prop · GQ031d15 · 2003-01-01 00:00:00 — Som har framgått i avsnitt 4.8 och 4.9.12 kommer en ny myndighet för tillsynen över arbetslöshetsförsäkringen att inrättas . Den nya myndigheten, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, kommer att överta flertalet av AMS uppgifter vad gäller tillsynen över arbetslöshetsförsäkringen. Det betyder att resurser kommer att behöva föras från AMV till inspektionen . Själva kontrollen av att ersättningstagarna står till arbetsmarknadens förfogande kommer dock även fortsättningsvis att skötas av arbetsförmedlingen. Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att förbereda och genomföra inrättandet av inspektionen (dir. 2002:111). Utredaren skall också göra en mer exakt beräkning av de nuvarande kostnaderna hos AMS för verksamhet som skall flyttas till den nya myndigheten. Utredaren skall redovisa detta . Regeringen återkommer därför i tilläggsbudgeten i anslutning till nästa års ekonomiska vårproposition med förslag om överföring av medel från AMV till inspektionen. Avslutsdeklaration för mål 3 och Equal I samband med att programperioden 2006 för avslutas skall medlemsstaterna lämna s.k. avslutsdeklarationer till . Deklarationerna skall utgöra en sammanställning av slutsatserna från de kontroller som genomförts och bedöma giltigheten i ansökan om slutbetalning samt lagligheten och korrektheten i det som berörs av de slutliga intygen om utgifterna. Under föregående programperiod har RRV haft i uppgift att utfärda slutliga revisionsutlåtanden för samtliga strukturfondsprogram. Eftersom RRV kommer att upphöra vid utgången av 2002 avser regeringen att ge internrevisionen vid AMS och vid i i uppdrag att utfärda avslutsdeklarationer för strukturfondsprogrammen. Uppdraget till AMS avser Europeiska socialfondens mål 3 och Equal och till i övriga program. För att täcka de tillkommande utgifterna för uppdraget har därför anslaget ökats med . minskas anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader med motsvarande belopp. Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om 4 för samt att av inflytande arbetsmarknadsavgifter får användas för tillsynen av arbetslöshetsförsäkringen m.m. Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivå 20032004, för anslag 22:1 förvaltningskostnader Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring från andra an- Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 4.9.222:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 1 Varav minskning med100 på tilläggsbudget i denna proposition. Ändamålen för anslaget är i huvudsak arbetslöshetsersättning vid öppen arbetslöshet och aktivitetsstöd för personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska program. Aktivitetsstöd får även användas för viss nationell medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006. Likaså får aktivitetsstöd användas för medfinansiering av regionala tillväxtavtal för insatser som ryms inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska reglerna och med utgångspunkt i de mål och prioriteringar som finns uppsatta för arbetsmarknadspolitiken. Av medlen under anslaget får högst användas för utgifter enligt ändamålet för anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader. Syftet är att AMV skall kunna ha en viss flexibilitet i medelsanvändningen i avvägningen mellan programplatser med aktivitetsstöd och upphandling av arbetsmarknadsutbildning m.m. Utgifterna påverkas främst av den öppna arbetslösheten och omfattningen på program- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 men samt ersättningsnivåerna. Aktivitetsstödet motsvarar den arbetslöshetsersättning som deltagarna skulle ha fått om de varit öppet arbetslösa. De som inte är berättigade till arbetslöshetsersättning får per dag i aktivitetsstöd. Utgifterna för arbetslöshetsersättning har fortsatt att minska. utbetalades vilket var hela mindre än . Trots att den högsta ersättningen och grundbeloppet höjdes , bidrog ändå den lägre arbetslöshetsnivån och ett lägre uttag av ersättningsdagar till att utgifterna minskade. Ut- över detta tillkom även utgifter för statliga ålderspensionsavgifter om samt utjämningsavgiften om . utbetalades ersättning för totalt 43,7 miljoner ersättningsdagar, vilket är en minskning jämfört med . Antalet öppet arbetslösa minskade med . Enligt arbetskraftsundersökningen () var i genomsnitt drygt 175 000 personer öppet arbetslösa . Enligt AMS var i genomsnitt cirka 190 000 personer öppet arbetslösa registrerade vid arbetsförmedlingen och av dessa hade rätt till inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning medan hade rätt till grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen. Deltidsarbetslösheten har fortsatt att minska och uppgick till i genomsnitt 98 300 personer vilket var eller cirka 19 500 personer färre än jämfört med . Av dessa hade rätt till inkomstrelaterad ersättning och hade rätt till grundbeloppet. Även antalet timanställda har minskat och uppgick i genomsnitt till 75 2001, vilket är en minskning med drygt 9 200 personer eller jämfört med . av de timanställda hade rätt till inkomstrelaterad ersättning och hade rätt till grundbeloppet. har utbetalats från arbetslöshetskassorna. Trots högre ersättningsnivåer är utgifterna högre än . har en ytterligare höjning av 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen gjorts. kan den som har rätt till inkomstrelaterad ersättning få högst per dag. Ersättningen från och med dag 101 är maximalt . Grundbeloppet har höjts till per dag. Motsvarande höjningar har även gjorts av aktivitetsstödet. Regeringen beräknar att i genomsnitt 174 000 personer kommer att vara öppet arbetslösa under . Av anslagssparandet har tagits i anspråk för aktivitetsstöd . deltog i genomsnitt 111 500 personer i arbetsmarknadspolitiska program. Av dem hade 89 700 personer aktivitetsstöd. Övriga var antingen anställda med anställningsstöd eller uppbar ersättning från kommunerna inom det kommunala ungdomsprogrammet eller ungdomsgarantin. Jämfört med var det totala antalet deltagare 1 000 färre och antalet med aktivitetsstöd 3 000 färre. Utgifterna för aktivitetsstöd var 2001. Utöver detta tillkom statliga ålderspensionsavgifter på samt att under anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader använts till aktivitetsstöd. De totala utgifterna för aktivitetsstöd uppgick till 2000. De totala utgifterna för aktivitetsstödet har därmed ökat med i förhållande till 2000. Att kostnaderna för aktivitetsstödet ökat trots att antalet personer med aktivitetsstöd minskat beror på att ersättningsnivåerna höjdes . Förutom de höjningar som motsvarar höjningarna inom arbetslöshetsförsäkringen har även ersättningen till programdeltagare som inte är berättigade till arbetslöshetsersättning höjts till per dag . gjordes ytterligare höjningar av arbetslöshetsersättningen och aktivitetsstödet. Därutöver kommer den lägsta nivån för aktivitetsstödet att höjas till per dag 2003. har betalats ut i aktivitetsstöd. Det är mer än . Regeringen har initierat en försöksverksamhet med ett s.k. friår . Utgifterna för försöksverksamheten har under utgiftsområdet beräknats till . Beloppet avser nettoutgifterna, dvs. bruttoutgifterna för ersättningen till anställda som tar friår reducerat med de beräknade minskade utgifterna för arbetslöshetsersättning för de arbetslösa som får vikariera för friårslediga. Bruttoutgifterna under anslaget beräknas till . infördes ett bemyndigande för det tidigare under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv uppförda anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder avseende utgifter för konjunkturberoende program. Dåvarande anslag belastades med utgifter både för aktivitetsstöd och övriga utgifter i form av köp av arbetsmarknadsutbildning m.m. beräknas utgifter för aktivitetsstöd under samma anslag som för bidrag till arbetslöshetsersättning. Behov av bemyndigande för bidrag till arbetslöshetsersättning har inte varit aktuellt i likhet med utgifter för andra transfereringsanslag. Utgifterna för aktivitetsstöd motsvarar den arbetslöshetsersättning deltagarna skulle haft om de varit öppet arbetslösa, förutom för dem som inte är berättigade till arbetslöshetsersättning som erhåller per dag i aktivitetsstöd. Beslut om aktivitetsstöd omfattar i regel sexmånadersperioder. Regeringen anser därför att något bemyndigande om ekonomiska åtaganden för aktivitetsstöd inte är nödvändigt och avstår därför från att begära ett sådant bemyndigande. Vid medelsberäkningen har regeringen tagit hänsyn till beslut med anledning av ekonomiska vårproposition, antagandena om den ekonomiska utvecklingen enligt den reviderade finansplanen samt förslagen under avsnitt 4 8. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om 36 för . Av detta belopp beräknas för bidrag till arbetslöshetsersättning, för aktivitetsstöd samt för statliga ålderspensionsavgifter. Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivå 20032004, för anslag 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd -3 417 000 -3 247 000 till/från andra 4.9.322:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader 1 Varav minskning med på tilläggsbudget i denna proposition Ändamålen för anslaget är i huvudsak köp av arbetsmarknadsutbildning, flyttningsbidrag och övriga kringkostnader vid arbetsmarknadspolitiska program. Anslaget får användas för viss nationell medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2006. Anslaget får även användas för medfinansiering av regionala tillväxtavtal och lokala utvecklingsavtal inom storstadspolitiken för insatser som ryms inom ramen för de ar 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 betsmarknadspolitiska reglerna och med utgångspunkt i de mål och prioriteringar som gäller för arbetsmarknadspolitiken. har avsatts för insatser som syftar till att minska deltidsarbetslösheten. Av anslaget får högst användas för ändamål enligt anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Syftet är att AMV skall kunna ha en viss flexibilitet i medelsanvändningen i avvägningen mellan programplatser med aktivitetsstöd och upphandling av arbetsmarknadsutbildning m.m. Utgifterna för köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader uppgick till . Av dem användes till aktivitetsstöd. Utgifterna för arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader var lägre än 2000. Detta förklaras främst av att antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program minskat i förhållande till 2000. utbetalades för köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader. Det är mindre än . Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Arbetsmarknadspolitiska program löper i normalfallet . Det innebär att åtaganden under anslaget medför utgifter kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om åtaganden under anslaget som medför framtida utgifter. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter om högst 3 2006. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.15 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets -1 303 725 Utestående åtaganden vid årets * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Vid medelsberäkningen har regeringen tagit hänsyn till beslut med anledning av ekonomiska vårproposition, antagandena om den ekonomiska utvecklingen enligt den reviderade finansplanen samt förslagen under avsnitt 4.8. I anslagsnivån ingår en minskning av anslaget med med anledning av att anställningsstöden utgår som en kreditering av arbetsgivarnas skattekonto och belastar statsbudgetens inkomstsida. Anställningsstödet som lämnas inom den pågående försöksverksamheten med anställningsstöd kombinerat med vård och omsorgsutbildning utgår i form av en skattekreditering på arbetsgivarens skattekonto och innebär därför minskade inkomster på statsbudgetens inkomstsida om . För att finansiera de minskade inkomsterna minskas därför anslaget med motsvarande belopp. An- slaget har minskats med för att finansiera utökade insatser för att minska ohälsan. För att finansiera det utökade resursbehovet för att utfärda s.k. avslutsdeklarationer för strukturfondsprogrammen överförs till anslaget 22:1 förvaltningskostnader och till det under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande uppförda anslaget 32:1 Länsstyrelserna. Överföring från anslaget har också gjorts med till anslaget 22:10 Bidrag till Stiftelsen för finansieringen av ett ökat resursbehov under detta anslag. Överföring till anslaget har gjorts med från det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning uppförda anslaget 25:14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning och med från det under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar uppförda anslaget 10:2 Integrationsåtgärder för att finansiera insatser inom ramen för den pågående satsningen som syftar till att öka sysselsättningen bland invandrare. Vidare överförs till anslaget från utgiftsområde 24 Näringsliv som avsett tillfälligt utökade stödet för kooperativ utveckling samt inom utgiftsområdet som avsett delfinansiering av de tillfälligt utökade resurser för kompetensutvecklingssatsningen inom Europeiska socialfonden mål 3. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om 4 för . Tabell 4.16 Härledning av anslagsnivå 20032004, för anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader Anvisat i 2002 års Överföring till/från 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 4.9.422:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade 1 Varav minskning med 704 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002. Ändamålet för anslaget är statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (), anställningar med lönebidrag, särskilt introduktions- och uppföljningsstöd (), projektmedel för personer med arbetshandikapp och stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen m.m. Anslaget får även användas för viss nationell medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006. Utgifterna under anslaget påverkas främst av omfattningen av lönebidrag och OSA samt av den genomsnittliga bidragsnivån för dessa stödformer. Syftet med bidragen är att arbetssökande personer med arbetshandikapp skall ges samma möjligheter att delta i arbetslivet som personer utan arbetshandikapp. anvisades under anslaget. Under har i genomsnitt 56 800 personer tagit del av lönebidrag eller OSA . Totalt påbörjade 18 200 personer en anställning med lönebidrag eller OSA . Detta motsvarar ungefär 1 500 nya anställningar . Tabell 4.18 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Omfattningen av anställning med lönebidrag och OSA har varit lägre än planerat vilket ledde till ett anslagssparande på . Mot denna bakgrund beslutades på tilläggsbudget till statsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition att minska anslaget 22:4 med (prop. 2001/02:100, bet. 2001/02:FiU21, rskr. 2001/02:326). Bidrag till lönegarantiersättning samt det under utgiftsområde 15 Studiestöd uppförda anslaget 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. för att täcka de ökade resursbehoven under dessa anslag. Innevarande år har volymerna ökat kraftigt. Volymökningen måste dock begränsas så att omfattningen av lönebidrag och OSA i början av nästa budgetår ligger i nivå med resursutrymmet på anslaget. Därför beräknas anslaget inte kunna utnyttjas fullt ut innevarande år. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Beslut om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp omfattar normalt sett högst . Det innebär att åtaganden under anslaget kan medföra kostnader för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om åtaganden under anslaget som medför framtida utgifter. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter om högst 6 under 20042006. Utestående åtaganden vid årets början -3 309 116 -3 500 000 -3 100 000 -3 100 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Det genomsnittliga antalet anställningar med lönebidrag och inom OSA fortsätter att öka successivt. fanns det i genomsnitt 56 300 anställda med lönebidrag eller OSA . Vid hade motsvarande siffra stigit till närmare 61 000 anställda. Fördelningen mellan kvinnor och män har varit oförändrad och uppgått till kvinnor och män. Antalet arbetslösa med arbetshandikapp anmälda på arbetsförmedlingen har fortsatt att minska. fanns det i genomsnitt 18 600 personer med arbetshandikapp registrerade som arbetslösa på arbetsförmedlingen i landet. Antalet har successivt minskat till i genomsnitt 14 300 . Förutom att fler fått en anställning med lönebidrag eller OSA är en stark bidragande orsak en hög prioritering av personer med arbetshandikapp till de konjunkturberoende programmen. I genomsnitt hade av de arbetssökande i konjunkturberoende program ett arbetshandikapp medan deras andel av de arbetslösa uppgick till . I regleringsbrevet begärde regeringen av AMS en återrapportering om statistik avseende stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen, stöd till personligt biträde, särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () samt särskilt stöd vid start av näringsverksamhet. AMS har fr.o.m. infört ett uppföljningssystem på individnivå för dessa stödformer. Enligt AMS rapportering har 1 315 personer fått ta del av varav 527 kvinnor och 788 män. Det finns cirka 200 SIUS-konsu- lenter. Stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen hade den näst största omfattningen. fick 1 040 personer ta del av stödet varav 620 kvinnor och 420 män. Stöd till personligt biträde fick 660 personer varav 211 kvinnor och 449 män. Minst antal personer fick särskilt stöd vid start av näringsverksamhet (188 personer, varav 71 kvinnor och 117 män). Könsfördelningen i de mindre stöden är ungefär densamma som för lönebidrag, med undantag för stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen där det omvända förhållandet mellan könen råder. Regeringen avser att permanenta försöksverksamheten Kulturarvs-IT . Verksamhetens syfte är att dels göra kulturarvet tillgängligt, dels erbjuda meningsfullt arbete till personer med mycket omfattande arbetshandikapp i enlighet med 29 § 2:a stycket förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp. Arbetsförmedlingen förfogar över platserna vid Kulturarvs-IT på så vis att anställning sker i samråd mellan förmedlingen och respektive arbetsplats men anvisningen görs av arbetsförmedlingen. Under försöksverksamheten har särskilda villkor gällt när det gäller lönebidragen. Inga omprövningar av bidragsstorleken har gjorts. När Kulturarvs-IT övergår i ordinarie verksamhet skall dock regelverket för lönebidrag följas och därmed skall det ske regelbundna omprövningar av bidragsstorleken. Anställningar inom Kulturarvs-IT är avtalsenliga med löner och andra förmåner motsvarande de i branschen förekommande. Totalt arbetar cirka 200 personer inom projektet , varav ca fem personer på vart och ett av länsmuseerna och ca 45 personer totalt inom Stiftelsen i Ki- runa, som bedriver verksamhet på orterna , och Ulrikfors. Därtill kommer ett antal arbetsledare på varje arbetsplats. Verksamheten skall så långt det är möjligt finnas i alla län. Om det i något län visar sig omöjligt att anordna Kulturarvs-IT vid ett museum får inte verksamheten ökas i ett annat län. Försöksverksamheten har bedrivits i samverkan mellan , Stiftelsen i och AMV på uppdrag av regeringen. Arbetsgivaransvaret har legat på respektive Stiftelsen i . har avsatts under anslaget för verksamheten. Medlen har till största delen varit avsedda för arbetsledarnas löner men en mindre del har fått nyttjas för administrativa kostnader av . Stiftelsen i skall även fortsättningsvis ha arbetsgivaransvaret men för dem som varit verksamma vid museerna övergår anställningen från till respektive museum. dock ha kvar ett samordningsansvar för den del av Kulturarvs-IT som bedrivs vid museerna. överförs av anslaget till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid för löner för arbetsledare och administrativa kostnader för Kulturarvs-IT. Oberoende av konjunkturläget har personer med arbetshandikapp svårare att få arbete än personer utan arbetshandikapp. Regeringen aviserade därför i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) en samlad översyn av hur arbetshandikappade personers ställning skall kunna stärkas på framtidens arbetsmarknad. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgift att analysera de arbetsmarknadspolitiska programmen, anställning med lönebidrag, skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () och särskilt stöd vid start av näringsverksamhet (dir. 2002:22). Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om 7 . Tabell 4.19 Härledning av anslagsnivå 20032004, för anslag 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade Anvisat i 2002 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat an- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 4.9.522:5 Rådet för Europeiska socialfonden i 1 Motsvarar 94 133 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget är förvaltningskostnader vid Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) och kostnader för medfinansiering av s.k. tekniskt stöd inom de berörda programmen. Svenska är förvaltningsmyndighet för Europeiska socialfondens mål 3 och gemenskapsinitiativet Equal . Inom myndigheten finns en regional organisation som samråder med regionala partnerskap i sitt arbete med mål 3. Mål 3 och Equal har en nyskapande karaktär och återfinns i skärningspunkten mellan flera politikområden. Programmen skall dessutom ha ett mervärde i förhållande till ordinarie insatser. Mot denna bakgrund har Svenska ESF- rådet och andra aktörer inom programmen en viktig roll i att sprida och ta till vara resultaten, bl.a. genom att visa på utvecklingsområden för den nationella politiken. Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1 Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om för . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.21 Härledning av anslagsnivå 20032004, för anslag 22:5 Rådet för Europeiska socialfonden i Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 4.9.622:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 Under anslaget redovisas utbetalningarna av stöd från Europeiska socialfonden för programperioden 20002006. Utbetalningarna avser delfinansiering av insatser inom strukturfondsmålen 1, 2 och 3 samt gemenskapsinitiativet Equal. Från anslaget bekostas även den statliga medfinansieringen av insatsområdet Kompetensutveckling för sysselsatta i mål 3 och motsvarande åtgärd i mål 1. AMS är utbetalande myndighet för mål 3 och Equal. Tabell 4.23 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden länsstyrelser ansvarar för utbetalningarna inom målen 1 och 2, som delfinansieras av flera strukturfonder. Socialfondsmedlen inom de fyra programmen uppgår till totalt , eller , . Efter vissa oförutsedda fördröjningar i startskedet av programmen, vilka bidragit till ett betydande anslagssparande, har medlen intecknats genom beslut i snabb takt. De beslutade socialfondsmedlen uppgick t.o.m. till totalt , vilket motsvarar av den totala ramen. Utbetalningstakten är nu relativt hög. Från årets början t.o.m. juli har totalt , inklusive den berörda statliga medfinansieringen, betalats ut under anslaget. Regeringen beräknar att totalt kommer att betalas ut . En övergripande redovisning av samtliga strukturfondprogram lämnas inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden