prop · GQ031d18 · 2003-01-01 00:00:00 — 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Inom pågår ett arbete med att se över studiestödsförordningen (2000:655), där smärre justeringar kan bli aktuella för att underlätta studiestödsadministrationen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:1 Anslagsutveckling för 25:1 1 Motsvarar 304 729 tkr prisnivå. är sektorsmyndighet för skolväsendet och för den av det allmänna anordnade förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. skall bidra till måluppfyllelsen inom politikområdet genom sina instruktionsenliga uppgifter, bl.a. att följa upp och utvärdera förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, skolväsendet och vuxenutbildningen. Vidare skall främja utveckling, kompetensutveckling och kvalitetsarbete samt utöva tillsyn. har präglats av insatser med anledning av bl.a. , införandet av maxtaxan inom barnomsorgen, satsningen på personalförstärkningar samt ett växande antal fristående skolor. Medel avsätts för omstrukturering av . Medlen får även användas för den nya skolutvecklingsmyndighetens uppbyggnad. Regeringen har bedömt att granskande och främjande roller bör särskiljas från varandra genom att en ny myndighet bildas Regeringen har tillkallat en särskild utredare (dir. 2002:76) med uppgift att förbereda för förändrade roll och bildandet av skolutvecklingsmyndigheten. Huvuduppgiften för blir att följa upp, granska och utvärdera utbildningens kvalitet och resultat i kommuner och skolor samt att utöva tillsyn över verksamheten. Regeringens ambition är att tillsyn och kvalitetsgranskning skall öka kraftigt. Verket skall därutöver följa upp och utvärdera verksamheten i förskola, fritidshem, skola och vuxenutbildning på såväl nationell som lokal nivå. En del av ursprungliga anslag, motsvarande av ramanslaget, förs till den nya skolutvecklingsmyndighetens anslag 25:2 . När regeringen har tagit slutlig ställning till utredarens förslag kan regeringen komma att överväga möjligheten att justera anslagsbeloppen för och den nya myndigheten. anslag tillförs från anslag 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg för omstrukturering av verksamheten. Vidare tillförs anslaget från anslag 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg för implementering av vissa nya uppdrag och ett nationellt centrum för yrkesutbildning. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:1 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 9.25:2 Anslagsutveckling för 25:2 2Motsvarar 75 759 tkr prisnivå. I enlighet med regeringens bedömning i utvecklingsplanen (skr. 2001/02:188) kommer en ny utvecklingsmyndighet att inrättas där det statliga utvecklingsstödet bättre kan stimulera och stödja det lokala utvecklingsarbetet. Stödet skall avse förskola, fritidshem, förskoleklass, grundskola, obligatorisk särskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och vuxenutbildning. Myndigheten avses inleda sin verksamhet och tar då över dessa uppgifter från . Till myndigheten förs en del av ursprungliga anslag, motsvarande av anslag 25:1 , . När regeringen har tagit slutlig ställning till utredarens förslag kan regeringen komma att överväga möjligheten att justera anslagsbeloppen för och den nya myndigheten. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.25:2 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 9.1.325:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg Tabell 9.25:3 Anslagsutveckling för 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg 1 Motsvarar 196 209 tkr prisnivå. Ändamålet med anslaget är att främja utveckling av förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Ur anslaget bekostas främst skolutvecklingsmyndighetens insatser för att stödja och stimulera kommuner och verksamheter inom barnomsorg, skola och vuxenutbildning i deras arbete med verksamhetsutveckling. Anslaget används även för: annat centralt initierat utvecklingsarbete inom utbildningssystemet satsningar för att främja skolväsendets internationalisering bidrag till vissa organisationer statlig rektorsutbildning samt till administration, uppföljning och utvärdering av vissa uppdrag. Vid utgången av fanns ett anslagssparande som uppgick till . Av detta anslagssparande får 88,1 miljoner kronor användas för att stödja kvalitetsarbetet i barnomsorg, skola och vuxenutbildning. Regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188) bör styra vilka insatser och områden som skall prioriteras i arbetet med att stödja utvecklingen inom barnomsorg och skolväsende . I utvecklingsplanen anges ett antal strategiska områden där det behövs förstärkta statliga insatser för att påskynda utvecklingsarbetet och höja utbildningens kvalitet. Detta arbete prioriteras inom anslaget. En central uppgift för myndigheten blir därvidlag att förbättra utbildningsvillkoren för barn och ungdomar i områden som präglas av etnisk eller social segregation. Ett annat strategiskt område är att stödja kvalitetsutvecklingen i kommuner och verksamheter inom barnomsorg och skola. Stödet bör avse såväl verksamheter med som annan huvudman och kan t.ex. bestå av information och viss kompetensutveckling. Språket och läsningen är nyckeln till kunskap. Arbetet med elevers språk- och läsutveckling bör därför också vara ett centralt område i skolutvecklingsmyndighetens arbete. Ett ändamålsenligt utvecklingsarbete förutsätter att arbetet sker i samverkan med brett spektrum av aktörer som på olika sätt kan stödja och influera. Av särskild vikt är att utvecklingsinsatserna sker i nära samarbete och dialog med kommuner och övriga skolhuvudmän. Medel under anslaget bör vidare användas till kompetensutveckling av lärare och annan personal inom särskilt betydelsefulla områden såsom naturvetenskap, teknik och miljö, elevhälsa, pedagogik för vuxna samt för att utveckla kunskap om utvecklingssamtal och individuella utvecklingsplaner. Sekretariatet för projektet överförs till skolutvecklingsmyndigheten och medel avsätts under detta anslag. Medel bör även avsättas för inrättandet av ett nationellt resurscentrum för idrott och hälsa, som skall ge skolor hjälp, stöd och idéer till hur idrottsämnet kan utvecklas i innehåll och omfattning. Satsningar för att stimulera utvecklingen och användningen av IT i skolan bör fortsätta. Re- geringens bedömning är att de goda erfarenheter som finns från olika statliga satsningar bör tas tillvara och spridas. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 att ge den nya skolutvecklingsmyndigheten i uppdrag att inom sitt ansvarsområde ta ett nationellt ansvar för vissa insatser på området. Regeringen avser även avsätta medel för att främja yrkesutbildningens internationalisering genom att öka möjligheterna till utlandspraktik för elever i gymnasieskolans yrkesförberedande utbildning. föreslår regeringen att utöver den anslagsnivå som aviserades budgetpropositionen avsätts för att förstärka kvalitetsarbete enligt utvecklingsplanens förslag. För att stärka den nya skolutvecklingsmyndigheten att med utgångspunkt i vetenskapligt baserad kunskap främja och stödja utvecklingen i förskola, skola och vuxenutbildning föreslår regeringen att de forskningsmedel (33,) som tidigare disponerades under anslaget Forskning inom skolväsendet, förs till detta anslag. För att finansiera nationella resurscentrum i teknik respektive biologi och bioteknik föreslås att förs till anslagen för respektive (25:29 respektive 25:19). Regeringen föreslår vidare att 22 miljoner förs till anslaget 25:1 för omstrukturering av myndigheterna enligt ombildningen av den statliga skoladministrationen, samt för implementering av vissa nya uppdrag och medel för ett nationellt referenscentrum för yrkesutbildning. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.25:3 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Anvisat i 2002 års Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:4 Anslagsutveckling för 25:4 1 Motsvarar 321 497 tkr prisnivå. är en rikstäckande myndighet för statens samlade stöd i specialpedagogiska frågor rörande barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder. Institutets uppgift är att ge specialpedagogiskt stöd till kommuner och andra huvudmän som ansvarar för förskola, skola, skolbarnsomsorg, vuxenutbildning och fristående skolor som står under statlig tillsyn. I uppdraget ingår att sprida information och kunskap inom det specialpedagogiska området samt att initiera och medverka i utvecklingsarbete inom området. är organiserat i fem regioner: norra, östra, mellersta, västra och södra regionen. Regionerna har till uppgift att bl.a. ge råd och handledning till arbetslag, specialpedagoger, rektorer och chefer, arrangera och medverka i kompetensutveckling, informera föräldrar, arbetslag och huvudmän i specialpedagogiska frågor, ta initiativ till utvecklingsverksamhet, samla in och förmedla forskningsresultat inom området samt att ta initiativ och delta i internationell samverkan. I myndigheten ingår dessutom Resurscenter syn, Resurscenter döv/hörsel, Resurscenter dövblind samt Resurscenter tal och språk. Resurscentren har i uppdrag att genomföra utredningar och träning av enskilda barn och ungdomar. Re- surscentren ger även information och utbildning till föräldrar, lärare och annan personal. fick för en revisionsberättelse med invändning på grund av att den interna styrningen och kontrollen inom institutet inte har fungerat på ett tillfredsställande sätt sedan myndigheten bildades . Bristerna har fått till följd att anslagsredovisningen inte är upprättad enligt regeringens beslut samt att myndigheten inte har upprättat en kvalitetssäkrad finansieringsanalys. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.25:4 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får Intäkterna avser främst ersättning från kommunerna för elever vid Resurscenter syn samt Resurscenter tal och språk. Dessa intäkter får disponeras av myndigheten. Prognosen utgår från regeringens beslut (SKOLFS 2001:28) om att avgifterna för barn i värdkommunerna, dvs. de kommuner där verksamheten är belägen, skall uppgå till per barn och år och att avgiften för barn från andra kommuner skall uppgå till per barn och år. Av- gifterna utsätts för prövning . Det ekonomiska målet är att intäkterna delvis skall täcka kostnaderna för verksamheten. Kostnader som inte finansieras med avgiftsintäkter skall finansieras från detta anslag. För redovisas ett anslagssparande på . får disponera anslagssparandet. Utredningen om läromedel för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder (dir. 2001:65) har i uppgift att göra en översyn av statens engagemang för framställning och anpassning av läromedel och studiematerial för barn, elever och vuxna med funktionshinder i förskola, skola och vuxenutbildning. I avvaktan på arbetets slutförande har ett fortsatt ansvar för utveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder. För att stödja kommuner och landsting när det gäller att tillgodose behovet av socialt råd och stöd samt habilitering- /rehabilitering hos dövblinda vuxna har överförts från anslaget till utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslag 16.2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet. Vidare får anslaget användas för att finansiera kostnader uppkomna under anslag 25:5 Skolutveckling och produktion av läromedel för 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 elever med funktionshinder. Anslagsnivån har dessutom justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.25:4 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 9.1.525:5 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder Tabell 9 25:5 Anslagsutveckling för 25:5 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder 1 Motsvarar 22 558 tkr prisnivå. Utredningen om läromedel för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder (dir. 2001:65) har i uppdrag att göra en översyn av statens engagemang för framställning och anpassning av läromedel och studiematerial för barn, elever och vuxna med funktionshinder i förskola, skola och vuxenutbildning. Utredningen lämnar sin slutredovisning . I avvaktan på arbetets slutförande har ett fortsatt ansvar för utveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.25:5 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får Det ekonomiska målet är att intäkterna från läromedelsförsäljningen delvis skall finansiera verksamheten. De kostnader som inte finansieras med avgiftsintäkter skall finansieras från detta anslag samt från anslaget 25:4 . Utredningen om läromedel för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder slutredovisar uppdraget . Utifrån utredningens slutsatser återstår ett omfattande arbete innan verksamhetens inriktning är klar. Under detta arbete har ett fortsatt ansvar för verksamheten. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.25:5 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:6 Anslagsutveckling för 25:6 1 Motsvarar 234 246 tkr prisnivå. Utbildningen i specialskolan har som mål att ge barn och ungdomar som är döva eller hörselskadade en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i eller för berörda elever i särskolan. Myndigheten består av sex skolenheter, varav fem är regionala specialskolor för döva och hörselskadade elever och en är en nationell specialskola för döva och hörselskadade med utvecklingsstörning samt för dövblindfödda elever. Förutsättningen för elevernas kunskapsmässiga och sociala utveckling är att de erbjuds en teckenspråkig miljö. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.25:6 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får Avgifterna utgörs av ersättning från kommunerna för elever i specialskola. Dessa intäkter får disponeras av myndigheten. Prognosen utgår från regeringens beslut (SKOLFS 2001:28) om att avgifterna för elever i värdkommunerna, dvs. de kommuner där verksamheten är belägen, skall uppgå till per elev och år och att avgiften för elever från andra kommuner skall uppgå till per elev och år. Avgifterna utsätts för prövning . Det ekonomiska målet är att intäkterna från verksamhet delvis skall täcka kostnaderna för verksamheten. nader som inte finansieras med avgiftsinkomster skall finansieras från detta anslag. För redovisas ett anslagssparande på , varav disponerar och . Myndigheten påpekar i sin årsredovisning att bristen på utbildade pedagoger inom området kommer att bli akut . Myndigheten har särskilt arbetat med att samordna insatser för en ökad nyrekrytering av lärare till sina skolenheter. Därutöver har myndigheten arbetat med att stärka skolornas inre arbete och därmed bidra till en ökad måluppfyllelse, samt att genom kompetensutvecklingsinsatser vidareutveckla den teckenspråkiga miljön och fördjupa kunskaper om döva och hörselskadade barns lärande ur ett tvåspråkighetsperspektiv. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.25:6 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 9.1.725:7Särskilda insatser på skolområdet Tabell 9.25:7 Anslagsutveckling för 25:7 Särskilda insatser på skolområdet 1 Motsvarar 268 285 tkr prisnivå. Under detta anslag beräknar regeringen medel för i huvudsak: bidrag enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet bidrag till kommuner för samordnade utbildningsinsatser avseende särskild undervisning på sjukhus m.m. och samordnade regionala utbildningsinsatser för elever med funktionshinder ett elevbaserat tilläggsbidrag till , , och kommuner för speciellt anpassad gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever () från hela landet bidrag till kommun enligt avtal mellan staten och kommunen om viss statlig ersättning avseende gymnasial utbildning i för döva och hörselskadade elever (/RGH) särskilda statsbidrag enligt avtal mellan staten och respektive samt kommun om bidrag till kostnader för viss riksrekryterande utbildning för elever med utvecklingsstörning. Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på anslaget är antalet elever. Fr.o.m. intagningen till /03 får individuella program anordnas vid den utbildning i gymnasieskolan som är speciellt anpassad för ungdomar med svåra rörelsehinder (Rh-anpassad utbildning). redovisas ett anslagssparande på . Allt anslagssparande får behållas. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utbildning för vissa psykiskt utvecklingsstörda ungdomar, enligt avtal mellan staten och , har överförts till en fristående gymnasiesärskola, Salbohedskolan. har därför sagt upp avtalet och föreslagit att de medel som skulle fått enligt avtalet i stället används så att respektive elevs hemkommun kan få tillgodogöra sig medlen. Av skollagen (1985:1100) framgår att en hemkommun är skyldig att lämna bidrag till en fristående gymnasiesärskola, som av har förklarats berättigad till bidrag, under förutsättning att bidraget avser sådana elever som hemkommunen är skyldig att erbjuda utbildning i gymnasiesärskolan. Regeringen anser att det är rimligt att de elever som är mottagna vid skolan när huvudmannaskapet ändras får slutföra utbildningen med oförändrade villkor. Regeringen vill därför för kännedom meddela att en förordning om statsbidrag för vissa elever vid (SKOLFS 2002:21) har beslutats. Förordningen innebär att en kommun som enligt bestämmelserna i skollagen (1985:1100) lämnar bidrag för en elev som antagits till Salbohedskolan kan få särskilt statsbidrag efter ansökan hos . Sådant bidrag kan utgå så länge studierna vid skolan pågår, dock längst till utgången av . Elevantalet vid riksgymnasierna vid såväl RGD/RGH som Rh-anpassad utbildning beräknas i stort sett till oförändrad nivå. Från anslaget överförs till anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg som en del i finansieringen av en förstärkt kvalitetssatsning. Anslagssparande från kompenserar dock sänkningen av anslagsnivån. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:7 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 9.25:8 Anslagsutveckling för 25:8 Sameskolstyrelsen 1 Motsvarar 31 168 tkr prisnivå. Utbildningen vid sameskolorna och den integrerade samiska undervisningen i den kommunala har som mål att bevara och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen genom att ge samiska barn en utbildning med samisk inriktning. Utbildningen skall i övrigt för sameskolan motsvara utbildningen t.o.m. årskurs 6 i och för den integrerade samiska undervisningen t.o.m. årskurs 9 i . Sameskolstyrelsen, som är styrelse för sameskolorna och integrerad undervisning i den kommunala , får även efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter inom förskoleklass och förskole- och fritidshemsverksamheten för samiska barn. Det finns sex sameskolor och den integrerade samiska undervisningen bedrivs inom grundskola i nio kommuner. Antalet elever är i stort sett oförändrat jämfört med föregående år. Årsredovisningen visar på god måluppfyllelse för elever i både sameskolan och den integrerade undervisningen. Tillgången på pedagogiskt utbildade lärare är relativt god vid sameskolorna. Behov föreligger dock av kompetensutveckling i samiska för en del av personalen för att undervisningen i så stor utsträckning som möjligt skall kunna bedrivas på samiska. Ett särskilt angeläget område för Sameskolstyrelsen är arbetet med att öka tillgången på läromedel i de olika samiska språkvarieteterna. Sameskolstyrelsen har fört fram kravet att få rätt att, vid de orter där sameskola finns, anordna samisk förskoleklass samt förskole- och fritidshemsverksamhet som permanenta verksamheter under Sameskolstyrelsen. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett underskott på . Sameskolstyrelsen arbetar aktivt med att se över olika kostnader i syfte att göra verksamheten så kostnadseffektiv som möjligt. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.25:8 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får Sameskolstyrelsen bedriver en verksamhet med goda resultat för både de elever som går i sameskolan och i den integrerade verksamheten. Re- geringen ser positivt på Sameskolstyrelsens arbete i syfte att göra verksamheten så kostnadseffektiv som möjligt och att undvika underskott som verksamheten dras med. slutför revideringen av sameskolans kursplaner. I samband med detta arbete har principiella frågor med anknytning till kursplanerna diskuterats och vissa behov av förordningsändringar aktualiserats. anser bl.a. att ansvaret för utvecklingen av det samiska perspektivet i sameskolans undervisning tydligare bör ligga på Sameskolstyrelsen. Ärendet bereds inom . bereder vidare frågan om rätten för Sameskolstyrelsen att anordna förskoleklass, förskoleverksamhet och fritidshemsverksamhet vid orter med sameskola. Regeringen anser att frågan bör samordnas med eventuella förslag års skollagskommitté om bl.a. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 förskolan som egen skolform. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.25:8 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget.