prop · GQ03129 · 2003-05-28 00:00:00 — har framför allt haft tonvikt på miljöfrågor och resurshushållning, medan Habitatagendan lyfter fram målet om en god livskvalitet och bra levnadsförhållanden i bostadsområden. Båda agen- dorna har ett lokalt arbete i människors vardagsmiljö och demokrati, medborgarinflytande, underifrånperspektiv och partnerskap som utgångs- punkter. Av framgår också att kvinnors och barns perspektiv skall tas tillvara liksom deras möjligheter till delaktighet. För att nå en hållbar utveckling krävs att så många människor som möjligt deltar i arbetet. Därför understryks den lokala nivåns roll. Arbetet med att förbättra boendemiljön och öka trivseln i bostadsområden är oftast ett resultat av de boendes engagemang, och det drivs ofta tillsam- mans med kommunen, bostadsföretaget och lokala affärsidkare. Andra frågor som också utvecklas är trafikfrågor, ekoeffektivitet och livskvali- tet. tillkallade regeringen en nationalkommitté för genom- förande och vidareutveckling av och Habitat. Kommitténs uppgift har varit att förankra, samordna och utveckla arbetet med och Habitat i . slutförde kommittén sitt arbete och överlämnade sitt betänkande En hållbar framtid i sikte (SOU 2003:31) med överväganden och förslag till regeringen. Betänkandet bereds nu i . 1.1.7Hållbara och estetiskt utformade transportsystem Transportpolitiken skall bidra till en i alla avseenden långsiktigt hållbar samhällsutveckling. EU:s transportministrar antog en resolu- tion om integrering av miljö och hållbarhet i transportpolitiken, inom den s.k. Cardiffprocessen, i vilken ett hållbart transportsystem definieras. Enligt definitionen innebär ett hållbart transportsystem bl.a. att de nega- tiva konsekvenserna av markutnyttjande och buller skall minimeras. presenterade regeringen propositionen Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126). Infrastrukturpropositionen utgår bl.a. från det transportpolitiska beslutet i vilket det övergripande målet för transportpolitiken formulerades: att säkerställa en samhällsekono- miskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medbor- garna och näringslivet i hela landet. Ett av delmålen för transportpoliti- ken är God miljö: Transportsystemets utformning och funktion skall anpassas till krav på en god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador. En god hushållning med mark, vatten och energi och andra naturresurser skall främjas. Eftersom infra- strukturen skall nyttjas understryker regeringen betydelsen av att god estetisk utformning och långsiktig hållbarhet prioriteras vid planering och genomförande av infrastruktursatsningar. Utvecklingen av de statliga insatserna I detta avsnitt görs en sammanfattande redovisning av de statliga insatser som gjorts på området . Redovisningen följer propositionen Framtidsformers fem teman: offentligt och förebildligt, det offentliga rummet, kunskap och kompetens, information, debatt och marknad samt lagstiftning och andra styrmedel (prop. 1997/98:117). 2.1.1De statliga fastighetsförvaltande myndigheterna Statens byggande och fastighetsförvaltning skall kännetecknas av god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet. I propositionen Fram- tidsformer slogs bl.a. fast att statliga fastighetsförvaltande myndigheter skulle ha upprättat kvalitetsprogram för hur arkitektoniska och gestaltningsmässiga kvaliteter skall främjas och tillvaratas när myndigheterna bygger och förvaltar byggnader och anläggningar. Därtill skulle initiera ett samarbete och erfarenhetsutbyte mellan fastighetsförvaltande myndigheter. Till denna grupp myndigheter räknas , , , Ban- verket, och . Statens fastighetsverks (SFV) förvaltningsuppdrag omfattar utrikes- fastigheter, de kungliga slotten, Djurgårdsmarken och regeringsbygg- naderna, vissa av statens kulturfastigheter, gamla fästen, monument, vissa älvsträckor och markområden samt vissa donationsfastigheter. SFV skall förvalta fastighetsbeståndet på ett sätt som ger verkets hyresgäster bra och konkurrenskraftiga lokaler samt som långsiktigt tar till vara, vårdar och utvecklar fastigheternas värden. Verket skall vidare på upp- drag av regeringen genomföra byggnadsföretag för statens räkning. SFV fastställde en policy för arkitektur att tillämpa i den löpande förvaltningsverksamheten och i byggproduktionen i syfte att verka för att de statliga målen för arkitektur, formgivning och design uppnås. Ett råd för arkitekturfrågor har inrättats inom myndigheten för bevakning av dessa frågor. presenterade SFV den som verket fått regeringens uppdrag att ta fram. Hur bra hus blir till och förvaltas är tänkt som en och byggherrar om hur man uppnår god arkitektur och hög kvalitet i byggandet. Boken har producerats i samarbete med , och . Som exempel på andra insatser på området kan nämnas att SFV två gånger har delat ut sitt arkitekturpris Helgopriset för bästa arkitektoniska tillägg till kulturhistoriskt värdefull byggnad. Vidare arrangeras minst en arkitekttävling och metoden för tävlingar är väl genomarbetad och, enligt verket, uppskattad av såväl byggherren och arkitektorganisationen som de tävlande arkitekterna. En särskild arkitekturpolicy, , Swedish style, är upprättad för Skr. 2002/03:129 utlandsbyggandet (ambassadkanslier och residens). för byggnader och miljöer för utrikesrepresentation gör SFV en mer operativ uttolkning av målen i handlingsprogrammet och egna mål för arkitektur och design sätts upp tillämpliga på fastigheter för utrikes- representation. Nybyggandet föregås i dessa sammanhang genomgående av arkitekt- tävlingar. En stor satsning gjordes 1996-99 när en ny gemensam ambassadanläggning uppfördes i tillsammans med de andra nordiska länderna. företogs en genomgripande ombyggnad av residens i samma stad. Ett aktuellt exempel är den nya chefs- bostaden i , som har invigts . avslutades en arkitekttävling för ett nytt ambassadkansli i . Den nya ambassaden beräknas vara inflyttningsklar . En tävling som ännu pågår är den om ett nytt residens i . förvaltningsuppdrag omfattar fastigheter, mark- och övningsområden avsedda för försvarsändamål. skall förvalta fastigheterna på ett sätt som innebär god hushållning och hög ekonomisk effektivitet, att ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser tillhandahålls på konkurrenskraftiga villkor samt långsiktigt tar till vara ändamålsfastigheternas värden. skall på uppdrag av regeringen genomföra byggnadsföretag för statens räkning. Målet med det kvalitetsprogram som upprättade 1998 är att förbättra den arkitektoniska kvaliteten hos verkets fastigheter. För att uppnå detta genomförs en dialog mellan verkets personal, hyres- gäster samt anlitade konsulter och entreprenörer. I kvalitetsprogrammet ingår även verkets arkitekturpolicy, där inriktning ges för verkets fastig- hetsförvaltning i fyra huvudområden: Ta till vara platsens karaktär. Låt gestaltningen spegla verksamheten. Väl beprövad teknik och material. Utveckla miljöhänsyn och kretsloppsanpassning. För att uppnå målen i kvalitetsprogrammet genomförs ett antal aktivi- teter som bl.a. att utveckla planeringskoncept för översiktlig planering av fastighetsbeståndet, utveckla arbetsformer för programarbetet i tidiga skeden, ett arkitektoniskt gestaltningsprogram för garnisonsområden tas fram och en förbättrad samverkan eftersträvas med kring konsten. Information och kunskapsspridning samt branschsamver- kan ingår också. En annan aktivitet är att starta så kallade Arkitektur- rådslag. Det riktar sig till chefer, projektledare och konsulter på regional nivå och dess uppgift är att vara ett forum för att diskutera arkitektur- frågor, främst vad gäller aktuella investeringsobjekt. Vidare har en tjänst som chefsarkitekt inrättats . För att bidra till utvecklingen av god arkitektur har inrättat ett arkitekturpris som har delats ut två gånger sedan det instifta- des 1998. förvaltningsuppdrag omfattar fastigheter för spåranlägg- ningar och depåer, kontors-, verkstads-, stations- och industrifastigheter för den egna verksamhetens behov samt fastigheter i övrigt som är nöd- vändiga för den verksamhet bedriver enligt sin instruktion. Transportpolitikens inriktning under de senaste ca 15 åren har inne- burit en markant ökning av järnvägsbyggandet. krävt ny teknik som i sin tur lett till nya erfarenheter. tetsprogram konstateras bl.a. att de ökade kraven på järnvägens standard har minskat möjligheterna till en god inpassning i landskapet. blivit större skärningar och bankar, fler tunnlar och broar, ökad barriär- Frågor om gestaltning, utformning och estetik finns nu med i samtliga handboksdokument för förstudie, järnvägsutredning, järnvägsplan och miljökonsekvensbeskrivning, liksom i för- frågningsunderlag i projekt. En arkitekturpolicy har formulerats och gestaltningsprogram skall nu införas i nyanläggnings- och ombygg- nadsprojekt och gestaltningsansvariga skall finnas med i projekten, från idé och projektering till byggande och uppföljning. fram handböcker för planeringsprocessens olika skeden och i dessa behandlas bl.a. frågor om gestaltning och estetik. också bl.a. med miljöförbättrande åtgärder för att komma till rätta med slitna och gamla system, men också för att höja den arkitektoniska och gestaltningsmässiga kvaliteten i det statliga järnvägsnätet. skall ta fram ett övergripande gestaltningsprogram. förvaltningsuppdrag omfattar fastigheter för flygplatser och andra markanläggningar för luftfartsändamål. Verket driver 19 flyg- platser och svarar för flygledningen i . konstaterar verket att god arkitektur är viktig för verkets image hos På flygplatserna är det oftast en huvudbyggnad som är ambi- tiöst arkitektoniskt utformad medan flertalet andra byggnader såsom driftsbyggnader, hangarer och kraftförsörjningsstationer utformats med en mer ensidig betoning på funktion. Programmet syftar bl.a. till att all personal, från koncernledning till dem som ansvarar för bygg- och anläggningsprojekt och förvaltning, skall engageras i kvalitetsarbetet. viktigt medel i programmet är ett Råd för Arkitektur & Form, som från 1999 varit engagerat i verkets nybyggnader och fastighetsförvaltning. flertal av de nya byggnader som uppförts har väckt uppmärksamhet för sin arkitektur och tilldelats priser. förvaltningsuppdrag omfattar fastigheter för lotsnings- och farledsverksamhet, fyrar och andra navigeringshjälpmedel, kanaler samt verkstads- och kontorsfastigheter för den egna verksamhetens Drygt 30 fyrar är statliga byggnadsminnen. således ett rikt kulturhistoriskt arv, men nybyggnadsverksamheten är I kvalitetsprogram har en formulerats: God kvalitet i arkitektur och formgivning innebär att Skr. 2002/03:129 funktion och nytta, hushållning med naturresurser, estetiska och kultu- rella värden, teknik och ekonomi medvetet formas till en tilltalande hel- het. Mål har satts upp om utbildning av berörd personal, organisations- utveckling och komplettering av olika dokument med estetiska aspekter samt en ökad långsiktighet inom samtliga områden. har tillsammans med tagit fram en bebyggelse- historisk dokumentation av f.d. bemannade fyrplatser anlagda under tid. stödjer också ett liknande projekt för inventering av kummel och båkar. Detta arbete beräknas vara färdigt . förvaltningsuppdrag omfattar vägfastigheter och andra fastigheter för sådana ändamål, totalförsvarsfastigheter för vägändamål, industri- och kontorsfastigheter för den egna verksamhetens behov, fastigheter för grus- och bergtäktsändamål samt färjelägen och färjevak- tarbostäder. Omfattningen på bygg- och anläggningsverksamheten har varit kontinuerligt hög . hade arbetat med arkitektur- och gestaltningsfrågor långt innan uppdraget om kvalitetsprogram kom. Arbetet har utgått från insik- ten om vägarnas stora betydelse för stads- och landskapsbilden, liksom att en noga vald lokalisering och väl genomförd gestaltning kan vara avgörande för hur en ny väg accepteras av allmänheten. Det nationella rådet för kultur och skönhet i inrättades 1989. finns råd för skönhet och miljö i de sju regionala myndigheterna. har delat ut Vackra vägars pris. Kvalitetsprogrammet blev därmed en del i en redan pågående process. Programmet syftar till att stärka arkitekturens ställning i samspel med kulturmiljön och betona vikten av god utformning, lyhördhet gentemot omgivningen samt helhetssyn i olika processer inom . I kvalitetsprogrammet betonas vikten av hän- synen till kulturmiljön samt drifts- och underhållsfrågorna starkare. Det innehåller också en handlingsplan med åtgärder som skall genomföras . Handböcker har tagits fram för planeringsprocessens olika skeden och ett omfattande utbildningsprogram för projektledare har startats. tar fram gestaltningsprogram för alla större vägprojekt och målet är att även mindre projekt skall bli föremål för gestaltningsprogram. Även har tilldelats priser för sina anläggningar. har ett 30-tal arkitekter och landskapsarkitekter anställda. Verket har rekryterat en chefsarkitekt. kommer att presentera ett nytt kvalitetsprogram. Samverkansforum för statliga byggherrar och förvaltare I enlighet med regeringens uppdrag bildades ett Samverkans- forum för statliga byggherrar och förvaltare. Samverkansforums uppgift är enligt uppdraget att statliga byggherrar, beställare och förvaltare skall samverka för att utveckla sin kompetens och därigenom bättre möta samhällets krav på byggnadsverk, minska kvalitetsfelen och kostnaderna, Skr. 2002/03:129 få färre byggskador och uppnå bättre inomhusmiljö. Detta medför i sin tur bl.a. att arkitektur och kulturmiljö främjas. I Samverkansforum ingår , , , , Natur- vårdsverket, , , , , , riksdag, och . Arbetet sker i fyra nätverksgrupper kopp- lade till ett eller flera prioriterade verksamhetsområden: hållbar utveck- ling, kvalitetskedjan, regler och avtal samt arkitektur och kulturmiljö. I nätverket för arkitektur och kulturmiljö utbyter organisationerna erfaren- heter utifrån följande ämnesområden: Policies, rutiner och metoder för att säkerställa och utveckla arkitek- tur. Organisation och upphandling av bygg- och anläggningsprojekt. Definition av byggherrerollen. Hur fattas avgörande beslut, finns arkitekturråd? Upphandling av arkitekter och tekniska konsulter. Olika former för arkitekttävlingar. 2.1.2Form och design i miljöer skall ha en medveten gestaltning, som är både representativ och förebildlig vad gäller arkitektur, form och design. besökare bör kunna förvänta sig att regeringens mål förverkligas i dess egna miljöer. är det en arbetsplats med många anställda, där det ställs stora krav på generalitet och flexibilitet vid rumsanvändningen på grund av ständiga förändringar, vilket kan innebära stora påfrestningar på den inre miljön. En policy för inredning av offentliga rum klargörs i skriften Information för politiker i , utgiven . Ett mål vid utformningen av statsrådens och chefstjänstemännens arbetsplatser, liksom rum där gäster och besökande tas emot, är att eftersträva en hållbar estetik, dvs. att de utformas professionellt och med ett långsiktigt och kostnadsmedvetet perspektiv. Denna ambition bör ligga till grund för varje inredningsprojekt som genomförs inom , i syfte att åstadkomma goda exempel. Individuella upp- fattningar, beroende på vem som för tillfället disponerar rummen läggs därför inte till grund för utformningen. Profilprogram för design för utrikesrepresentationen Ända har det funnits en ambition att inredningar i residens och kanslier utomlands skall vara goda exponenter för svensk form och design. I det statliga byggandet för svenska utlands- myndigheter samverkar med Utrikesdeparte- mentet efter de mål som anges i handlingsprogrammet för arkitektur, formgivning och design. Med utgångspunkt i ett särskilt kvalitetsprogram samt en arkitektur- och förändringspolicy för utlandsmyndigheternas kansli- och representa- tionslokaler bedriver ett omfattande arbete för att utlandsmyndigheternas lokaler skall vara ett föredöme för svensk arki- Skr. 2002/03:129 tektur, formgivning och design. Därutöver har regeringen beslutat att utveckla ett förslag till profilprogram för design för utrikesrepresen- tationen som skall presenteras . Programmet skall innehålla förslag till övergripande, långsiktigt mål för ett ökat designtänkande inom utrikesrepresentationen samt konkreta förslag på åtgärder inom ramen för befintliga resurser. Ett syfte är att med genomtänkta designlösningar stärka Sverigebilden i utlandet och därmed främja svenska exportmöjligheter. 2.1.3Insatser för tillgänglighet och Design för Alla En prioriterad uppgift för staten och en viktig förutsättning för ökad till- gänglighet är att få handikapperspektivet att genomsyra alla samhälls- sektorer. Det är också viktigt att skapa förståelse för och öka kunskapen om varför samhället skall genomsyras av handikapperspektivet och varför samhället skall vara tillgängligt. Regeringen föreslår i pro- positionen Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU 14, rskr. 1999/2000:240) att inriktningen på det handikappolitiska arbetet bl.a. skall vara att identifiera och undanröja hinder för funktionshindrade medborgares möjligheter till full delaktighet i samhället. En rad åtgärder skall tydliggöra alla myndigheters ansvar för att beakta handikapp- aspekterna i sin verksamhet och göra den tillgänglig för personer med funktionshinder. Regeringen gör i propositionen bedömningen att statens engagemang i arkitektur, formgivning och design skall förtydligas när det gäller frågor om tillgänglighet. Konceptet Design för Alla (se nedan) bör genomsyra statens arbete inom arkitektur, formgivning och design. Regerings- kansliets arbetsgrupp för arkitektur, formgivning och design har särskilt bevakat detta område. Varje statlig myndighet under regeringen har ett grundläggande ansvar för att inom sitt område leva upp till de nationella målen för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) och FN:s standardregler1. Detta har förtydligats i förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken. Statliga myndigheter upprättar nu handlingsplaner för att deras lokaler liksom deras verksamhet och information skall bli tillgänglig. Rege- ringen har också givit vissa myndigheter på central nivå, som har ansvar för en samhällssektor, ett särskilt ansvar för att de handikappolitiska målen skall uppnås. Bland dessa s.k. sektorsmyndigheter finns t.ex. , , , , Riks- antikvarieämbetet, , och . Sektorsmyndigheterna har i samråd med () definierat sin roll och regeringen beslutar successivt i myndig- heternas regleringsbrev om etappmål som skall vara uppfyllda till 2010. utbildningsstöd (Sisus) har regeringens 1 Standardregler för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet (1993) uppdrag att verka för ökad kompetens om bemötande av personer med Skr. 2002/03:129 funktionshinder. I arbetet med att utveckla tillgängligheten behöver bl.a. de statliga myndigheterna råd och stöd för att kunna leva upp till sitt ansvar. Ett nationellt center för tillgänglighet skapades därför hos HO . Centret skall vara ett nationellt rådgivande organ i frågor om tillgänglighet. Arbetet med att driva på utvecklingen att göra samhället tillgängligt koncentreras till kunskapsuppbyggnad, rådgivning, utveck- ling och samverkan. HO har fått i uppdrag att precisera vad som är till- gänglighet och att utveckla metoder för att följa myndigheternas tillgäng- lighetsarbete. HO presenterade Riktlinjer för en tillgänglig statsförvaltning. I anslutning till förordningen om de statliga myndig- heternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken, ger riktlinjerna rekommendationer om vad som krävs för att myndigheternas lokaler, verksamhet och information skall vara tillgängliga för personer med funktionshinder. Det finns ett starkt samband mellan hjälpmedel och tillgänglighet. Detta är bl.a. skälet till att det inom () har byggts upp en stor erfarenhet och kompetens när det gäller tillgänglighet till fysisk miljö, produkter och tjänster, inklusive IT-områ- det. HI utarbetar faktamaterial och riktlinjer, deltar i standardiserings- arbete, informerar samt ger råd och stöd. arbetar HI med att ta fram ett läromedel för tillgänglig webbproduktion. Läromedlet avses kunna användas på olika nivåer inom utbildningsväsendet samt för fortbildning av personer som redan befinner sig på arbetsmarknaden och är involverade i webbproduktion eller liknande arbetsuppgifter. Internationella fördrag och resolutioner En viktig markering gjordes 1997 då artikel 13 fördes in i EG-fördraget. Med stöd av artikeln kan rådet vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av bl.a. funktionshinder. har antagit ett direktiv (2000/78/EG) om likabehandling i arbetslivet för en rad diskrimineringsgrunder däribland funktionshinder. Diskrimineringsförbuden i arbetslivet när det gäller funktionshinder om- fattar även stöd- och anpassningsåtgärder. har antagit en resolution som innehåller rekommendationer för utbildning inom en rad områden för att göra sam- hället och den byggda miljön tillgänglig (Resolution resAP (2002:1) on the introduction of the principles of design into the curricula of all occupations working on the built environment). Rekommendationen vänder sig direkt till regeringar och indirekt till universitet och högskolor eftersom lärosätenas oberoende måste respekteras. Utformningen av landskap, trädgårdar, stadsplaner, kollektivtrafik, offentlig miljö, byggnader och rum samt formgivningen av produkter och redskap, verktyg, möbler och inredning är av avgörande betydelse för personer med funktionshinder. (NHR) genomför tillsammans med . 2002/03:129 Disability (EIDD) ett 3-årigt utbildningsprojekt Design i med medel från Allmänna arvsfonden. Utgångspunkten för konceptet Design för Alla är att miljöer och produkter skall utformas så att de fungerar för alla människor utan att speciell anpassning behövs. Design för Alla utgår från tanken att människor med funktionshinder har samma rättigheter och skall ha lika goda möjligheter som andra medborgare. För att detta skall bli verklighet krävs medvetenhet och fördjupad kunskap hos dem som utformar miljöer och produkter. Under 20012002 genomfördes en nordisk designtävling, Den moderna resan, på initiativ av de nordiska transportministerierna. Täv- lingen syftade till att stimulera studerande och etablerade designers att bidra med förslag på hur främst kollektivtrafiken kan utvecklas utifrån perspektivet Design för Alla. Tävlingen avslutades i . finns det ett europeiskt nätverk kallat EDeAN, European Design for All e-Accessiblity Network, som bildats på initiativ av . HI är koordinator för den svenska delen, benämnd Design för Alla i . Förutom HI ingår HO, orienterad användardesign vid Kungl. Tekniska högskolan i samt EIDD . Nätverket har växt fram som en följd av EU:s handlingsprogram eEurope 2002, där det ingick som en av punkterna att bilda ett europeiskt nätverk. En uppgift som nätverket arbetar med är framtagandet av en rekommendation för ett Curriculum för designers och ingenjörer. 2.2.1Lokala handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design I propositionen Framtidsformer underströk regeringen att det är kommu- nerna som har en nyckelroll när det gäller att verka för en god byggnads- kultur och en god byggnadsmiljö. Tanken fördes fram att kommunerna för egen del borde arbeta fram lokala handlingsprogram. genomförde en enkätundersök- ning som visade att av de kommuner som svarade på frågan hade ett kulturmiljöprogram och att arbete med att ta fram ett sådant pågick i av kommunerna. Samma undersökning visade att endast tio kommuner, eller av dem som svarade på frågan, hade ett arkitekturprogram, men att arbete med att ta fram ett sådant pågick i ytterligare 16 kommuner. Den enkät som genomfördes av bekräftade denna bild.