prop · GQ0399d2 · 2003-05-26 00:00:00 — eller skatteförvaltningen skall efter utgången av i stället i tillämpliga delar gälla den nyinrättade myndigheten 2 § Sådana skattekontor vid skattemyndighet som avses i 2 kap. 1 § taxe- ringslagen (1990:324) och som har bestämts av före utgången av skall anses vara 3 § Ordförande och vice ordförande samt övriga ledamöter i skattenämnd vid skattekontor vid skattemyndighet som enligt 2 kap. 6 § eller 7 kap. 5 § taxeringslagen (1990:324) har förordnats eller valts före utgången av skall ha samma funktion i skat- tenämnd vid motsvarande skattekontor vid . 4 § Beslut som fattar som första instans enligt punkt 20 e tionde stycket av anvisningarna till 23 § den numera upphävda kommunalskattelagen (1928:370)174 i dess lydelse före och 27 § 4 mom. den numera upphävda lagen (1947:576)175 om statlig inkomstskatt i dess lydelse före får överklagas hos Länsrättens beslut får inte överklagas. Denna lag träder i kraft . Lagen upphävd genom SFS 1999:1230. Lagen upphävd genom SFS 1999:1230. Förslag till lag om allmänt ombud hos Härigenom föreskrivs följande. 1 § Hos skall det finnas ett allmänt ombud. eller den myndighet regeringen bestämmer utser det allmänna ombudet. 2 § Bestämmelser om att det allmänna ombudet får överklaga beslut finns i 1.lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 2.kupongskattelagen (1970:624), 3.fastighetstaxeringslagen (1979:1152), 4.lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter, 5.fordonsskattelagen (1988:327), 6.taxeringslagen (1990:324), 7.lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m., 8.folkbokföringslagen (1991:481), 9.lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. 10.mervärdesskattelagen (1994:200), 11.lagen (1994:1565) om beskattning av viss privatinförsel, 12.skattebetalningslagen (1997:483). Det allmänna ombudet får ansöka om förhandsbesked enligt lagen (1998:189) om förhandsbesked i skattefrågor. 3 § Om det allmänna ombudet har överklagat beslut förs det allmännas talan i den frågan i allmän förvaltningsdomstol av ombudet. 4 § Det allmänna ombudet får uppdra åt en tjänsteman vid att företräda ombudet i allmän förvaltningsdomstol och . 5 § I de i 2 § angivna lagarna finns ytterligare bestämmelser om överklagande av det allmänna ombudet. Denna lag träder i kraft . Efter remiss har följande lämnat yttrande över departementspromemorian Det nya (Ds 2002:15): ombudsmän, , Hovrätten över och , , , , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i län, Länsrätten i , Justitiekanslern, , , , , Datainspektionen, Statskontoret, , , , , , , , , , , , , Föreningen , , , , Föreningen , Akademikers Centralorganisation , i , för regelgranskning NNR, , Föreningen , , , , och . (), Föreningen och har hänvisat till ett yttrande av Näringslivets Skattedelegation. Akademikers Centralorganisation har åberopat ett yttrande från . Därutöver har yttrat sig över promemorian. , , , , Ackordscentralen i , , och har avstått från att yttra sig. Något om den demografiska och ekonomiska utvecklingen i skatteregionerna (PM ) En över tiden effektiv beskattningsverksamhet kräver bl.a. att resurserna på ett flexibelt sätt kan anpassas till arbetsvolymen. Arbetsvolymen bestäms i sin tur av den ekonomiska utvecklingen (antal invånare, antal företag i olika branscher och storleksklasser osv.) . När utvecklingen sker i olika takt i olika delar av landet uppkommer behov av omfördelning av resurser, något som också skett genom den modell för medelsfördelning som tillämpas inom förvaltningen. Modellen kan dock endast omfördela finansiella resurser. Den ekonomiska utvecklingen påverkar emellertid inte bara arbetsvolymen, utan även möjligheterna att rekrytera och behålla arbetskraft. När utvecklingen är snabb inom en viss region som varit fallet i under delar av - innebär det inte bara att arbetsvolymen ökar utan även att konkurrensen om arbetskraft blir mer intensiv och att kompetensförsörjningen därmed försvåras. Detta har medfört att tvingats anställa personer som tjänstgör i andra regioner för att upprätthålla nivån på verksamheten. I denna pm redovisas lite siffror som illustrerar detta problem. När man studerar befolkningsutvecklingen och ett antal andra indikatorer på den ekonomiska utvecklingen är det mycket tydligt att utvecklingen inom olika delar i har gått i otakt. Det är framförallt utvecklingen i som avviker från den i resten av landet. Trots att bara har ca 1/5 av befolkningen svarade regionen för av den totala folkökningen i landet . minskade folkmängden i skogslänen, som grovt sett motsvaras av skatteregionerna , , och . Bakom denna utveckling ligger ekonomiska krafter. har industrisysselsättningen minskat och sysselsättningen i den privata tjänstesektorn ökat. Detta har varit en starkt bidragande orsak till den ökade koncentrationen till . En mycket stor del av den ökade sysselsättningen i den privata tjänstesektorn har nämligen skett i . svarade för av sysselsättningen i den privata tjänstesektorn och ser vi enbart till delsektorn företagstjänster och finansiell verksamhet var andelen (vilket alltså ska jämföras med en befolkningsandel på ). De senaste årens utveckling har för del inneburit att arbetslösheten har minskat betydligt. () är bara 3,av arbetskraften öppet arbetslösa eller deltagare i arbetsmarknadspolitiska program, vilket kan jämföras med i de fyra nordvästra skatteregionerna (och i ). råder bostadsbrist och priserna på småhus ligger också mycket högt. Sammantaget innebär detta att som arbetsvolymerna i vid skattemyndigheten i växer ökar svårigheterna att rekrytera och behålla arbetskraft. Konkurrensen på arbetsmarknaden är hård, som bl.a. läget på bostadsmarknaden gör det mycket svårt att rekrytera folk från andra delar av landet. har storstädernas andel av befolkning ökat. Särskilt gäller det . Nuvarande skatteregion (och ) hade 1950 ca 1,2 miljoner invånare och ca 1,9 miljoner invånare, vilket innebär att regionens andel av rikets befolkning har ökat från . Källa: SCB, Statistisk årsbok Som framgår av diagrammet har de tre stora skatteregionerna (Stock- holm, och ) haft en positiv befolkningsutveckling under Det gäller särskilt . skatteregioner i södra och östra (, och ) har haft en positiv utveckling. Däremot har utvecklingen varit svag i de regioner som omfattar de s.k. skogslänen (, , och För att göra framställningen mer överskådlig har jag tagit fasta på dessa skillnader och redovisar i det följande utvecklingen i följande fem 4Övriga regionerna i sydöstra (, och ) 5Regionerna i nordvästra (, , och ) Begränsar vi analysen till (1980-2000) kan vi konstatera att av den totala folkökningen på 565.000 personer har skett i . lade beslag på av folkökningen. har folkmängden sjunkit i de fyra nordvästra regionerna. Procentuell Folkökning per årtionde i nuvarande skatteregioner -0,3 -2,0 -2,0 -2,5 -4,0 Källa: SCB, Statistisk årsbok 2000 och SCB:s hemsida En faktor bakom denna utveckling är tjänstesektorns ökade betydelse Det är en utveckling som pågått , men har den blivit särskilt tydlig. nedanstående diagram som visar sysselsättningens förändringar från första halvan av till första halvan av fördelat på olika sektorer i ekonomin. Den kraftiga ökningen av sysselsättningen i den offentliga sektorn och minskningen av det oavlönade husliga arbe- tet hänför sig främst , medan ökningen av privata tjänster är en utveckling som inleddes på allvar . Andel av sysselsättningen i olika sektorer 1971/75 och 1991/95 Källa: , , En modern svensk ekonomisk historia. Tillväxt och omvandling under två sekel, 2000 Tjänstesektorn är starkast i storstäderna och det är också där det mesta av tillväxten har ägt rum . SCB har beräknat BNP:s fördelning på olika län, vilken vi här har omvandlat till siffror på tillväxten i olika skatteregioner 1995-1998, dvs. den period som präglades av återhämtning från den djupa recessionen i början av 1990- talet. Regional BNP: Förändring 1995-1998 Källa: SCB, Nationalräkenskaperna Som framgår av diagrammet har tillväxten varit i särklass snabbast i , medan skatteregionerna i nordvästra hade negativ tillväxt både och . Även om tillverkningsindustrin står för en stor del av tillväxten är det den privata tjänstesektorn som har genererat flest jobb. Till större delen har denna tillväxt skett i . Nedanstående diagram visar utvecklingen . Förvärvsarbetande befolkning: Förändring 1995-1997 Källa: SCB, Statistisk årsbok 1998 och 2000 En annan indikator på skillnader i utveckling är prisutvecklingen på marknaden för småhus. Nedanstående diagram visar utvecklingen inom några utvalda delar av . Snabbast har priserna stigit i de tre I andra delar av har priserna på småhus utvecklats långsammare än konsumentprisindex, i mellersta Fastighetsprisindex för småhus i olika delar av 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Källa: Skattestatistisk årsbok 2000 Vad säger dagens struktur om framtiden? Frågan är då om vi kan vänta oss att utvecklingen även fortsättningsvis kommer att ske i ojämn takt mellan landets skatteregioner. Det finns en hel del som talar för det. Tjänstesektorn och då främst den privata - kommer sannolikt även att vara motorn i utvecklingen och den sektor som genererar mest sysselsättning. Även om man med modern kommunikationsteknik kan sprida både tillverkning och tjänsteproduktion geografiskt finns det krafter som verkar för koncentration, i synnerhet när det gäller mycket kunskapsintensiv tjänsteproduktion. Man brukar tala om s.k. kluster. Andel av förvärvsarbetande befolkning inom olika sektorer Källa: SCB, Statistisk årsbok 2000 Som framgår av diagrammet svarade , av befolkningen, 1997 för av den totala sysselsättningen och av sysselsättningen inom den privata tjänstesektorn. Däremot är tillverkningsindustrin underrepresenterad, av den totala sysselsättningen inom denna sektor. Tillverkningsindustrin i finns dock till stor del inom den kunskapsintensiva IT-branschen. En närmare titt på den privata tjänstesektorn visar att inom delsektorn finansiell verksamhet och företagssektorn svarar för av den totala sysselsättningen. Andel av förvärvsarbetande befolkning i tjänstesektorn Finansiell verksamhet, företagstjänter Personliga och kulturella tjänster Källa: Statistisk årsbok 2000 Skillnader i dynamik på arbetsmarknaden i olika delar av framgår också av arbetslöshetsstatistiken. I utgjorde summan av arbetslösa och personer som deltar i konjunkturberoende program ca 3,av arbetskraften, mot i . Sammantaget var det av ar arbetskraften i de fyra nordvästra skatteregionerna som stod utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Arbetslösa och personer i konjunkturberoende program i procent av arbetskraften Källa: AMS statistikenhet Ett annat uttryck för koncentrationen av vissa verksamheter till är att flertalet stora företag har sina huvudkontor där. Överhuvudtaget är det så att har en förhållandevis stor andel av större företag. av alla arbetsgivare med en lönesumma överstigande hör hemma i . Detta i förening med högre lönenivåer har medfört att regionen, med som sagt av befolkningen, disponerar av de medel som skatteförvaltningen avsatt för SKM:s förvaltningskostnader. Regional fördelning av några medelstyrande faktorer (medelsfördelningen ) Omfördelning av resurser genom medelsfördelning Som framgår av ovanstående avsnitt har den ekonomiska utvecklingen gått olika snabbt i olika delar av landet. Sedan koncernbildningen 1987 har RSV haft möjlighet att anpassa medelstilldelningen till skillnader i arbetsvolym som har uppkommit på grund av olikheter i befolkningsutveckling och den ekonomiska utvecklingen i övrigt. Medelstilldelningen sker med utgångspunkt från ett antal faktorer som anses spegla arbetsbelastningen. Genom successiva omfördelningar fördelningen av förvaltningens finansiella resurser förändrats. I praktiken har detta inneburit en inte obetydlig omfördelning av resurser till . Om medelsfördelningen hade skett enligt de procenttal som tillämpades 1988/89 skulle SKM ha fått ca mindre 2002 än den nu beslutade fördelningen. Medelsfördelning (förvaltningskostnader exkl lokaler) 1988/89 och 2002 (nuvarande regioner) 88/89 års Källa: RSV, medelsfördelning /89 och VP för Det förefaller alltså som om skatteförvaltningen har gjort rätt mycket för att omfördela finansiella resurser så att de bättre motsvarar arbetsbördan. Pengar måste emellertid omsättas i reala resurser innan de gör någon nytta och det har visat sig svårt att i rekrytera och behålla personal. Personalminskningar i andra delar av landet till följd av denna omfördelning har därför inte resulterat i en motsvarande stabil förstärkning av personalresurserna i . Det är främst mot denna bakgrund som SKM har börjat låna in personal från andra regioner eller anställa personer som med stationering på andra skattemyndigheter granskar stockholmsdeklarationer. Det är inget orimligt antagande att skatteregionerna kommer att utvecklas i ojämn takt även . Men vi har inget underlag för bedömning av hur divergerande utvecklingen i så fall skulle bli. Som diskussionsunderlag presenterar vi i stället ett räkneexempel som bygger på vissa antaganden. Vi utgår från befolkningsförändringen : -0,-0, -0,-0, Källa: SCB:s hemsida Om man antar att folkmängden förändras i samma takt får vi följande utveckling. Beräkningen har justerats marginellt så att slutsiffran stämmer med SCB:s befolkningsprognos per utgången av . Beräknad folkökning till 2006 Vi antar därefter att det finns ett bestämt förhållande mellan befolkningsförändring och den beräknade arbetsvolym som ligger till grund för medelsfördelningen. Medelsfördelningen för sammanfattas på följande sätt, om vi begränsar oss till förvaltningskostnaderna. Vi antar att arbetsvolymen för folkbokföring förändras i direkt proportion till förändringen i folkmängd. Samma sak antas gälla för fastighetstaxering bortsett från att vi utgår från att en folkminskning inte leder till någon minskning i arbetsvolymen på detta område. Vad gäller beskattning blir sambandet mellan förändrad folkmängd och arbetsvolym mer komplicerad, eftersom denna i hög grad påverkas av företagsstrukturen. Eftersom det är den ekonomiskt mest aktiva delen av befolkningen som är mest rörlig kan vi anta att skattemyndigheternas arbetsvolym ökar snabbare än folkökningen och att motsvarande gäller vid en folkminskning. I räkneexemplet har vi därför multiplicerat procentsatsen för folkökning med 2 för att få förändringen i arbetsvolym. Vi får på detta sätt följande procentuella volymändringar som antas få direkt genomslag i medelsfördelningen för (dvs ). Faktorer för uppräkning av medelsfördeln 2002 till 2007 Totalt sett leder ovanstående uppräkningstal till att arbetsvolymen för hela riket ökar med . Vi kan dock inte räkna med motsvarande anslagsökning utan antar att statsmakterna kräver en produktivitetsförbättring som gör det möjligt att klara verksamheten inom oförändrad anslagsram. Vi får därmed följande hypotetiska medelsfördelning för . Anslagstilldelningen till skulle således öka jämfört med , och få mindre tillskott medan övriga regioner skulle drabbas av minskningar, störst i . Vi förutsätter att detta innebär lika stora procentuella personalförändringar. Utan någon övrig personalrörlighet skulle behöva rekrytera ca 140 nya medarbetare medan skulle behöva minska personalen med omkring 40 personer. På grund avgångar till annan anställning och pensionsavgångar blir rekryteringsbehovet betydligt större i , medan personalminskningarna på andra håll möjligen kan med naturlig avgång. Vi fullföljer räkneexemplet med följande illustration av personalkonsekvenserna: Enligt de förutsättningar som gäller för detta räkneexempel skulle samtliga SKM behöva nyanställa för att klara personalförsörjningen, men av förstärkningen skulle ske i , där arbetsmarknaden är som hetast, och i de två andra storstadsregionerna. Detta exempel förutsätter emellertid att en andel av resurserna kan användas för löner och att förvaltningen blir fullt kompenserad för Om exempelvis IT-kostnaderna minskar löneutrymmet kan det mycket väl hända att inga nyanställningar alls kan göras inom de regioner som drabbas av de största neddragningarna, här främst skogs- Se Ds 2002:15 Det nya , Bilaga s.16. Regeringen har följande förslag till lagtext. 1 Förslag till lag med anledning av inrättande av Härigenom föreskrivs följande. 1 § Det som är föreskrivet i eller annars följer av en lag eller annan författning beträffande skattemyndigheter, skattemyndighet i viss region, , viss taxeringsnämnd eller skatteförvaltningen skall efter utgången av i stället tillämpas på den nyinrättade myndigheten . 2 § Sådana skattekontor vid skattemyndighet som avses i 2 kap. 1 § taxeringslagen (1990:324) och som har bestämts av före utgången av skall anses vara skattekontor vid . 3 § Ordförande och vice ordförande samt övriga ledamöter i skattenämnd vid en skattemyndighets skattekontor som enligt 2 kap. 6 § eller 7 kap. 5 § taxeringslagen (1990:324) har förordnats eller valts före utgången av skall ha samma funktion i skattenämnd vid motsvarande skattekontor vid under återstoden av förordnandet eller valperioden. 4 § Beslut som fattar som första instans enligt punkt 20 e tionde stycket av anvisningarna till 23 § den numera upphävda kommunalskattelagen (1928:370)1 i dess lydelse före och 27 § 4 mom. i den numera upphävda lagen (1947:576)2 om statlig inkomstskatt i dess lydelse före får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . Lagen upphävd genom SFS 1999:1230. Lagen upphävd genom SFS 1999:1230. Förslag till lag om allmänt ombud hos Härigenom föreskrivs följande. 1 § Hos skall det finnas ett allmänt ombud som utses av 2 § Om det allmänna ombudet har överklagat beslut i en fråga förs det allmännas talan i den frågan i allmän förvaltningsdomstol 3 § Det allmänna ombudet får uppdra åt en tjänsteman vid att företräda ombudet i allmän förvaltningsdomstol och Skatterätts- 4 § Det allmänna ombudets beslut att överklaga beslut och beslut om företrädare för ombudet får inte överklagas. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 3 kap. 1 och 4 §§, 4 kap. 8 § samt 15 kap. 2 § skall ha följande lydelse. prövas om det finns något hinder prövas om det finns något hinder skall göras av skattemyndigheten i skall göras av . den region där kvinnan eller man- nen är folkbokförd eller, om ingen av dem är folkbokförd här i landet, i den region där någon av dem ras av kvinnan och mannen ge- ras av kvinnan och mannen ge- mensamt hos valfri skattemyndig- het eller allmän försäkringskassa. valfri allmän försäkringskassa. Finner skattemyndigheten att det Finner att det inte inte finns något hinder mot äkten- finns något hinder mot äktenska- skapet, skall myndigheten på be- pet, skall verket på begäran av gäran av kvinnan och mannen ut- kvinnan och mannen utfärda intyg färda intyg om detta. sända underrättelse om vigseln till sända underrättelse om vigseln till den skattemyndighet som har gjort Om vigsel har förrättats efter hindersprövning som gäller här i riket enligt 2 § förordningen (1931:429) om vissa internationel- la rättsförhållanden rörande äk- tenskap, adoption och förmyndar- skap skall underrättelse sändas till 2Senaste lydelse 1991:495. 3Senaste lydelse 1994:1976. beslut i fråga om ga om hindersprövning får över- klagas hos allmän förvaltnings- hos en länsrätt inom vars dom- krets kvinnan eller mannen är Finns ingen sådan be- hörig länsrätt överklagas beslutet hos Länsrätten i . Detsamma gäller beslut av präster inom om förrättande av vigsel. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. får från skattemyndigheten ta över uppgiften att föra det allmännas talan i länsrätt och kammarrätt. för det allmännas talan i Regeringsrätten. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter i 15 kap. 2 § gäller fortfarande för överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet. I dessa fall skall dock föra det allmännas talan. 4 Senaste lydelse 1997:994. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 6 kap. 4, 16 och 17 b §§ föräldrabalken1 skall ha följande lydelse. Står barnet under vårdnad av endast en av föräldrarna och vill föräldrarna gemensamt utöva vårdnaden, skall rätten på talan av dem båda förordna i enlighet med deras begäran, om inte gemensam vårdnad är uppenbart oförenlig med barnets bästa. Föräldrarna kan få gemensam Om barnet är folkbokfört här i vårdnad också genom registrering landet kan föräldrarna få gemen- hos skattemyndigheten efter anmä- sam vårdnad också genom regist- lan av dem båda rering hos efter an- mälan av dem båda 1. till socialnämnden i samband med att nämnden skall godkänna en 2. till under förut- 2. till skattemyndigheten under förutsättning att förordnande om sättning att förordnande om vård- vårdnaden inte har meddelats tidi- naden inte har meddelats tidigare gare och att föräldrarna och barnet och att föräldrarna och barnet är är svenska medborgare. Anmälan enligt 4 § andra styc- Anmälan enligt 4 § andra styc- ket om gemensam vårdnad för ket om gemensam vårdnad för föräldrar som inte är gifta med föräldrar som inte är gifta med varandra prövas av skattemyndig- varandra prövas av . heten i den region där barnet är Anmälan skall göras skriftligen av skriftligen av båda föräldrarna. Anmälan enligt 4 § andra styc- Anmälan enligt 4 § andra styc- ket 2 görs hos valfri skattemyndig- ket 2 görs hos eller het eller allmän försäkringskassa. valfri allmän försäkringskassa. Beslut av skattemyndigheten får Beslut av får över- överklagas hos allmän förvalt- klagas hos den länsrätt inom vars domkrets barnet är folkbokfört vid tidpunkten för beslutet. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. får från skattemyndigheten ta över uppgiften att föra det allmännas talan i länsrätt och kammarrätt. för det allmännas talan i Regeringsrätten. 1 Balken omtryckt 1995:974. 2 Senaste lydelse 1991:487. 3 Senaste lydelse 1998:713. Har en socialnämnd godkänt ett avtal om vårdnad, skall ett meddelande om avtalets innehåll sändas till 1. skattemyndigheten i den regi- 1. , on där barnet är eller senast har 2.om avtalet gäller ett barn som har fyllt : , 3.den allmänna försäkringskassa som enligt 5 kap. socialförsäkringslagen (1999:799) skall avgöra ett ärende avseende vårdnadshavaren. Innebär avtalet att föräldrarna skall ha gemensam vårdnad om barnet, skall meddelandet sändas till den försäkringskassa som modern tillhör. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter i 6 kap. 16 § gäller fortfarande för överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet. I dessa fall skall dock föra det allmännas talan. 4 Senaste lydelse 1999:806. Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt1 dels att 60 d och 60 e §§ skall upphöra att gälla, dels att i 15 § 1 a3 mom. samt 15 a, 16, 17, 46, 46 a, 48, 49 a, 51, 60, 60 b, 62 och 73 §§ ordet "skattemyndighet" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "eller i förekommande fall "", dels att 22 § 2 mom., 26 §, 33 § 3 mom., 34, 44, 49, 53, 56, 59, 60 a och 67 §§ samt rubriken närmast före 34 § skall ha följande lydelse. 2 mom.2 Har fast egendom efter den tidpunkt som näst föregående års taxeringsvärde avsett, sjunkit i värde genom eldsvåda, vattenflöde eller annan sådan händelse eller genom borttagande av byggnad eller annan anläggning på egendomen eller av tillbehör därtill eller genom skogsavverkning eller genom nedläggning eller väsentlig förändring av verksamhet i vilken egendomen använts, eller av annan liknande anledning, skall på ansökan av skattskyldig, boutredningsman eller testamentsexekutor, efter verkställd utredning, egendomen åsättas särskilt värde till ledning för beräkning av på egendomen belöpande arvsskatt.