen (COTIF, OCTI m.m.), internationellt samarbete vad gäller sjöfarten (IMO m.m.), luftfarten (m.m.) samt EU. Regeringen föreslår inte någon förändring av anslaget. 1 Motsvarar 33 245 tkr prisnivå. VTI:s anslag skall bl.a. täcka kostnader för kompetensutveckling, lokaler, särskild utrustning och administration. VTI har i uppdrag att granska och kommentera trafikverkens miljörapporter och de beräkningsmodeller och underlag som använts. Vidare skall VTI för transportsektorn tillhandahålla uppdaterade sammanställningar avseende beräkningsmodeller samt underlag för beskrivning av energianvändning och avgasemissioner. Anslaget skall täcka kostnaderna för dessa uppdrag. Regeringen föreslår inte någon förändring av anslaget. Däremot har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 7.4 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för anslag 36:15 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Motsvarar 49 182 tkr prisnivå. Anslaget används till statistik inom samhällsområdet transporter och kommunikationer samt till myndighetens förvaltningskostnader. har anmält ett ökat medelsbehov på för ökade statistikuppgifter och ökade lokalkostnader samt ytterligare för ökade statistikuppgifter . Det ökade medelsbehovet för statistikuppgifter uppkommer av ett nytt gemensamt system för järnvägsstatistik inom Europeiska unionen och av ny offentlig statistik över kollektivtrafikresande i . Ökade kostnader för statistikproduktion uppkommer av nya regleringar inom EU angående statistik om luftfart och televerksamhet samt statistik om informationssamhället. Regeringen föreslår en ökning av anslaget till med till följd av de ökade kostnaderna för statistikproduktion. är en mycket stor del av institutets statistikproduktion reglerad av förordningar inom EU och möjligheter till omprioriteringar är mycket liten. har under en rad av år haft ett anslagssparande på eller mer. har även en anslagskredit som inte använts . Det ökade medelsbehovet utöver täcks av dels ett genomsnitt av senaste års anslagssparanden och dels av anslagskrediten. En kontinuerlig dialog kommer att föras med om kostnadsutvecklingen för de nya uppgifterna. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Tabell 7.6 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för anslag 36:16 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. () disponerar inget eget anslag. Regeringen beslutar om en ram för myndighetens förvaltningskostnader. har ramen fastställts till . I budgetunderlaget för 20032005 begär SHK att ramen höjs till . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Förvaltningskostnaderna skall enligt regleringsbrev betalas av de fem nedanstående myndigheterna enligt följande såvida myndigheterna inte kommer överens om något annat: Mot bakgrund av vad SHK anfört i sitt budgetunderlag anser regeringen att förvaltningskostnaderna för får uppgå till högst . Beträffande fördelningen av förvaltningskostnaderna avser regeringen att regleringsbrev för SHK fastställa de fem betalande myndigheternas andelar enligt ovan. SHK har hemställt om att befrias från skyldigheten att betala för granskningar av verksamheten. Enligt gällande regler skall myndigheter som till mer än hälften finansieras genom avgifter betala för revision. Eftersom SHK inte har något eget anslag får myndigheten anses vara avgiftsfinansierad och bör därför betala för sin revision. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 11 Politikområde IT, tele och post Politikområdet omfattar informationsteknik, post- och telekommunikation, grundläggande kassaservice samt alarmeringsfunktionen 112. De åtgärder som vidtas inom politikområdet syftar till att skapa en effektiv, säker och tillgänglig infrastruktur och därtill hörande samhällstjänster. () är sektors- och tillsynsmyndighet på post-, tele- och radioområdena. Myndighetens uppgift är bl.a. att meddela tillstånd och utöva tillsyn över operatörerna på post- och telemarknaderna samt att Tabell 11.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet inom ramen för sitt sektorsansvar följa utvecklingen inom området. AB (publ) och är verksamma inom området. Politikområdet omfattar även den statliga satsningen på IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet och övriga åtgärder som syftar till att som första land skall bli ett informationssamhälle för alla. Denna inriktning redovisades i propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256), i fortsättningen benämnd IT-propositionen. 37:1 : Förvaltningskostnader för 37:2 Upphandling av samhällsåtaganden 37:3 Ersättning till posten AB (publ) för 37:4 Ersättning till för 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Totalt för utgiftsområde 22 Kommunikationer Anslag inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. Totalt för politikområde IT, tele och post 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utgifterna inom politikområdet beräknas öka kraftigt . Ökningen kan framför allt hänföras till den satsning som görs på statligt stöd till kommuner och länsstyrelser för anläggande av bl.a. ortssammanbindande telenät. Det förändrade marknadsläget inom området har tidigare bidragit till att beslutat att förlänga stödperioden med till utgången av 2005. Förlängningen av stödperioden beslutades inom en oförändrad beräknad total ram. Regeringen bedömer att antalet ansökningar kommer att öka , allteftersom kommunerna färdigställer sina program och börjar ansöka om stöd. I och med detta förväntas även utgifterna öka. Målet för IT-, tele- och postpolitiken är att alla skall ha tillgång till en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar infrastruktur och därtill hörande samhällstjänster. har preciserat detta övergripande mål i det IT-politiska målet, i de telepolitiska målen och i det postpolitiska målet. Därutöver skall det finnas en grundläggande kassaservice i hela landet. Utveckling av mål för elektronisk kommunikation Utredningen (dir. 2001:32) om ny lagstiftning och myndighetsorganisation inom området för elektronisk kommunikation har haft i uppdrag att formulera ett gemensamt mål för området elektronisk kommunikation (IT- och teleområdena nedan). Delbetänkandet Lag om elektronisk kommunikation (SOU 2002:60) lämnades och remissbehandlas . Regeringen avser att återkomma till med förslag till mål för området . skall som första land bli ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/00:86, bet. 1999/00:TU9, rskr. 1999/00:256). Den beslutade handlingsplanen e-Europa 2005 ligger till grund för EU:s mål inom IT-politiken för de kommande tre åren. Inriktningen i denna handlingsplan är i linje med målen för IT-politiken, fastslagen av i IT-propositionen. Enligt de telepolitiska målen skall enskilda och myndigheter i landets olika delar få tillgång till effektiva telekommunikationer. Var och en skall ha möjlighet att från sin stadigvarande bostad eller sitt fasta verksamhetsställe utnyttja telefonitjänst inom ett allmänt tillgängligt telenät till ett rimligt pris. Alla skall få tillgång till teletjänster på likvärdiga villkor. Telekommunikationerna skall vara uthålliga och tillgängliga under kriser och i krig (prop. 1996/97:61, bet. 1996/97:TU5, rskr. 1996/97:201). Det skall finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andra adresserade försändelser som väger högst tjugo kilogram. Det skall finnas en möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser samt försäkrade och kvitterade av mottagaren. Dessutom skall enstaka försändelser befordras till enhetliga priser (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304). Målet för den grundläggande kassaservicen Alla i hela landet skall ha möjlighet att verkställa och ta emot betalningar till enhetliga priser (prop. 2001/02:34, bet. 2001/02:TU01, rskr. 2001/02:125). Teknikutvecklingen, i synnerhet den s.k. konvergensen mellan telekommunikation, IT och massmedier, medför att regleringsbehoven förändras. Telemarknaden har även utvecklats med anledning av liberaliseringen. Ett arbete har pågått inom EU med att utforma ny reglering på området, som definieras elektronisk kommunikation. Den nya regleringen skall vara genomförd i svensk lagstiftning . Detta framtida regelverk omfattar alla former av elektroniska kommunikationsnät och tillhörande tjänster. Således kommer t.ex. telenät, bredbandsnät och nät för rundradio att täckas av den nya regleringen. I det nya regelverket närmar man sig också den konkurrenslagstiftning som gäller i flertalet andra branscher. att skapa utökade möjligheter att säkerställa en gynnsam utveckling av elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster till gagn för såväl marknadsaktörer som konsumenter i hela landet. I avvaktan på den nya lagstiftningen bibehålls den tidigare uppdelningen på IT och tele. Vissa frågor med anknytning till regelverket för elektronisk kommunikation gränsar till andra rättsområden. Samutnyttjande av infrastruktur aktualiserar bland annat fastighetsrättsliga och egendomsrättsliga aspekter. Dessa aspekter hanteras inom ramen för översynen av vissa frågor om ledningsrätt (dir. 2002:17). Ett delbetänkande väntas från utredningen . Informationsteknik (IT) Det IT-politiska målet förutsätter fortsatta insatser för ökad tillgänglighet till informationssamhällets teknik och tjänster, ökad tillit samt ökad kompetens. IT-politiken skall främja tillväxt, sysselsättning, regional utveckling, demokrati och rättvisa, livskvalitet, jämställdhet och mångfald, effektiv offentlig förvaltning samt ett hållbart samhälle. IT-politiken bygger på att det i första hand är marknaden som skall vara drivande. Den offentliga sektorn har en roll i första hand som reglerare, upphandlare och föredöme. Offentliga medel kan därutöver komma ifråga om det finns ett samhällsintresse att gripa in där marknaden inte klarar uppgiften, t.ex. när det gäller infrastrukturutbyggnaden i lands- och glesbygd. Regeringens politik inom området syftar till att fullfölja den fastställda inriktningen. uttalar i sitt betänkande 1999/2000:TU9 behovet av en samlad och sektorsövergripande uppföljning av IT-politiken. Utskottet uttalar också att det finns ett klart politiskt intresse för förbättrade möjligheter att följa en rad olika frågor inom informationsteknikområdet. Särskilt nämns vikten av att den fortsatta utbyggnaden av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet följs upp och redovisas för . Regeringen har uppdragit åt () att i samverkan med Verket för näringslivsutveckling () följa utvecklingen av IT-infrastrukturutbyggnaden. Uppmärksamheten riktas alltmer direkt mot användningen av IT-tjänster i såväl fasta som mobila nät. Uttryck för detta är insatserna för att 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 stimulera bl.a. utvecklingen av 24-timmars- myndigheten. Inom alla samhällssektorer pågår projekt av olika omfattning för att stimulera IT- användningen utifrån varje sektors specifika behov. Inom området för mobiltjänster finns också ett behov av ökad stimulans, dels för att ta tillvara den potential som mobila telekommunikationstjänster kan medföra inom olika områden, dels för att skapa bättre förutsättningar för branschen. Ett initiativ är den aktionsgrupp för mobilmarknaden som startades . Användningen av informationsteknik har fått ett ökat fokus då efterfrågan på IT-tjänster visserligen fortsatt att öka, men då ökningen nu går långsammare . Det finns en övertygelse om informationsteknikens stora betydelse som tillväxtmotor och som instrument för att öka livskvalitet och underlätta utbildning. finns det restriktioner, både finansiella och juridiska, för hur långt staten kan gå i att stimulera användning av informationsteknik. Det finns också farhågor för att utvecklingen kan leda till nya eller förstärka befintliga sociala klyftor i samhället. En annan avvägning som måste uppmärksammas, vilket även framhölls i IT-propositionen, är betydelsen av både bredd och spets inom användningen av informationsteknik. På grund av IT-användningens betydelse för samhällsutvecklingen samt frågans omfattning och komplexitet avser regeringen att göra en mer omfattande inventering av möjligheter och former för att stimulera IT-användningen. De åtgärder som avses skall gälla både generella och mer sektorspecifika insatser. Åtgärderna bör gälla såväl sådan IT-användning som stat och kommuner själva bedriver i sin tjänsteproduktion och sin kontakt med medborgarna och företagen, som sådan användning som huvudsakligen förekommer på den privata marknaden. En delegation med bl.a. användarrepresentanter bör tillsättas för att utreda formerna för hur användningen av informationsteknik, särskilt vad gäller offentliga tjänster, kan stimuleras. Elektronisk handel bedöms vara ett viktigt medel för att öka tillväxten. Statens roll är att främja utvecklingen och användningen av elektronisk handel genom att bl.a. tillse att fördelarna kan utnyttjas av både enskilda konsumenter och företag. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 sektorn har en viktig roll som föregångare. Regeringen vill därför öka takten i arbetet med att få den offentliga sektorn att övergå till att handla och kommunicera elektroniskt. Ökad tillgänglighet till informationsteknik är ett av regeringens tre prioriterade områden, jämte tillit och kompetens. I IT-propositionen formulerades målsättningen att alla hushåll och företag i alla delar av bör få tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Detta skall i första hand ske i marknadens regi. Staten har dock ett övergripande ansvar för att denna infrastruktur finns tillgänglig i hela landet. Konkurrens, låga priser och en snabb utveckling främjas av att ett stort antal operatörer och IT-företag har möjlighet att nyttja näten. Konkurrensneutralitet och mångfald på näten skall främjas genom statliga insatser och regler.