prop · GQ031d18 · 2003-01-01 00:00:00 — Lärarkompetensen är enligt en av publicerad forskningsrapport, Ekonomiska resursers betydelse för pedagogiska resultat, den enskilda faktor som har störst betydelse för elevers resultat. Professionella lärare anpassar sin undervisning efter elevens behov. De använder sig av olika undervisningsmetoder och strategier för att stimulera elevernas nyfikenhet och intresse. En naturlig utgångspunkt för lärarnas kompetens är en utbildning som ger behörighet som lärare, men lärarnas kompetens bygger också på erfarenhet och personlig kapacitet. Lärarutbildningen är viktig och ett uttryck för regeringens målsättning är att alla lärare skall ha en bra grundläggande utbildning och vara behöriga till läraryrket. Genom regeringens beslut om de särskilda lärarutbildningarna () får ett stort antal främst icke behöriga lärare möjlighet att komplettera sin utbildning och erhålla en fullständig lärarexamen. En ytterligare viktig faktor av betydelse för skolans arbetsförutsättningar är skolan som arbetsplats. För att stimulera fler att söka sig till läraryrket behöver skolorna på flera olika sätt göras mer attraktiva. Kommunerna har , bl.a. som en följd av ökade statsbidrag, ökat resurserna till undervisningen. Resursökningen har främst använts till att höja lärarlönerna, något som tillsammans med andra insatser bör göra skolan till en mer attraktiv arbetsplats. Regeringen anser att arbetet som lärare är ett av de svåraste, men också ett av de viktigaste yrkena i vårt samhälle. Regeringen stödjer på olika sätt arbetet med att göra skolan till en 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 attraktiv arbetsplats, bl.a. genom projektet som syftar till att stödja utvecklings- och kvalitetsarbetet i skolan samt att finna nya utvecklings- och karriärmöjligheter för lärare. Det är skolan kommunaliserades. Regeringens uppfattning är att denna överföring av makt från centrala instanser till ansvariga nära verksamheten har varit både nödvändig och bra och därför skall bestå. Det är helt enkelt inte möjligt att på central nivå fatta beslut om den konkreta utformningen av verksamheten i 6 000 skolor eller för mer än en miljon elever. Mot bakgrund av skolans utveckling menar dock regeringen att det är nödvändigt att staten stärker sin roll och tar ett tydligare ansvar för att följa upp och granska att kvaliteten upprätthålls. Kvaliteten i skolans verksamhet kommer att förstärkas genom en bättre uppföljning och tillsyn. Kvalitetsarbetet måste ske både nationellt och lokalt. Som framgår av avsnitt 5.1 har regeringen bedömt att uppdrag borde renodlas och en ny skolutvecklingsmyndighet inrättas. Genom att koncentrera uppgifter till kvalitetskontroll genom uppföljning, utvärdering och granskning av skolans resultat samt tillsyn, ges förbättrade förutsättningar att öka kvaliteten i de svenska skolorna. På lokal nivå har både skolhuvudmännen och de enskilda skolorna ansvar för att förbättra kvaliteten. I avsnittet Insatser (5.1) finns övriga åtgärder beskrivna som syftar till att förbättra kvaliteten inom skolan. Som ett exempel bland flera kan här nämnas stödet för det lokala kvalitetsarbetet, kvalitetsredovisningen. Den nya skolutvecklingsmyndigheten kommer att kunna koncentrera sitt arbete på att stödja och stimulera kommunerna i deras arbete med den lokala skol- och verksamhetsutvecklingen. Vikten av goda kunskaper i matematik är obestridlig. Matematik handlar om logiskt tänkande som hjälper oss att strukturera och därmed förstå omvärlden. Därför är det naturligt att matematik tillhör basämnena i , behörighetskraven till gymnasieskolan och kärnämnena i gymnasieskolan. Elever som upplever svårigheter med matematiken tidigt under skolgången vågar av naturliga skäl inte välja matematikintensiva utbildningsvägar i gymnasieskolan och än mindre på högskolenivå. Därmed reduceras elevens valmöjligheter beträffande utbildning. Alla elever oavsett studieväg behöver goda grundläggande kunskaper i matematik för att stå stark i arbets- och samhällslivet. Regeringen har för avsikt att tillsätta en delegation för att leda arbetet med att utarbeta en nationell handlingsplan för matematik från förskola till högskola. Syftet är bl.a. att öka intresset för fortsatta studier inom områden som matematik, naturvetenskap och teknik. Regeringens ambition är att svenska elevers resultat i matematik vid internationella jämförelser skall vara ledande. Regeringen anser att det är viktigt att varje kommun och skola har en medveten strategi för hur elevernas språkutveckling skall främjas. Det kan t.ex. innebära ett utvecklat lokalt system för elevernas läsutveckling , med tydliga mål för hur långt varje elev skall ha nått . Målen bör vara uppföljningsbara och väl kända för elever och föräldrar. Regeringen anser att varje skolas och kommuns lokala kvalitetsredovisning bör kunna visa hur läsutvecklingen följs och kontrolleras och hur elever som behöver stöd får det. Den nya skolutvecklingsmyndigheten skall ge stöd och stimulans till kommuner och skolor i arbetet med språkutveckling. Förutom god läsundervisning behöver barnens intresse för läsning stimuleras. Mycket av lässtimulansen sker via skolbiblioteken. Därför anser regeringen att en ökning av resurserna till personal i skolbiblioteken skulle betyda mycket för att stimulera läsning. Det är möjligt för kommuner att utnyttja statens stöd till personalförstärkning i skola och fritidshem för detta ändamål. Elevers och föräldrars inflytande i skolan Regeringen anser det angeläget att förbättra och utveckla barns, elevers och föräldrars inflytande i förskolan och skolan. Möjligheten att inrätta lokala styrelser med elevalternativt föräldramajoritet bör därför finnas kvar för de elever och föräldrar som vill engagera sig aktivt i sin skola. styrelser kommer därför att permanentas. Huvudalternativet till lokala styrelser är inom gymnasieskolan den obligatoriska skolkonferensen medan det saknas motsvarande krav för . Ett tydligare krav på skolan att involvera elever och föräldrar både i den enskilde elevens skolgång och i skolans utvecklingsfrågor kommer att övervägas. Därvid kommer att prövas möjligheten att införa en rättighet till information och samråd för föräldrar i förskolan och skolan. Formerna för och utformningen av detta bör dock bestämmas lokalt. I dessa frågor kommer en nära samverkan med elev- och föräldraorganisationerna att ske. har internationellt sett legat i första ledet både vad gäller tillgången till och användningen av datorer i skolan. Om- världens intresse och satsningar i andra länder medför att fler länder intar framskjutna positioner. Arbetet inom EU med eEurope och eLearning Action Plan är exempel på ett ökat intresse och starkt ökande investeringar i andra länder. De satsningar som har gjort gjort, främst genom satsningen på ITiS, gör att alltjämt har en ledande position. ITiS-satsningen har skapat en god grund för framtida skolutveckling. menar att ett flertal studier indikerar att tillväxten i allt större utsträckning än tidigare kan förklaras av spridning och användning av IT samt av strategier för lärande. Det motiverar en fortsatt satsning på att utveckla användningen av IT i skolan. Enligt regeringens bedömning behöver IT-ut- vecklingen i skolan fortsatt stöd och stimulans. I en delrapport, Nästa steg (Ds 2002:19), har en arbetsgrupp inom presenterat ett förslag till en ny nationell IT- strategi för skolan. Arbetsgruppens förslag har remitterats. Regeringens bedömning är att de goda erfarenheter som finns från de senaste årens olika statliga satsningar måste tas tillvara och spridas. Regeringen kommer därför att ge den nya skolutvecklingsmyndigheten i uppdrag att inom sitt ansvarsområde ta ett nationellt ansvar för fortsatta insatser på området. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 En utveckling av skolan som en god arbetsplats förutsätter att undervisningen kan ske i en trygg och inspirerande miljö där barn och ungdomar mår bra. Elevernas välbefinnande har betydelse för motivation och lärande. Elevhälsoproblemen måste därför ges större uppmärksamhet. Elevernas matvanor och fysiska aktivitet har betydelse för undervisningen. Den minskande fysiska aktiviteten bland barn och ungdomar är ett folkhälsoproblem som måste diskuteras och bearbetas av hela samhället. Undersökningar visar att övervikt och vällevnadsrelaterade sjukdomar går allt längre ned i åldrarna. Det finns också resultat som visar på ett positivt samband mellan fysisk aktivitet och inlärning i skolan. Skolan har en central roll i detta arbete genom sitt uppdrag att grundlägga ett livslångt intresse för fysisk aktivitet och en långsiktigt hälsofrämjande livsstil. Regeringen har aktivt arbetat för att på olika sätt stimulera till lokal utveckling beträffande fysisk aktivitet i skolan. Bl.a. har regeringen anvisat medel ur Allmänna arvsfonden till lokala utvecklingsprojekt. har även fått regeringens uppdrag att kartlägga, analysera samt föreslå lämplig lokalisering av det nationella resurscentrum för idrott och hälsa som regeringen aviserade i budgetpropositionen . För att ytterligare stödja det lokala utvecklingsarbetet avseende fysisk aktivitet bör olika insatser vidtas. Det bör vara upp till varje skola att själv utifrån lokala förutsättningar hitta formerna för hur eleverna under hela den samlade skoldagen skall kunna erbjudas någon form av fysisk aktivitet. Skolorna kan komma att behöva stöd i detta arbete. Regeringen kommer därför också att ta initiativ till att utveckla ett ökat samarbete mellan skolor och lokala idrottsföreningar. medlemskap i samt nationella och lokala satsningar på skolväsendets internationalisering är faktorer som bidragit till att öka svenska skolors internationella kontakter. /91 visade en undersökning som gjordes inom ramen för (dir. 1991:62) och publicerades i 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 betänkandet Svensk skola i världen (SOU 1992:93) att i stort sett alla skolor hade någon form av kontakt med en skola i ett annat land och har möjligheterna att knyta internationella kontakter ökat ytterligare. har de internationella kontakterna inom yrkesutbildningen utvecklats, inte minst tack vare EU:s . Regeringen anser att skolans internationalisering bör främjas, inte minst inom de yrkesinriktade utbildningarna. Därför genomför nu regeringen ytterligare satsningar på utlandspraktik och samarbete med utvecklingsländer för dessa målgrupper. Motiven för internationaliseringssatsningarna i skolan är att förbereda eleverna för liv och arbete i ett mångkulturellt och internationaliserat samhälle. måste arbetet med att säkerställa att den utbildning som eleverna förvärvar i det svenska utbildningssystemet är gångbar även utanför och vice versa. Inom EU pågår ett sådant arbete för att öka förståelsen för andra länders utbildningssystem och utbildningsbevis. Regeringen anser att bör ta en aktiv del i detta arbete. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Vuxenutbildning är en viktig del i samhällets strävanden för att främja människors, samhällets och arbetslivets utveckling. Staten avsatte för att stödja vuxnas lärande. Vuxenutbildning måste bygga på människors individuella förutsättningar, behov och intressen. beslöt (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) om en långsiktig inriktning av vuxenutbildningen. beslöt också om ett övergripande mål för vuxnas lärande: Alla vuxna ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sina kompetenser i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning. beslöt om ett särskilt statsbidrag till vuxenutbildningen. Den kvalificerade yrkesutbildningen kan bidra till att befäster sin ställning som en ledande kunskapsnation. Den kvalificerade yrkesutbildningen är genom beslut på grundval av regeringens proposition Kvalificerad yrkesutbildning (prop. 2000/01:63, bet. 2000/01:UbU14, rskr. 2000/01:197) en permanent verksamhet /02. Den kommunala vuxenutbildningen, vilken avser gymnasial och grundläggande vuxenutbildning, finansieras dels genom det allmänna statsbidraget till kommunerna, dels genom ett särskilt statsbidrag till kommunerna (). /03 upphör som ett särskilt projekt. Ett nytt riktat statsbidrag till vuxenutbildning införs i enlighet med beslut. Regeringen har beräknat medel för cirka 46 500 platser inom ramen för detta statsbidrag. För de orter som berörs av vinterns varsel inom tillverkningsindustrin har på grundval av regeringens förslag till tilläggsbudget (prop. 2001/02:100, bet. 2001/02:FiU21, rskr. 2001/02:326) beslutat att tillföra kommunerna medel motsvarande ytterligare 6 000 platser för . Regeringen fattade beslut om fördelningen av platserna . För att stärka kommunernas arbete med utvecklingen av infrastrukturen för vuxnas lärande har engångsvis avsatts . Medlen ger möjligheter till ett brett spektrum av investeringar i enlighet med respektive kommuns behov, varav bidrag till lärcentra är en av många möjligheter. I första hand avser satsningen ökad lokal och regional samverkan. På regeringens uppdrag har analyserat behovet av förändringar av betygssystem och andra regler inom grundläggande vuxenutbildning för att möjliggöra studier på grundläggande och gymnasial nivå . har överlämnat en rapport som grundar sig på genomförda utvärderingar samt två studier som genomförts i 28 kommuner . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I denna rapport konstaterar att de nu gällande styrdokumenten för grundläggande vuxenutbildning är motsägelsefulla. I styrsystemet ses utbildningen å ena sidan som en helhet, som en separat sammanhållen skolform och ett slags vuxenutbildningens speciella grundskola. Å andra sidan betonas möjligheterna för vuxna att på ett flexibelt sätt, i kombination med studier på andra utbildningsnivåer, komplettera sina kunskaper. Styrsystemet för den grundläggande vuxenutbildningen utgår från samma perspektiv som för ungdomar. En konsekvens av detta blir att helheten och därmed flexibiliteten för den vuxne begränsas. Detta aktualiserar behovet av en översyn av styrdokumenten inom den grundläggande vuxenutbildningen. För många vuxna kan steget in i vuxenstudier vara svårt att ta. Det är därför viktigt att marknadsföring och information kompletteras med uppsökande verksamhet. I många kommuner har den uppsökande verksamheten utvecklats väl, ofta genom en nära samverkan med arbetsförmedling och/eller fackliga organisationer och handikapporganisationer. För att stödja fackliga organisationer och vissa andra organisationer i deras arbete att utveckla formerna för den uppsökande verksamheten har anvisats under budgetåret vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Validering handlar om att kartlägga och dokumentera de faktiska kunskaper och den kompetens en person tillägnat sig. Validering är ett viktigt instrument i all vuxenutbildning för att i möjligaste mån begränsa utbildningstiden. Den utgör ofta en central del i vägledningen och den kan i hög grad underlätta inte minst för invandrare att komma in på arbetsmarknaden. En särskild utredare redovisade i sitt slutbetänkande sina förslag rörande validering av vuxnas kunskap och kompetens i betänkandet Validering av vuxnas kunskap och kompetens (SOU 2001:78). En av utredningen initierad försöksverksamhet med validering av utländsk yrkeskompetens i åtta kommuner skall slutredovisas senast . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av mottagandet av och introduktionen för flyktingar (dir. 2001:87). Även i denna utredning aktualiseras frågor rörande validering. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Förändringar inom utbildning och arbetsliv har gjort det angeläget med en översyn av påbyggnadsutbildningen (PU) inom vuxenutbildning. Finansieringssystem och regelverk är olika för de eftergymnasiala yrkesutbildningar som ligger utanför högskolan. har redovisat en studie där man bl.a. förordar en flexiblare påbyggnadsutbildning, statlig ersättning i stället för interkommunala ersättningar, tidsbegränsad platstilldelning och att en granskning genomförs av vilka områden som lämpar sig för utbildningsformen PU. Regeringen initierade , mot bakgrund av utvärdering av särvux (Dnr. 96:565), en satsning för att utveckla Särvux genom ett antal projekt spridda över landet. Dessa projekt slutredovisades . I propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) gjorde regeringen bedömningen att undervisningstiden inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) bör utökas i syfte att förbättra möjligheterna för den enskilde att nå målen. Medel satsas nu på en utveckling av särvuxverksamheten i kommunerna för att bl.a. öka undervisningstiden och undervisningsgruppernas storlek. En förutsättning är därvid att lärarna får tillgång till adekvat stöd. Regeringen har beräknat medel för en varaktig förstärkning för detta ändamål om . En parlamentarisk kommitté har tillsatts för att göra en översyn av särskolan och särvux, Översyn av utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning (dir. 2001:100). Kommitténs uppdrag är att ge förslag till en utbildning som i större utsträckning svarar mot de behov och förutsättningar som elever med utvecklingsstörning har. Kommittén skall slutredovisa sitt uppdrag . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Svenskundervisning för invandrare (sfi) Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) Regeringen har beslutat att ändra kursplanen för sfi. Denna gäller från men är möjlig att använda redan fr.o.m. . Utbildningsmålen och utbildningen kan anpassas till varje studerandes bakgrund, förutsättningar och planer för sin vistelse i . Var och en skall erbjudas goda förutsättningar att nå de språkkunskaper som svarar mot behoven och kraven i den verksamhet som han eller hon avser att söka sig till i . Regeringen har vidare ställt medel till förfogande för att stärka sfi-lärarnas kompetens när det gäller vuxnas andraspråksinlärning. Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk, som bl.a. anordnar fortbildningskurser för lärare, har givits en permanent form. Kvalificerad yrkesutbildning (KY) fattade på grundval av regeringens proposition Kvalificerad yrkesutbildning (prop. 2000/01:63) beslut om att försöksverksamheten med viss kvalificerad yrkesutbildning, som pågått , skulle övergå i reguljär verksamhet (bet. 2000/01:UbU14, rskr. 2000/01:97). I samband med att KY blev en reguljär verksamhet beslöt att utöka antalet platser med 500 fr.o.m. årsskiftet 2001/02. Utökningen innebar att KY omfattar 12 500 platser. De kompletterande utbildningarna är ett komplement till det offentliga skolväsendet. De bidrar till att utveckla kunskaper och färdigheter av hög kvalitet inom specifika, ibland ganska smala, yrkesområden. Utbildningarna är värdefulla ur nationell synpunkt då de ökar tillgången på yrkesskicklighet inom yrken som det finns ett uttalat nationellt behov av samt bidrar till bevarandet av traditionella yrkeskunskaper i syfte att bevara det svenska kulturarvet. Statens skolor för vuxna (SSV) fördes samman med den del av (Distum) verksamhet som rörde folkbildningen till myndigheten centrum för flexibelt lärande (CFL). Härigenom bildades ett nationellt resurscentrum med uppgift att utveckla det flexibla lärandet för vuxna och ge ett samlat stöd till både kommuner och folkbildning i deras arbete med distansutbildning. Detta stöd innebär bl.a. att CFL skall tillhandahålla fortbildning för lärare, skolledare och cirkelledare om arbetssätt och metoder vid användning av mediaburet material samt tillhandahålla beskrivande information om det aktuella utbudet av Internetbaserad programvara. I syfte att utveckla distansutbildning och flexibelt lärande skall CFL också fördela medel till och på annat sätt stödja utvecklingsprojekt i kommunerna och inom folkbildningen. CFL skall även följa och informera om forskning och utvecklingsarbete rörande distansutbildning och flexibelt lärande i andra länder. För att komplettera kommunernas utbud av gymnasial vuxenutbildning skall CFL erbjuda kurser som kommunerna själva på grund av otillräckligt studerandeunderlag har svårt att erbjuda. CFL ansvarar för att, i samarbete med , utveckla läromedel, som riktar sig till studerande inom vuxenutbildning och folkbildning som har teckenspråk som första språk. Folkbildningen erbjuder ett brett utbud av kurser och utbildningar och bidrar på så vis till en hög bildningsnivå i . avsatte staten för folkbildningens verksamhet. Därtill kommer resurstillskottet för folkhögskolans del av som motsvarar 8 700 platser . /03 upphör som projekt och ersätts av en permanent satsning på vuxenutbildning och folkhögskolan. Regeringen har beräknat ett statsbidrag om drygt 7 000 årsstudieplatser i folkhögskolan. Bidraget skall inordnas i det samlade bidraget till folkbildningen . Beslutet om det riktade statsbidraget fattades av 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 i enlighet med förslag i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) samt i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:UbU1, rskr. 2001/02:97) Under innevarande år har lärare inom folkhögskolan erbjudits möjlighet att delta i satsningen IT i skolan (ITiS). En utredare (dir. 2001:74) tillkallades för att genomföra en statlig utvärdering av folkbildningen. Uppgiften är att göra en samlad bedömning av i vad mån statens syften med folkbildningen har infriats. Uppdraget skall redovisas . I syfte att bredda regeringens beslutsunderlag inför en kommande folkbildningsproposition har ställts till disposition för att rådet, tillsammans med berörda aktörer, skall formulera folkbildningens egen syn på dess framtida roll och uppgifter. Vuxenutbildningen är inte alltid tillgänglig för personer med funktionshinder. För att göra vuxenutbildningen tillgänglig för alla måste bl.a. pedagogiken utvecklas utifrån den enskildes behov och förutsättningar. har tillförts för specialpedagogiskt stöd till vuxenutbildning i kommunerna. För att stödja de folkhögskolor som erbjuder utbildning för funktionshindrade och invandrare med språksvårigheter avsatte av statsbidraget till folkhögskolorna i form av ett s.k. förstärkningsbidrag. var detta bidrag . Nationellt centrum för flexibelt lärande har tillsammans med fått i uppdrag att utveckla läromedel för vuxna som har teckenspråk som första språk. Myndigheten disponerar för detta ändamål. Regeringen har tilldelat i syfte att stödja organisationens arbete mot läs- och skrivsvårigheter/dyslexi. utgick för motsvarande ändamål. skall tillsammans med och följa verksamheten. För studerande med funktionshinder i det offentliga skolväsendet för vuxna finns inget särskilt läromedelsstöd. En särskild utredare (dir. 2001:65) har därför tillkallats med uppgift att göra en översyn av statens engagemang för framställning och anpassning av läromedel och studiematerial för barn, elever och vuxna med funktionshinder i förskola, skola och vuxenutbildning. Utgångspunkten för denna breda översyn bör vara att söka åstadkomma ett system där behovet av anpassade läromedel och studiematerial styr möjligheten att få stöd inte i första hand ålder, diagnos eller verksamhetsform. Ett resurscentrum för vuxnas lärande Regeringen har givit i i uppdrag att vara ett resurscentrum för vuxnas lärande. Centret erhöll för sin verksamhet . Regeringen uppdrog åt Nationellt centrum för matematikutbildning vid att genomföra en kartläggning och analys av de insatser som behöver göras för att stärka vuxnas lärande i matematik. lämnade via Nationellt . För att visa den mångfald och flexibilitet som vuxenutbildning och folkbildning erbjuder har regeringen initierat en årlig nationell kampanj, Kunskapsveckan, . Planeringen av kampanjen har skett i samverkan med bl.a. , och Utbildningsradion. Det praktiska genomförandet har skett ute i kommunerna. Syftet har varit att öka förståelsen för behovet av och öka rekryteringen till vuxenutbildning. Vuxenutbildningens roll i den regionala utvecklingen