prop · GQ031d18 · 2003-01-01 00:00:00 — Syftet med utbildningen är att invandrare med en utländsk högskoleutbildning skall kunna få en kompletterande utbildning för att möta kraven på arbetsmarknaden. 14.Delegationen för regional samverkan om högre utbildning avsätts medel för att stimulera regionalt samarbete mellan universitet eller högskolor och kommuner, landsting, länsstyrelser eller motsvarande organ i syfte att skapa hållbar tillväxt i regionerna och främja rekryteringen till högskolan. Medlen fördelas av Delegationen för regional samverkan om högre utbildning. tillförs IRECO medel för att i samarbete med arbeta för en omstrukturering av IRECO- instituten med målet att skapa färre och större institut med internationell konkurrenskraft och en stark förankring hos näringslivet. 16.Pedagogik för högpresterande elever Under anslagsposten disponerar och vardera för ett treårigt utvecklingsarbete i pedagogik för högpresterande elever. erhåller för omställningskostnader i samband med överförandet av verksamhet som avser det biovetenskapliga ämnesområdet från till . 18.Sveriges nätuniversitet, per capitaersättning För att stimulera ett ökat utbud av kurser som universitet och högskolor erbjuder inom ramen för föreslår regeringen att en extra ersättning om skall utgå till universitet och högskolor för helårsstudenter inom dessa kurser . i har utvecklat ett program för magisterexamen med bredd med inriktning mot synpedagogik som tillgodoser utbildningskraven för arbete som synpedagog. Regeringen föreslår att i engångsvis, för tilldelas för fortsatt utveckling och genomförande på halvfart denna utbildning studenter. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Medel på anslagsposten kommer att användas till riktade satsningar inom universitet och högskolor. Tabell 9.25:72 Härledning av nivån 20032004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 9.1.7325:73 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor m.m. Tabell 9.25:73 Anslagsutveckling för anslaget Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor m.m. 1Beloppet i Årsredovisning för staten 2001 (skr. 2001/02:101) bilaga 7 avseende utgående reservation och ramöverföringsbelopp 2001 har korrigerats. 2Motsvarar 338 134 tkr prisnivå. Under detta anslag beräknas all ersättning inklusive ersättning för lokalhyror och kostnader för inredning och utrustning som är förenad med forskning vid högskolor som inte har vetenskapsområden samt konstnärligt utvecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna i . Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande: 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.25:73 Fördelning på anslagsposter för anslaget Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor m.m. I anslaget ingår i enlighet med de satsningar som aviserades i den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2001/01:3). Fördelning på respektive lärosäte av denna satsning framgår av anslaget för grundutbildning till berörda verksamhet som avser forskning om belastningsskador samt medel av engångskaraktär, , för samarbetsavtal. I anslagsposten ingår medel för en anställning som professor i jämställdhetssyfte med inriktning mot tillämpad matematik med . I anslagsposten i ingår medel till . Vidare har ett tillskott om beräknats för forskning. I anslagsposten ingår medel för övertagandet av verksamhet inom fysiologisk forskning från med . Tabell 9.25:73 Härledning av nivån 2003-2004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 9.1.7425:74 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 25:74 Anslagsutveckling för anslaget Ersättning för klinisk utbildning och forskning 1 Motsvarar 1 730 619 tkr prisnivå. Från anslaget utgår ersättning till vissa landsting enligt avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning m.m. samt om samarbete om tandläkarutbildning och forskning m.m. Sedan avtalen ingicks har mål- och resultatstyrning samt ett nytt resurstilldelningssystem införts för den statliga högskolan vilket gör väsentliga delar av avtalen obsoleta. Regeringen beslutade att säga upp avtalen. Avtalen har en uppsägningstid . Regeringen uppdrog åt en särskild utredare att förhandla fram och sluta överenskommelse med sjukvårdshuvudmännen, med förbehåll för regeringens godkännande, om ett nytt system för ersättning för vissa kostnader i samband med läkar- och tandläkarutbildning samt medicinsk och odontologisk forskning. Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 25:74 Medicinsk utbildning och forskning 25:74 Odontologisk utbildning och forskning forskningen vid universitet och högskolor. svarar också för tillsynen över högskolans verksamhet i syfte att öka rättssäkerheten i högskolan. Verket har också som uppgift att på uppdrag av regeringen genomföra utredningar och utvärderingar som grund för regeringens ställningstagande i olika frågor. Verket har dessutom ansvar för statistik om verksamheten vid universitet och högskolor. Tabell 9.25:75 Fördelning på anslagsposter för Rådet för högre utbildning I anslaget ingår medel för den utökning av läkarutbildningen vid som beslutade om 1997. Tabell 9.25:74 Härledning av anslagsnivån 20032004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 9.25:75 Anslagsutveckling för anslaget 1 Motsvarar 187 019 tkr prisnivå. uppgift är att genom uppföljningar och utvärderingar bidra till att förbättra och förnya den högre utbildningen och Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.25 :75 Uppdragsverksamhet 1 Enligt regeringsbeslut (U2002/2609/DK) har 3 867 tkr avsatts för att användas för att finansiera uppkommet underskott i högskoleprovet. Det innebär att det prognostiserade resultatet förbättras från -4 302 tkr till -435 tkr. Regeringen har på politikområdesnivån i tillämpliga delar redovisat insatser och uppnådda resultat vad avser verksamhetsområdet och universitetsforskning. har i årsredovisningen redovisat sin verksamhet efter den indelning av verksamheten som angavs i regleringsbrevet . Verksamhetsåret har inneburit en starkare profilering av arbete mot utvärdering, tillsyn och uppföljning. Den andra omgången av utvärderingar av lärosätenas kvalitetsarbete som pågår 2002, har genomförts . 2001 var i den sexåriga cykeln av ämnes- och programutvärderingar och genomfördes totalt nio sådana utvärderingar. Arbetet med att utveckla metoderna för kvalitetsgranskningarna fortsätter 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bl.a. genom en rådgivande grupp med internationella experter som följer och kritiskt granskar processen. Verket följer också den internationella utvecklingen inom området. En viktig uppgift är att förmedla information om granskningarna till studenterna. Under verksamhetsåret har tillsynsverksamheten utvecklats och antalet inkomna och avgjorda enskilda ärenden har ökat. Regeringens bedömning är att resultatinformationen i årsredovisningen ger en god bild av utvecklingen inom de områden som har ansvar för. Enligt regeringens mening har de mål som uppställts för verksamheten uppfyllts. Rådet för högre utbildning Regeringen avser att besluta om en ny instruktion för . I enlighet med regeringens förslag i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) ändras då namnet för Rådet för högskoleutbildning till Rådet för högre utbildning, som rådet får utökade uppgifter. För att klara de nya uppgifterna föreslår regeringen att tillförs ytterligare . Tabell 9.25:75 Härledning av nivån 20032004 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 9.1.76 25: 76 Verket för högskoleservice Tabell 9.25:76 Anslagsutveckling för Verket för högskoleservice 1 Motsvarar 13 492 tkr prisnivå. Verket för högskoleservice (VHS) ansvarar för den samordnade antagningen till grundläggande högskoleutbildning. Utöver detta biträder , högskolor och andra myndigheter vid upphandling. Anslaget finansierar underhåll och utveckling av datorbaserade system för antagningsprocessen samt kostnader för övrig antagningsverksamhet, såsom betygsdatabas och bedömning av utländska gymnasiebetyg. Det ekonomiska målet för antagningsverksamheten är att intäkterna skall täcka av kostnaderna för denna verksamhet. Detta mål har uppnåtts . Det ekonomiska målet för upphandlingsverksamheten, att intäkterna skall täcka av kostnaderna, har uppnåtts . Det positiva resultatet avseende upphandlingsverksamheten, som redovisas nedan, beror bl.a. på intäkter av extraordinär karaktär. (Intäkt -kost- VHS har i årsredovisningen för redovisat sin verksamhet i enlighet med vad som angavs i regleringsbrevet 2001. Under verksamhetsåret har den samordnade antagningen till och genomförts inom uppsatta tids- och kostnadsramar. VHS hemsida på Internet har byggts ut och allt fler sökanden ansöker till högskoleutbildning via nätet. Clearingfunktionen och det nationella antagningsbeskedet som innebär att en sökande inte kan uppta i princip mer än en heltidsstudieplats har vidareutvecklats. Funktionen har resulterat i att besked kan ges snabbare till fler sökande och att platserna kan utnyttjas effektivare och tidigare i antagningsprocessen. En gemensam hemsida där universitet och högskolor kan annonsera sina lediga utbildningsplatser har tagits i bruk 2001, vilket möjliggjort för sökande att snabbt och enkelt finna lediga platser. Upphandlingsverksamheten har genomgått ett internt förändringsarbete som inleddes . Detta har resulterat i att både antalet upphandlingar och upphandlingsvärdet ökat . Ökningen av antalet upphandlingar är dock kraftigare för VHS sekundära kundgrupp, övriga myndigheter, än för universitet och högskolor. VHS är en servicemyndighet till universitet och högskolor. I servicen ingår bl.a. att bedöma utländska gymnasiebetyg. Efterfrågan på bedömningsservicen har ökat och VHS har en relativt stor ärendebalans där handläggningstiderna blivit längre. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 denna proposition (anslaget 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.) föreslås att VHS får disponera för att minska handläggningstiderna beträffande ärenden som avser bedömning av utländska gymnasiebetyg. Regeringen har uppdragit åt VHS att i samarbete med universitet och högskolor utveckla ett nytt flexibelt antagningssystem för såväl central som lokal antagning. Systemet skall ersätta befintliga centrala och lokala system. Utvecklingskostnaderna skall rymmas inom VHS och universitetens och högskolornas befintliga medel. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Mot bakgrund av det som redovisats beräknas kostnaden för budgetåren 2003 och 2004 enligt nedan. Tabell 925:76 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 9.25:77 Anslagsutveckling för m.m. 1 Motsvarar 359 649 tkr prisnivå. Anslaget finansierar utgifter för tilldelning och återbetalning av studiestöd samt tilldelning och återbetalning av lån för hemutrustning för flyktingar. Anslaget finansierar också delvis Centrala 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 () studiesociala insatser. anvisas från anslaget, medel för administration av bidrag vid korttidsstudier dels till utbildningsstöd (Sisus), dels till i (LO) och (). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.25:77 Offentligrättslig verksamhet CSN:s verksamhet är ett enda verksamhetsområde. Ingen specifik del av verksamheten är avgiftsbelagd, utan alla avgifter får disponeras av myndigheten och skall bidra till att finansiera verksamheten hos CSN. Avgifterna redovisas därför mot anslaget 25:77 m.m. CSN har genomfört en informationskampanj om det nya studiestödet för att nå målet att information om studiestödet och återbetalningsvillkoren skall nå alla berörda grupper i samhället. Satsningarna på telefon- och självservicetjänster har gjorts för att nå målet att öka myndighetens service till allmänheten. nåddes emellertid inte målet att förbättra tillgängligheten sett över . Under slutet av året, då ett särskilt kundcenter inrättats, började väntetiderna i telefonkön stegvis att minska. Denna trend har förstärkts . Målet att handläggningstiderna skall kortas har dock inte uppnåtts. Knappt två tredjedelar () av ärendena avgjordes . Regeringens bedömning är att 2001 var ett extraordinärt verksamhetsår för myndigheten. Ett helt nytt studiestödssystem togs i bruk och hela personalen utbildades för detta ändamål. Förutom utvecklingen av ett nytt IT-system för handläggning tillkom en rad olika omständigheter som beredde myndigheten stora utmaningar. Bland annat ökade ansökningsvolymen markant då alla studerande, som en följd av det nya studiestödssystemet, var tvungna att skicka in en ny ansökan. Detta ledde till be- tydligt längre handläggningstider och sämre telefonservice än vad som annars hade varit fallet. CSN har också behövt hämta in ny information om de sökande som myndigheten inte tidigare haft skäl att samla in. Det nya regelverket kring vuxenstuderande och det högre bidraget i studiemedlen har, tillsammans med veckoberäkningen i det nya studiestödssystemet, berett myndigheten stora problem. Problem uppstår inte minst när det gäller att klara den höga grad av maskinell, IT-baserad handläggning som är en förutsättning för CSN:s verksamhet. En lägre grad av maskinell handläggning medför längre handläggningstider vilket i sin tur genererar ett ökat tryck på tillgänglighet, särskilt via telefon. Tillkomsten av () har förstärkt de studerandes rättssäkerhet. För CSN:s del har ÖKS inneburit omställningskrav då flera av överklagandenämndens beslut har fått till följd en ökad grad av ärendehantering. Regeringen bedömer att myndighetens insatser både på handläggnings- och tillgänglighetssidan inte har svarat mot de krav som bör kunna ställas på en statlig myndighet. Emellertid har administrationen av det nya studiestödssystemet nu stabiliserats. har myndighetens förmåga att effektivare hantera regelverk och handläggningsrutiner förbättrats. Regeringen anser därför att myndigheten nu har bättre förutsättningar att klara de krav som regering och riksdag ställer. Regeringen anser att kvaliteten i myndighetens redovisning sammantaget har höjts och att återrapporteringen i årsredovisningen i huvudsak är fullständig. De brister som finns i CSN:s resultatredovisning beror i stor utsträckning på svårigheter att mäta myndighetens prestationer och grad av måluppfyllelse. I regleringsbrevet fick CSN i uppdrag att ta fram metoder för en fördjupad prestationsredovisning. I årsredovisningen redovisas detta uppdrag. Myndigheten lämnar ett antal mått som regeringen kan använda för att bedöma resultaten av verksamheten. CSN konstaterar dock att ett fortsatt långsiktigt utvecklingsarbete krävs. har myndighetens resurser (anslag och avgifter) ökat med ca . Kostnaderna har minskat , främst bero- ende på att myndigheten lagt ner stora kostnader för den nya studiestödsreformen som trädde i kraft . Styckkostnaderna har ökat i betydligt mindre omfattning än vad som förväntades inför det arbetskrävande . Utvecklingen av servicenivån, mätt i andel avklarade ärenden , har utvecklats negativt. En minskande andel ärenden avgörs inom rimlig tid. Antalet tilldelningsärenden var drygt en miljon 2001. (Se vidare tabell i avsnitt 8.3.1 Utgiftsområde 16.) CSN:s beroende av administrativa avgiftsinkomster är stort. Närmare hälften av verksamheten finansieras med avgiftsinkomster. Ett alltför stort beroende av avgiftsinkomster kan dock komma att påverka hur verksamheten bedrivs. Användningen av s.k. autogiroinbetalningar har ökat, vilket på kan leda till svårigheter med fortsatt stor andel avgiftsfinansiering. Re- geringen gör sammantaget bedömningen att någon förändring inte är aktuell. har CSN:s finansiella situation kännetecknats av en viss instabilitet. För att regeringen skall få ett bättre beslutsunderlag för bedömning av myndighetens ekonomiska behov, krävs att myndighetens budgetprognoser blir mer stabila, sett över en längre tidsperiod. Regeringen bedömer att de resurser, både anslag och avgiftsintäkter, som myndigheten har att disponera motsvarar behoven. Ett nytt rekryteringsbidrag för vissa vuxenstuderande skall implementeras i organisationen . CSN beslutar om bidraget till de sökande efter att dessa rekryterats av kommunerna. Det nya rekryteringsbidraget kommer att påverka CSN:s verksamhet och . Därför kommer nya förändringskrav att ställas på CSN även . Det nya kundcentret, som byggts upp i , har och början av 2002 medfört förbättringar i telefontillgängligheten. Vissa återverkningar på den övriga verksamheten kan dock skönjas. Det handlar bl.a. om balansen mellan krav på tillgänglighet och service, tid för handläggning av studiestödsärenden samt om hur kontakten mellan kundcentret och de övriga kontoren fungerar. kommer kundcentret utan tvekan att vara en stor tillgång för myndigheten. Organisationen har dock under en övergångspe- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 riod tvingats till omställningar och anpassningar som ännu inte är fullt ut genomförda. CSN deltar aktivt i arbetet med att införa miljöledning och att uppnå kraven för en s.k. 24- timmarsmyndighet. Ett större och mer genomgripande arbete med att förbättra de anställdas arbetsmiljö har också inletts . Arbetet, som bedrivs på bred front, siktar mot att skapa en verksamhet där arbetsmiljön ingår som en del i all verksamhetsutveckling. CSN har inkommit till regeringen med en rapport om hur arbetet fortskrider. Sammantaget visar CSN på en hög ambition att utveckla sin arbetsorganisation och övriga delar av verksamheten. Regeringen föreslår under utgiftsområde 15, avsnitt 4.1.2, några regeländringar som syftar till att förenkla handläggningen till gagn för både studerande och myndighet. Delegationen för utländska studerande har det vid CSN funnits en särskild delegation för utländska studerande (). Delegationen inrättades i syfte att särskilt administrera, hantera och bedöma utländska studerandes rätt till svenskt studiestöd. DUS har utgjort en separat del av och dess ledamöter har utsetts av regeringen. Genom de beslut som DUS fattat har det skapats en väl utvecklad praxis på området. Detta har lett till att DUS fattat beslut endast i ett mindre antal ärenden. Huvuddelen av ärendena har, efter delegering, avgjorts ute på lokalkontoren och av delegationens kansli. DUS har föreslagit att delegationen skall avvecklas. Regeringen har mot bakgrund av detta funnit att ordningen med en särskild delegation är ändamålsenlig och har beslutat att avveckla DUS som egen organisatorisk enhet inom CSN. I enlighet härmed har regeringen ändrat myndighetens instruktion. Ansvaret för frågorna kommer i fortsättningen att ligga hos en ny avdelning under generaldirektören. Beslut om rätt till studiestöd som fattas i enlighet med studiestödslagen (1999:1395) kan överklagas till , varför den nya ordningen inte får några negativa konsekvenser för de studerandes rättssäkerhet. I enlighet med regeringens förslag ekonomiska vårproposition tillförs CSN:s förvaltningsanslag sammantaget 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 för de kostnader som uppstår i samband med inrättandet av servicecentret i . Medlen fördelas med , samt för respektive budgetår. Därefter skall CSN finansiera servicecentret i inom ramen för myndighetens ordinarie anslagsnivå. Resursförstärkningarna är alltså av tillfällig natur. CSN fick ytterligare en tillfällig anslagsförstärkning för utveckling av ett uppföljningssystem med anledning av det nya rekryteringsbidraget. En ny utbildning i skydd mot olyckor som leder till brandmansexamen skall inrättas . Den nya utbildningen, som är studiemedelsberättigande, ersätter den tidigare brandmannautbildningen. För att kompensera för den ökade studiestödshandläggningen förstärks anslaget med 2003 och med 2004. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Mot bakgrund av ovanstående beräknas anslaget för m.m. till . Tabell 9.25:77Härledning av anslagsnivå 2003-2004 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag2 Förslag/beräknat anslag 1Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2Som en följd av att förändringar i härledningstabell utgår års anvisade statsbudget, där bl.a. för inrättandet av servicecentret i ingick, blir effekten att överföringen blir 12 miljoner respektive 22,4 miljoner mindre . Tabell 9.25:78 Anslagsutveckling för 1 Motsvarar 10 286 tkr prisnivå. Anslaget finansierar utgifter för kansliets verksamhet, arvoden och andra ersättningar till nämndens ledamöter. () inrättades . Nämnden skall pröva överklaganden av Centrala () beslut enligt den studiestödslag (1999:1395) som trädde i kraft . Nämnden har även till uppgift att pröva överklaganden av beslut om bidrag enligt förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier. Verksamheten har varit under uppbyggnad som överklaganden av ungefär förväntad omfattning och art har hanterats. har också lett till ett relativt stort anslagssparande då full personalstyrka ej kunnat anställas i den takt som planerats. Eftersom myndighetens verksamhet har varit under uppbyggnad måste alla bedömningar göras med viss försiktighet. Myndighetens ambition med verksamheten under det första verksamhetshalvåret har varit att åstadkomma bästa möjliga kombination av kraven på rättssäkerhet, snabb ärendehantering och god service. En genomsnittlig handläggningstid och en längsta normal handläggningstid har eftersträvats. Den genomsnittliga handläggningstiden ligger på mellan tre och och var ungefär densamma för nämndbeslut och enmansbeslut på delegation, dvs. beslut som nämnden delegerat till myndighetschefen. Handläggningstiderna variation beror i hög grad på behov i vissa ärenden av remisser till andra myndigheter samt på önskemål från klaganden om att få lämna in olika yttranden och kompletteringar. Den ekonomiska redovisningen visar på en stabil ekonomisk hantering. verksamhet och arbetsbelastning är på många sätt beroende av verksamheten inom CSN. har antalet ärenden motsvarat den förväntade volymen. Myndigheten har påtalat behovet av att ha en beredskap för att hantera framtida ökade krav. Detta gäller både den administrativa hanteringen av ärendevolymen och utvecklingen av de praxisskapande beslut som nämnden fattar. Nya regleringar på studiestödsområdet ger förändrade förutsättningar för ÖKS. En viss volymförändring kan t.ex. förväntas under då det nya rekryteringsbidraget vid vuxenstudier införs. CSN:s beslut i ärenden om detta bidrag kommer att kunna överklagas till ÖKS. Hur stor volymökning som denna förändring kan medföra är svårt att bedöma. Regeringen anser mot denna bakgrund att det ännu är oklart hur stor effekt denna nya överklagandemöjlighet kan få för ÖKS verksamhet. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1.