prop · GQ031d4 · 2003-01-01 00:00:00 — Skatt, tull och 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Skatt, tull och exekution Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Skatt, tull och exekution ........................................................................................ Politikområde Skatt, tull och exekution.............................................................. Utveckling av verksamheten................................................................. Skatt och exekution.............................................................................................. och skattemyndigheternas organisation ................. Analyser och slutsatser ......................................................................... Utveckling av verksamheten................................................................. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Förstärkning av gränsskyddet.............................................................. Analys och slutsatser ............................................................................ verksamhet avseende tullkontroll ........................................ Analys och slutsatser ............................................................................ 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Skatt, tull och exekution............................ Härledning av ramnivå 2003-2004. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution................................................................................................. Utgiftsutveckling inom politikområde Skatt, tull och exekution.......................... Anslagsutveckling för anslag 3:1 ................................................. Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för anslag 3:1 .................. Anslagsutveckling för anslag 3:2 Skattemyndigheterna ......................................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för anslag 3:2 Skattemyndigheterna .......... Anslagsutveckling för anslag 3:4 Kronofogdemyndigheterna ............................... Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för anslag 3:4 Kronofogde- Uppbörd och produktivitet - .................................................................. Samhällsekonomiskt beslagsvärde - ....................................................... Anslagsutveckling för anslag 3:3 ............................................................ Offentligrättslig verksamhet - ................................................................ Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för anslag 3:3 ............................. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 1 Förslag till riksdagsbeslut 1. för anvisar anslagen under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt följande uppställning: 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2 Skatt, tull och exekution Utgiftsområdet omfattar skatteförvaltningen (och skattemyndigheterna), och exekutionsväsendet (och kronofogdemyndigheterna). Den av myndigheterna bedrivna verksamheten ingår i politikområdet Skatt, tull och exekution. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Skatt, tull och exekution Politikområdet Skatt, tull och exekution Totalt för utgiftsområde 3 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2Fram ingår och därmed redovisas anslaget Kronofogdemyndigheterna under utgiftsområde 4 Rättsväsendet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabell 2.2 Härledning av ramnivå 2003-2004. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Förändring till följd av: Överföring till/från andra 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 3 Politikområde Skatt, tull och exekution Kärnan i politikområdet utgörs av beskattning, uppbörd av tull och avgifter samt indrivning av skatter och avgifter. Nära knutna till och starkt integrerade med beskattning och uppbörd finns verksamheter med andra syften som antingen följer av eller direkt stödjer de huvudsakliga verksamheterna. Förutom beskattning, uppbörd och indrivning ingår även folkbokföring, fastighetstaxering, gränsskydd och verkställighet av enskildas betalningsanspråk. är chefsmyndighet för skattemyndigheterna och kronofogdemyndighe- Inom skatteförvaltningen finns det på regional nivå tio skattemyndigheter. Inom exekutionsväsendet finns det på regional nivå tio kronofogdemyndigheter. Inom båda verksamheterna bedrivs huvuddelen av verksamheten vid lokala kontor. är en sammanhållen myndighet med ett huvudkontor och en regional organisation bestående av sex tullregioner. Annan myndighet med verksamhet inom politikområdet är (utgiftsområde 6). har ett självständigt ansvar för tullkontrollen till sjöss. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområde Skatt, tull och exekution Totalt för Politikområde Skatt, tull och exekution 3 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2Fram ingår och därmed redovisas anslaget Kronofogdemyndigheterna under utgiftsområde 4 Rättsväsendet. 3Kustbevakningens kostnader och beräknade utgifter redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, anslag 7:1 . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Målet för politikområdet Skatt, tull och exekution är att eftersträvade skatte-, tull- och avgiftsintäkter skall säkerställas på ett rättssäkert och ekonomiskt effektivt sätt som enkelhet skall eftersträvas och brottslighet motarbetas. Målet för politikområdet återspeglar främst innehållet i den gemensamma kärnverksamheten som berör skatter, tullar och avgifter. För skatteförvaltningen skall målet för politikområdet uppnås genom att skatt skall tas ut i den omfattning, med den fördelning och i den tid och ordning som åsyftas med gällande skatteförfattningar, taxeringsvärden för fastigheter skall beslutas och information om dessa tillhandahållas i enlighet med gällande författningar, olika samhällsfunktioner skall tillhandahållas fullständig och korrekt basinformation från folkbokföringen med god tillgänglighet. För skall målet för politikområdet uppnås genom att effektivt fastställa och uppbära tullar, mervärdesskatt och andra skatter samt avgifter så att en riktig uppbörd kan säkerställas, övervaka och kontrollera trafiken till och från utlandet så att bestämmelserna om in- och utförsel av varor efterlevs, vid fullgörande av sina uppgifter verka för att kostnaderna för tullprocedurerna minimeras, både för näringsliv, allmänhet och inom , samt tillhandahålla en god service så att den legitima handeln med tredje land underlättas i största möjliga utsträckning och att det legitima varuflödet inom EU inte hindras. För exekutionsväsendet skall målet för politikområdet uppnås genom att rättstrygghet och rättssäkerhet upprätthålls vad gäller betalningsförpliktelser och andra förpliktelser som verkställs av kronofogdemyndigheterna. brott mot gällande bestämmelser om in- och utförselrestriktion skall förebyggas och upptäckas. De gemensamma prioriteringarna inom politikområdet utgår från att berörda myndigheter svarar för väsentliga delar av samhällets viktigaste regelsystem. Av stor betydelse är att myndigheterna kan få allmänhet och företag att känna förtroende för rättssäkerheten och rättstryggheten i dessa regelsystem samt att allmänhet och företag därmed frivilligt efterlever regelsystemen. I det löpande arbetet ska myndigheterna kontinuerligt arbeta för att höja effektiviteten i verksamheten som servicen till allmänhet och företag skall förbättras. I övrigt är förutsättningarna och inriktningen i hög grad specifika för respektive myndighetsområde. skall även fortsättningsvis prioritera förstärkt skattekontroll. I detta ingår bl.a. en fördjupad kontroll av företag som hanterar stora skatteunderlag och insatser mot så kallat svart arbete. Exekutionsväsendet skall bl.a. prioritera verksamheten i enlighet med den nya indrivningspolicyn. och exekutionsväsendet skall fortsätta att effektivisera borgenärsarbetet. och skall bl.a. prioritera insatser mot narkotika och storskalig illegal införsel av alkohol och tobak. Det är av stor vikt att myndigheterna långsiktigt arbetar med åtgärder för att kunna hantera en med tiden allt större och mer komplicerad arbetsmängd med mindre personalresurser. Det är därför viktigt att all verksamhet effektiviseras och att den utvecklas ytterligare. De olika delarna i förändringsarbetet skall stödja varandra i utvecklingen av moderna, effektiva och ändamålsenliga förvaltningar. Det skall bl.a. uppnås genom kontinuerlig IT-, metod- och kompetensutveckling. Myndigheterna bör fortsätta att sträva efter att vara ledande bland myndigheter beträffande utveckling och användning av IT i verksamheten. Myndigheterna skall också sträva efter en hög servicenivå och förenklingar för allmänhet, näringsliv och andra myndigheter. Att öka den elektroniska och automatiska hanteringen av dokument och information ses som en viktig del i arbetet för att kunna frigöra resurser som i stället kan koncentreras till områden med högre risk. Arbetet med att öka den elektroniska hanteringen av dokument och information bör således fortgå. I detta arbete är ett ökat användande av exempelvis Internet som ett komplement till nuvarande system en viktig del. För att säkerställa att verksamheten utvecklas åt rätt håll och att resurserna styrs till rätt områden är det viktigt att myndigheterna kontinuerligt följer förändringar i samhället. I detta arbete är omvärlds- och riskanalyser viktiga instrument. Av denna anledning är också en väl utvecklad dialog med allmänhet, näringsliv och andra myndigheter av stor betydelse. Den ekonomiska integrationen i och internationaliseringen av ekonomin och handeln medför delvis nya förutsättningar för myndigheternas verksamhet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Myndigheterna medverkar fortlöpande i det arbete som pågår inom Europeiska Unionen. I detta arbete har myndigheterna en viktig uppgift i att biträda regeringen med expertis i sakfrågor samt analysera problemställningar och föreslå ställningstaganden. Myndigheterna deltar även i förhandlingsarbetet, särskilt inom de genomförandekommittéer som leds av Europeiska kommissionen. I det europeiska och övriga internationella administrativa samarbetet inom myndighetsområdena prioriteras insatser för regel- och procedurförenklingar, rationell användning av IT, informationsutbyte och utbildningsinsatser. I samarbetet mellan olika stater är det viktigt att den information som erhålls utnyttjas på bästa sätt inom myndigheterna. För att effektivisera verksamheten är arbetet med förenklingar av regler och procedurer viktigt. Regeringen understryker betydelsen av myndigheternas arbete med förenklingar av det egna regelverket samt förslag till förenklingar av de nationella och internationella regelverken. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 4 Skatt och exekution Skattekontrollen har tillförts ökade resurser för att höja nivån på skattekontrollen i riktning mot nivå. Den nedåtgående trend som pågått är bruten och inom vissa områden har skattekontrollen ökat. Förutsättningar finns för att höja nivån på skattekontrollen ytterligare. De resurser som står till myndigheternas förfogande måste utnyttjas på bästa sätt. En väl fungerande styrning, ledning, samordning och uppföljning av kontrollen är viktig för en effektiv verksamhet. En förutsättning för detta är utveckling av riskanalys samt urvals- och uppföljningssystem. Skattekontrollen skall utföras i enlighet med den kontrollpolicy som finns framtagen. Policyn syftar till att ge preventiv effekt som fel och fusk skall åtgärdas. Den preventiva effekten skall uppnås genom att kontrollen är tidig, synlig, träffsäker och oförutsägbar. För att allmänhet och företag skall känna stort förtroende för myndighetens verksamhet är det väsentligt med enhetlig rättstillämpning i landet så att exempelvis omotiverade regionala skillnader avseende revisions- och ändringsfrekvenser inte kvarstår. Det skall vidare finnas en väl utbyggd service och informationsverksamhet. 4.1.2Riksskatteverket och skattemyndigheternas organisation har lämnat förslag till en förändrad organisation. mentspromemorian Det nya (Ds 2002:15) har föreslagits att en ny myndighet skall bildas genom att och de tio skattemyndigheterna bildar en enda myndighet. Den föreslagna förändringen syftar bl.a. till att undanröja de hinder som hämmar verksamhetsutveckling. Målet är att skapa bättre förutsättningar för rättsenlighet, likformighet och effektivt resursutnyttjande. Departementspromemorian har remissbehandlats och förslaget bereds inom . Utbyggnaden av skattebrottsenheterna har fortsatt och ytterligare skattebrottsutredare har utbildats. Vid utgången av uppgick antalet utredare till 131 stycken vilket är en ökning med 31 stycken. Verksamheten består huvudsakligen av förundersökningar. Antalet avslutade förundersökningar uppgick till 726 stycken vilket är en ökning . Vidare har informationsaktiviteter genomförts. Utbyggnaden skall fortsätta. Regeringen har i skrivelse till (skr. 2001/02:40) aviserat att en ny samlad strategi mot den ekonomiska brottsligheten bör utarbetas. Skattebrottsenheternas verksamhet kommer att ingå som en naturlig del i den strategin. har haft i uppdrag att utvärdera skattebrottsenheternas verksamhet . I utredningen anges att skattebrottsenheternas verksamhet fungerar väl och att den har effektiviserat myndigheternas ekobrottsbekämpning. Kvalitén på de ärenden som överlämnats till åklagare har förbättrats och åklagarna är nöjda med det arbete om utförs av skattebrotts- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Vidare framställs bl.a. önskemål om att i större omfattning få tillgång till uppgifter i beskattningsdatabasen och en möjlighet att i begränsad omfattning använda sig av tvångsmedel. Regeringen överväger att tillkalla en utredare för att se över skattebrottsenheternas arbetsmetoder och befogenheter. Det har varit en prioriterad uppgift för exekutionsväsendet att genom förbättring av IT-stödet och andra rationaliseringsåtgärder se till att verksamheten kan klara en framtida ökad arbetsbelastning. har beslutat om en ny indrivningspolicy vilken gäller . Policyn betonar bl.a. vikten av att utreda nya gäldenärer snabbt samt att kvaliteten och rättsäkerheten i indrivningsarbetet är hög. Regeringen anser det viktigt att policyn får genomslag i det löpande arbetet. För att möta en eventuell framtida ökande arbetsbelastning är det viktigt att kartlägga de grupper som riskerar att bli gäldenärer. Härigenom kan riktade insatser mot dessa grupper genomföras. Vidare skall de framtagna interna riktlinjerna för borgenärsarbetet slå igenom i verksamheten och då inte minst i arbetet med borgenärsfrågorna i konkurs. Inom skuldsaneringen är det viktigt att handläggningstiderna fortsätter att minska som de regionala skillnaderna avseende handläggningstider minskar. Inom konkurstillsynen bör enligt regeringens mening kvaliteten kunna förbättras inom ramen för befintliga resurser. Det är dock viktigt att resurserna i högre grad koncentreras till de ärendekategorier där insatta resurser ger mest effekt. bedriver man inom exekutionsväsendet ett projekt, det s.k. vars syfte är att utarbeta och införa ett nytt datastöd för indrivningsverksamheten. Genom INIT skall registrering, akthantering och registerforskning ges utökat IT-stöd. skall kvaliteten förbättras och hanteringen effektiviseras. Initialt var tanken att det nya systemet direkt skulle ersätta det befintliga systemet. Detta har dock inte kunnat realiseras. I stället är ambitio- nen att nuvarande systemet successivt skall ersättas. Regeringen bedömer att det nya IT-stödet är en viktig del av effektiviseringen av indrivningsverksamheten och att det är nödvändigt att systemet införs. Regeringen har för avsikt att noga följa den fortsatta utvecklingen och det successiva införandet av IT-stödet. I departementspromemorian Det nya (Ds 2002:15) angående och skattemyndigheternas framtida organisation föreslås som redan nämnts att en gemensam myndighet bildas av och de tio skattemyndigheterna. I promemorian föreslås att kronofogdemyndigheternas framtida ställning skall utredas. Regeringen har för avsikt att tillkalla en utredare med uppdrag att förutsättningslöst ta fram och presentera förslag på hur kronofogdemyndigheternas verksamhet lämpligen bör organiseras. Utredningen bör särskilt belysa hur de borgenärsneutrala uppgifterna skall kunna hanteras på ett självständigt sätt. har tillförts ökade resurser för att höja nivån på skattekontrollen i riktning mot nivå. Tillskottet har medfört att skatteförvaltningen har kunnat rekrytera personal och förstärka kontrollerna. Den nedgång i skattekontrollen som pågått är bruten och skattekontrollen har ökat. Bouppteckningsverksamheten fördes över till skattemyndigheterna från domstolsväsendet. I början uppstod stora balanser och handläggningstiderna var långa. Resultatet avseende 2002 visar dock att handläggningstiden är på väg ned. derna avseende handläggningstiden tenderar till att minska. För myndigheterna inom politikområdet Skatt, tull och exekution gällde som gemensamt mål att skatte-, tull- och avgiftsintäkter skulle säkerställas på ett rättssäkert och ekonomiskt effektivt sätt som enkelhet skulle eftersträvas och brottslighet motarbetas. För beskattningsverksamheten gäller att skatt skall tas ut i den omfattning, med den fördelning och i den tid och ordning som åsyftas med gällande skatteförfattningar. Överensstämmelsen mellan den skatt som har debiterats och den skatt som borde ha debiterats, dvs. beskattningseffektiviteten, är svår att bedöma. Bedömningen av beskattningseffektiviteten får i stället göras med ledning av faktorer som indirekt kan utgöra underlag för bedömningen och som på så sätt kan sägas påvisa De samlade skatteinkomsterna ökade Den nedåtgående trenden i kontrollverksamheten har vänt. Antalet revisioner uppgick till 6 600 mot 6 300 stycken (6 800 stycken ). Tid, mätt som årsarbetskrafter, som lades ned på kontroller (revision och skrivbordskontroller) ökade från 2 400 till 2 562 årsarbetskrafter . De regionala skillnaderna avseende ändrings- och revisionsfrekvens är stora. Ökningen av antalet inkomna deklarationer fortsätter och jämfört med föregående år är ökningen . Antalet deklarationer som ändras efter komplettering från deklaranten är mindre än föregående år. Antalet deklarationer som ändras efter skrivbordsgranskning och revision har ökat. För skatteförvaltningen gäller vidare att säkerställa att fastställda skatter och avgifter betalas och att det görs inom utsatt tid (uppbördseffektivitet). Det kan konstateras att av 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 beslutade skatter kommer in. Uppbördsförlusterna uppgår således till jämfört föregående år. Produktiviteten inom beskattningsverksamheten har ökat . För att minska förekomsten av oavsiktliga fel har insatser genomförts för att förbättra informationen. Den riktade informationen till bl.a. nyföretagare har ökat. Andelen personer som är nöjda med myndighetens bemötande har ökat och andelen personer som är nöjda med myndighetens informationsmaterial är fortfarande hög. har arbetet med att underlätta hanteringen för allmänhet och näringsliv fortgått. för regelgranskning har bl.a. berömt för de tjänster avseende elektroniska deklarationer av moms och arbetsgivaravgifter som utvecklats av myndigheten. För verksamheten gäller att olika samhällsfunktioner skall tillhandahållas fullständig och korrekt basinformation från folkbokföringen med god tillgänglighet. Antalet folkbokföringsärenden har fortsatt öka men kostnaderna har endast ökat marginellt. Det ökade antalet ärenden har inte lett till förlängda handläggningstider. Andelen ärenden som handläggs inom har ökat. Skillnaden i handläggningstid mellan de olika regionerna är stor. bedömning är att skillnaderna kommer att minska genom införandet av nytt teknikstöd. Antalet bosättningskontroller fortsätter att minska. har dock urvalsmetoderna för bosättningskontrollen utvecklats vilket bedöms resultera i förbättrad registerkvalitet. För verksamheten gäller att taxeringsvärden för fastigheter skall beslutas och information om dessa tillhandahållas i enlighet med gällande författningar. har särskild fastighetstaxering av lantbruks-, småhus och hyreshusenheter ge- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Vidare har den allmänna fastighetstaxeringen av småhus planerats. För att underlätta tillgängligheten till information om fastighetstaxeringen och beräkning av taxeringsvärdet påbörjades arbetet med en utveckla en webbplats för detta ändamål. För verksamheten inom exekutionsväsendet skall målet för politikområdet uppnås genom att rättstrygghet och rättssäkerhet upprätthålls vad gäller betalningsförpliktelser och andra förpliktelser som verkställs av kronofogdemyndigheterna. Indrivning och annan verkställighet Verksamhetens omfattning är beroende av omvärlden, exempelvis konjunkturutvecklingen. Det kan konstateras att antalet mål ökade . Antalet allmänna mål ökade . Ökningen beror främst på ökat antal mål avseende underhålls- och studiestöd. Antalet enskilda mål minskade något. Utredningstiderna har trots ett ökat antal ärenden förblivit oförändrade. Den regionala spridningen när det gäller utredningstid för både allmänna och enskilda mål är dock stor. bedömning är att skillnaderna måste minska. Produktiviteten avseende indrivning har ökat med . Regeringen har redan i regleringsbrevet angett att kvaliteten i indrivningsverksamheten skall förbättras i enlighet med den indrivningspolicy som fastslagits. Policyn har successivt införts på de olika regionerna men effekterna på indrivningsverksamheten är svåra att bedöma. Avseende exekutiva försäljningar av fastigheter har andelen ärenden där första försäljningsförsöket skett ökat från . Produktiviteten avseende fastighetsförsäljning har ökat . Antalet ärenden inom den summariska processen fortsätter att öka. var av ärendena avslutade inom tre De regionala skillnaderna avseende handläggningstider är stora, vilket bl.a. förklaras med olika delgivningsrutiner samt strukturella skillnader mellan olika regioner. Antalet inkomna skuldsaneringsärenden har minskat från 3 500 till 3 200 stycken . Andelen ärenden där myndigheten fattat beslut att inleda skuldsanering har ökat jämfört med föregående år och den ökning som pågått sedan lagens införande 1994 fortsätter. Anledningen till ökat antal positiva beslut bedöms vara förbättrat samarbete med kommunernas budget- och skuldrådgivare. Handläggningstiderna för skuldsaneringsärenden har förkortats och andelen ärenden som avslutas har ökat från . har de regionala skillnaderna avseende handläggningstid minskat men stora skillnader kvarstår. Beträffande exekutionsväsendets förebyggande verksamhet kan konstateras att allt färre nås av informationsinsatser. Antalet gymnasieelever som nås av information har minskat med och det är endast till gruppen nya företagare som informationsinsatserna har utvidgats. Arbete med att finna nya arbetsmetoder för att identifiera presumtiva gäldenärsgrupper och utarbeta nya informationssätt har inletts. Inom konkurstillsynen har antalet ärenden ökat och produktiviteten ökat något. Antalet gamla ärenden har fortsatt att minska. Andelen ärenden i vilka yttrande lämnats har ökat från . Inom skatteförvaltningen har den nedåtgående trenden i kontrollverksamheten vänt vilket bl.a. återspeglas i ökningen av antalet revisioner, den nedlagda kontrolltiden samt antalet ändrade deklarationer efter skrivbordsgranskning och revision. Regeringens bedömning är att de resurstillskott som gjorts och den kontinuerliga effektiviseringen av arbetet varit bidragande till förbättringarna. Det är av stor vikt att ytterligare förbättringar genomförs och att ledning, samordning samt uppföljning utvecklas. En förutsättning för detta är att riskanalys samt urvals- och uppföljningssystemen förbättras. Att de regionala skillnaderna avseende revisions- och ändringsfrekvens är höga kan till viss del förklaras med naturliga orsaker, exempelvis företagsstrukturen.