prop · GQ031d14 · 2003-01-01 00:00:00 — Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 2002/03:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATSBUDGETEN Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten ............................................ Förändringar på grund av ålderspensionsreformen............................... 2002/03:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATSBUDGETEN Tabell 1.1 Utgifter vid sidan av statsbudgeten Tabell 1.2 Härledning av utgifter , för Ålderspensionssystemet vid sidan av 2002/03:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATSBUDGETEN Genomsnittligt årsbelopp från ATP 19912001 priser............ Antal ålderspensionärer med ATP 19912001.......................................... 2002/03:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATSBUDGETEN 1 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattar AP-fonden (fördelningssystemet) samt premiepensionssystemet. Som en del av ålderspensionsreformen har AP-fondens betalningsansvar renodlats till att endast omfatta ålderspension. Således har ATP i form av förtidspension och efterlevandepension sedan 1999 redovisats under utgiftsområdena 10 respektive 11. AP-fonden har istället tagit över betalningsansvaret från statsbudgeten för den folkpension i form av ålderspension som utbetalas till pensionärer med ATP. Tilläggs- och inkomstpensionen belastar AP-fonden. Premiepensionen betalas ut från premiepensionssystemet. Tabell 1.1 Utgifter vid sidan av statsbudgeten Totalt vid sidan av statsbudgeten Premiepension utbetalades med . Efter avrundning till närmaste . 2002/03:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATSBUDGETEN 1.2Förändringar på grund av ålderspensionsreformen Det reformerade ålderspensionssystemet införs successivt och berör i första hand personer födda eller . Vissa delar av reformen berör emellertid även personer födda eller tidigare. Den inkomstrelaterade pensionen i det nya systemet består av inkomstpension och premiepension. gjordes de första utbetalningarna av inkomst- och premiepension. Personer födda får sin pension anpassad till nya regler på så sätt att tilläggspensionen utgörs av den tidigare ATP-pensionen med ett tillägg motsvarande den ATP-baserade folkpensionen. För dem födda gäller att tilläggspension uppbärs enligt den andel respektive årskull berörs av det gamla pensionssystemet. I det reformerade pensionssystemet gäller att varje inbetald avgift till pensionssystemet ger en rätt till kommande pension. slopas den nedre åldersgränsen för intjänande av pensionsrätt (prop. 2001/02:84). De nya reglerna kommer att gälla retroaktivt . Det inkomstgrundade ålderspensionssystemet är en fristående försäkringsgren vid sidan av statsbudgeten. Fördelningssystemets finansiella stabilitet säkras genom reglerna för automatisk balansering. Den automatiska balanseringen avser indexomräkningen av pensionsbehållningar och pensioner och säkrar att systemets skulder aldrig överskrider systemets tillgångar. Detta sker genom en årlig beräkning av fördelningssystemets samlade skulder och tillgångar. Om skulderna överstiger tillgångarna skapas ett sk. balansindex, som i stället för inkomstindex indexerar pensionsbehållningarna och pensionerna så att balansen i systemet återställs. I takt med att systemets tillgångar ökar i förhållande till skulderna återställs indexeringen till att göras med inkomstindex. lämnade den första årsredovisningen för det inkomstgrundade pensionssystemet. Årsredovisningen visar bland annat förhållandet mellan fördelningssystemets tillgångar och skulder. Ett viktigt mål för redovisningen är att den så pedagogiskt som möjligt skall informera om de förlopp som kan påverka de försäkrades pen- Det innebär att redovisningen skall söka spegla de demografiska, beteendemässiga och ekonomiska risker som bestämmer systemets finansiella ställning och som direkt påverkar, eller som kan komma att påverka, pensionernas värde. Årsredovisningen skall därigenom ge en ökad kunskap om pensionssystemet och skapa en större genomskinlighet i det omfattande ekonomiska åtagande som det inkomstgrundande ålderspensionssystemet utgör. Pensionssystemets årsredovisning visar att fördelningssystemets tillgångar, avgiftstillgång och buffertfond, överstiger systemets skulder. Om den ekonomiska ställningen i fördelningssystemet visar sig bli så stark att det är omotiverat att behålla ytterligare överskott i systemet, finns möjligheten att fördela en del av överskottet till de försäkrade inom systemet. Möjligheterna att reglera utdelningsbara överskott skall utredas, Översyn av möjligheterna att fastställa och fördela utdelningsbara överskott i den inkomstgrundade ålderspensionens fördelningssystem (dir. 2002:5). De faktorer som styr utgiftsutvecklingen är antalet personer med intjänad pension och den genomsnittliga pensionen för de nyblivna pensionärerna. En bakomliggande viktig faktor för den genomsnittliga pensionens storlek är inkomstindex. Inkomstindex avspeglar den genomsnittliga reala förändringen av inkomsterna i samhället för de tre föregående åren samt prisförändringen det närmast föregående året. Genom införandet av inkomstindex som centralt index i pensionssystemet, utgör inte prisbasbeloppet längre en lika viktig faktor för utgiftsutvecklingen som . Inkomstindexets förändring påverkar utgifterna genom den följsamhetsindexering som med början sker varje årsskifte av inkomstpension och tilläggspension. Följsamhetsindexeringen innebär att pensionerna skrivs upp med inkomstindex procentuella förändring minskat med den sk. på . Genom följsamhetsindexeringen kommer pensionerna i huvudsak att följa löneutvecklingen i samhället. Detta innebär att även pensionärerna får 2002/03:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATSBUDGETEN ta del av eventuella reallönehöjningar till den del de överstiger . Likaså gäller det motsatta förhållandet, om den allmänna standardutvecklingen i form av löner sjunker kommer också pensionerna att anpassas efter detta. Följsamhetsindexeringen innebar att ATP-pensionen räknades upp . Därmed ökade ATP-pensionen med mer än om pensionen följt prisutvecklingen (prisbasbeloppet). Merutgifter till följd av följsamhetsindexeringen för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgår till 2002. har i uppdrag att beräkna inkomstindex, vilket styr följsamhetsindexeringen av inkomstpensionen. Enligt beräkningarna ger följsamhetsindexeringen höjd inkomstpension och tilläggspension med . Det innebär en höjning med realt, dvs. högre pension än om prisbasbeloppet använts för uppräkningen. Inkomstindex fastställs av regeringen . Inkomstindexets utveckling påverkar också pensionsutgifterna genom att den enskildes inkomstpensionsbehållning förräntas med indexets förändring. Även det sk. intjänandetaket räknas upp med inkomstindex förändring. Intjänandetaket uttrycks i inkomstbasbelopp, och bestämmer den inkomstnivå upp till vilken allmän pensionsavgift skall betalas, och därmed pensionsrätt intjänas. Genom att intjänandetaket indexeras med den allmänna inkomstutvecklingen kommer det reformerade pensionssystemet att försäkra en i princip andel av inkomstsumman i samhället över tiden. Om intjänandetaket som i det gamla systemet hade varit prisindexerat, hade pensionssystemets relativa omfattning minskat vid reallöneökningar i samhället. Utgiftsutvecklingen för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten kännetecknas av en underliggande trend av höjda utgifter . Orsaken till detta är de nyblivna pensionärernas genomsnittligt högre pension. Likaså har det totala antalet pensionärer med ATP ökat. Diagram 1.1 Genomsnittligt årsbelopp från ATP Diagram 1.2 Antal ålderspensionärer med ATP 19912001 De kvinnor som börjar uppbära pension har haft en starkare anknytning till arbetsmarknaden än föregående generationer. Att utgifterna inte ökar nämnvärt beror till stor del på AP-fondens förändrade betalningsansvar. betalar AP-fonden folkpension för samtliga pensionärer som uppbär ATP. utbetalas tilläggspension med ett sk. folkpensionstillägg. Folkpensionstillägget grundar sig endast på den ATP-baserade folkpensionen. Detta medför att folkpensionstillägget kan understiga den ursprungliga folkpensionen om personen inte har fullt antal intjänandeår. Sammantaget innebär förändringen att kostnader förs över från AP-fonden till utgiftsområde 11 . Belastningen på Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten beräknas till följd av detta minska med . 2002/03:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATSBUDGETEN AP-fondens utgifter består av ATP, folkpension till pensionärer med ATP enligt det gamla pensionssystemet, samt tilläggspension och inkomstpension enligt det reformerade ålderspensionssystemet. består utgifterna av tilläggspension och inkomstpension. Därtill belastas AP- fonden med administrationskostnaderna från ålderspensionssystemet. Utbetalningarna från premiepensionssystemet kommer att utgöra en mycket liten del av de totala pensionsutgifterna vid sidan av statsbudgeten. Antalet som uppbär premiepension kommer att öka. Tabell 1.2 Härledning av utgifter , för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Förändrat antagande om administrationskostnader jämfört med budgetpropositionen 2002. De totala utgifterna vid sidan av statsbudgeten beräknas 2003 uppgå till 155 . Utgifterna för beräknas till 163 .