prop · GQ031d13 · 2003-01-01 00:00:00 — För ensamföräldrarna bestod av den disponibla inkomsten av familjeekonomiska stöd. av inkomsten utgjordes av underhållsstöd och bostadsbidrag. Till sammanboende med barn lämnas främst barnbidrag och föräldraförsäkring. av den disponibla inkomsten för hushåll med tre eller fler barn utgjordes av sådana förmåner. Diagram 4.3 De familjekonomiska stödens andel av den justerade disponibla inkomsten fördelat på deciler Som framgår av diagram 4.3 riktas de olika familjestöden och eventuella socialbidrag till hushåll med låga inkomster, dvs. till de hushåll som har störst behov av stöd. 1, dvs. den tiondel som har lägst ekonomisk standard, kommer nästan halva den disponibla inkomsten från olika typer av familjestöd och socialbidrag. 3 De olika familjetyperna betecknas E1, E2+, G/S1, G/S2 och G/S3+. Dessa beteckningar avser ensamstående eller gifta/sammanboende med ett, två och tre eller flera barn Ju större inslag av inkomstprövning ett stöd har desto mer koncentrerad till de lägre decilerna blir inkomststödet. Barnbidrag och föräldrapenning, som är generella bidrag respektive ersättning för inkomstbortfall, är därför beloppsmässigt mer jämt fördelat över decilerna. Dessa stöd utgör således en mindre del av den disponibla inkomsten vid högre inkomster. Diagram 4.4 Marginaleffekter av skatte- och bostadsbidragssystemet M arginaleffekt av skatt M arginaleffekt av bostadsbidrag Källa: HEK, beräkningar Marginaleffekter kan ha bidragit till ensamstående föräldrars svaga ekonomiska utveckling under stora delar av , se diagram 4.4. Många ensamstående har höga marginaleffekter, vilket medför att dessa hushåll får behålla en betydligt mindre del av en inkomstökning än andra grupper. Ensamstående med barn uppbär i större utsträckning än andra hushåll ekonomiskt stöd ifrån samhället. Syftet med t.ex. socialbidrag och bostadsbidrag är att stödja hushåll med låga inkomster. Problemet med dessa utjämningssystem är att det lönar sig dåligt att arbeta, eller att öka sin arbetstid, eftersom det ekonomiska stödet trappas av i takt med att arbetsinkomsten ökar. har gjort en studie av bostadsbidragets utveckling under 1990-talet.4 I studien pekar man bl.a. på de effekter som ett stöd med stora marginaleffekter ger upphov till. Barnfamiljer som till följd av att hushållet fått inkomstförstärkningar och därmed minskat bostadsbidrag fick, i mindre utsträckning än andra grupper del av den allmänna välståndsökning i samhället som skett under senare års högkonjunktur och ökade hushållsin- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 framhåller att detta visar på det dilemma som uppstår när inkomstprövade stöd väljs som välfärdsinstrument. Avgörande för om man överhuvudtaget ska få del av de stöd som omfattas av den ekonomiska familjepolitiken är att hushållet har barn. Låga födelsetal (under reproduktionsnivån 2,1 barn per kvinna) är ett problem på så sätt att det leder till en minskande befolkning. Förändringar i åldersstrukturen leder till samhällsekonomiska belastningar eftersom både barn och äldre är ekonomiskt beroende av den arbetande delen av befolkningen. Antalet födda barn i har minskat kraftigt . Som högst föddes 124 000 barn 1990 och som lägst endast 88 000 barn 1999, en skillnad på 36 000 födda barn. ökade både fruktsamheten och antalet födda barn. kunde man konstatera ett ökat barnafödande bland kvinnor medan ökningen i åldersgruppen kunde börja skönjas först . ökade både fruktsamheten och antalet födda barn. Denna ökning förväntas fortsätta . Regeringen tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att systematisera befintliga kunskaper och fakta om vilka faktorer som påverkar barnafödandet. Gruppen lämnade sitt slutbetänkande Barnafödandet i fokus (DS 2001:57) under hösten 2001.5 I rapporten konstaterades att det finns ett samband mellan födelsetals- och sysselsättningsutvecklingen. Vikten av en fast förankring på arbetsmarknaden och därmed en tryggad inkomst som förutsättning för att skaffa barn har fått ett starkt genomslag bland dagens unga. Att ha ett fast arbete innan man skaffar barn är särskilt viktigt bland unga kvinnor. Jämställdhet i arbetslivet och i samhället som helhet framstår som en nödvändig förutsättning för att män och kvinnor ska ha möjlighet att skaffa de barn de vill ha. Jämställdheten på individuell nivå, mellan kvinna och man, är också befrämjande för familjebildningen 5 Barnafödandet i fokus Från befolkningspolitik till ett barnvänligt 4 Bostadsbidrag till barnfamiljer 19912000, RFV Analyserar 2001:14. samhälle, Ds 2001:57. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Bl.a. har andrabarnsfruktsamheten i visat sig vara signifikant högre i familjer där pappan tar ut föräldraledighet. Eftersom barnafödandet är av grundläggande betydelse för välfärdssamhällets fortlevnad, följer regeringen utveckling med stort intresse. Pappors uttag av föräldrapenning En av regeringens målsättningar med såväl familjesom jämställdhetspolitiken är att både kvinnor och män ska kunna vara föräldrar och ta det praktiska ansvaret för sina barn som de arbetar för sin försörjning. För att stimulera denna utveckling infördes den s.k. papparespektive mammamånaden i föräldraförsäkringen. Ytterligare en sådan månad infördes . Detta har har medfört att betydligt fler pappor har tagit del i vården av sina barn jämfört med tidigare, vilket är viktigt både ur jämställdhetssynpunkt och med hänsyn till barnens bästa. Utvärderingar som gjort visar att av föräldrapenningdagarna togs ut av pappor . Denna ökning av antalet dagar som tas ut av pappor visar tydligt att de åtgärder som vidtagits har haft effekt. Vidare framgår också att av alla pappor till barn födda har tagit ut föräldrapenning från föräldraförsäkringen innan barnet fyllt . av alla pappor har tagit ut hela sin pappamånad. För barn födda och 1994, dvs. före mamma/pappamånadens införande, hade av papporna använt föräldrapenning innan barnet fyllt . Av dessa pappor hade tagit ut minst , det vill säga motsvarande pappa/mammamånaden. Även här kan konstateras dels att det är fler pappor som tar ut föräldraledighet, dels att de tar ut fler dagar jämfört med . Man kan konstatera att barnfamiljerna har fått ett ökat ekonomiskt stöd från staten. De har också i ökad grad fått del av den ekonomiska återhämtningen. Den ekonomiska krisen och besparingarna har träffat barnfamiljerna relativt hårt. De senaste årens ekonomiska återhämtning med ökad sysselsättning, reformer och sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare har dock gynnat barnfamiljerna. En bottennotering kan konstateras 1997, därefter har förbättringar skett och utvecklingen pekar på att förbättringen fortsätter. Barnfamiljernas disponibla inkomster beräknas sammantaget öka kraftigt, under perioden 19992002.6 Sammanboende med barn beräknas få en starkare inkomstutveckling jämfört med genomsnittet. En- samstående med barn beräknas också stärka sina inkomster, även om inkomstutvecklingen för denna grupp blir svagare än för genomsnittet. har befunnit sig i en högkonjunktur. Den goda konjunkturen har på olika sätt, beroende på förmån, bidragit till att kostnaderna för politikområde 21 har ökat. Vissa förmåner har minskat i volym och kostnader medan andra ökat. Fler barnfamiljer tar del av de ekonomiska stöden. De ökande kostnaderna för de ekonomiska familjestöden beror emellertid inte på att familjerna har fått det sämre ekonomiskt. Förklaringen är att de olika stöden har olika konstruktioner och att flera av stöden har förstärkts . Marginaleffekter är ett allvarligt problem såväl för den enskilde som för samhället. Syftet med bostadsbidrag är t.ex. att stödja barnfamiljer med låga inkomster. Det medför att marginaleffekterna särskilt drabbar dessa hushåll. Problemet med inkomstberoende utjämningssystem är att det lönar sig dåligt att arbeta eller att öka sin arbetstid eftersom det ekonomiska stödet trappas av i takt med att arbetsinkomsten ökar. Regeringen avser därför att långsiktigt verka för att minska marginaleffekterna, och därigenom minska risken för att familjer med låga inkomster hamnar i s.k. fattigdomsfällor. bedömer att barnafödandet blir 94 800 födda barn, vilket är det högsta antalet födda . I och med att antalet födda barn ökat stiger också den summerade fruktsamheten och enligt prognos kommer barnafödandet att uppgå till 1,63 barn per kvinna. 6 Ekonomisk vårproposition 2001/02:100 Bilaga 3 Fördelningspolitisk redogörelse. Detta skulle innebära att barnafödandet överstiger 1,6 barn per kvinna. Den summerade fruktsamheten anger det antal barn som kvinnor skulle få i genomsnitt om det enskilda årets fruktsamhet i varje ålder skulle gälla . Enligt samma prognos kommer också antalet födda barn att överstiga antalet döda personer vilket inte har varit fallet . Revisionen har inte framfört några iakttagelser av större vikt. Regeringens förslag: Den grundnivå i föräldraförsäkringen som ersätter dagar med belopp motsvarande förälderns sjukpenning höjs från till per dag. Skälen för regeringens förslag: I syfte att ytterligare förbättra för de föräldrar som saknar inkomst, har låg inkomst eller inte uppfyller kvalifikationsvillkoret inom föräldrapenning höjs grundnivån inom föräldrapenningen från per dag till per dag . Ändringen innebär att föräldrapenning utges på följande sätt fr.o.m. . utges ersättning med ett belopp som motsvarar förälderns sjukpenning, dock alltid lägst . Detta gäller under förutsättning att föräldern under minst före barnets födelse, eller den beräknade tidpunkten härför har varit försäkrad för en sjukpenning per dag (lägstanivå). I annat fall utges ersättning med per dag (grundnivå). utges ersättning med ett belopp som motsvarar förälderns sjukpenning, dock lägst enligt grundnivån. Därutöver utges ersättning enligt lägstanivån som är per dag, lika för alla. Vid tvillingfödsel utges föräldrapenning med enligt sjukpenningnivån, 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 dock lägst med per dag (grundnivån), och med per dag (lägstanivån). För varje barn utöver det andra utges med ersättning enligt sjukpenningnivån, dock lägst med belopp enligt grundnivån. Tabell 4.2 Anslagsutveckling 21:1 Allmänna barnbidrag De allmänna barnbidragen, dvs. barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, syftar till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn. Utgiftsutvecklingen är främst beroende av bidragets nivå och antal födda barn. Om antalet bidragsberättigade barn förändras med 5 000 barn påverkar det anslagsbelastningen med ca . Antalet familjer med tre eller flera barn påverkar de totala kostnaderna för flerbarnstillägg. Under uppgick utgifterna för de allmänna barnbidragen till . Det innebär att utgifterna detta år översteg anslaget med . Orsaken är ett ökat antal barn. För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , vilket är ca högre än anvisat anslag. Barnbidragen fyller väl målet att, utan att skapa marginaleffekter, bidra till utjämningen av de ekonomiska levnadsvillkoren mellan familjer med respektive utan barn. Stödet omfördelar också inkomster mellan hög- och låginkomsttagare, genom att inkomstskatten är progressiv och barnbidrag utges med samma belopp till alla barn. Barnbidragssystemet är dessutom lätt att 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 överblicka samt enkelt och billigt att administrera. Barnbidraget har också hög legitimitet. Regeringen har förbättrat barnfamiljernas ekonomi genom att höja barnbidraget och flerbarnstillägget. Barnbidraget uppgår till belopp som motsvarar den högsta reala nivån införande . Tabell 4.3 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 21:1 Allmänna barnbidrag Förändring till följd av: Överföring till/från andra utgiftsom- Förslag/beräknat anslag beror också på förändringar av lönesumma respektive timlöneutvecklingen. Förändringar i födelsetalet påverkar redan på kort sikt användningen av både föräldrapenning, havandeskapspenning och de inom den tillfälliga föräldrapenningen. Nyttjandet av tillfällig föräldrapenning för vård av barn påverkas av födelsetalet först . kan noteras att medelantalet utbetalda dagar för äldre årskullar barn har stigit något mer än . Tabell 4.5 Anslagets komponenter avser statliga ålderspensionsavgifter varav är regleringsbelopp avseende . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 20 anvisas för anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag för . beräknas anslaget till 20 . Tabell 4.4 Anslagsutveckling 21:2 Föräldraförsäkring 1 2 020 000 tkr avser statlig ålderspensionsavgift varav 40 371 tkr är regleringsbelopp avseende . Föräldraförsäkringen syftar till att ge båda föräldrarna möjlighet att förena förvärvsarbete eller studier med föräldraskap. Föräldraförsäkringen omfattar föräldrapenning i samband med barns födelse, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Uttaget av föräldrapenningdagar utgjorde av det totala uttaget av dagar inom föräldraförsäkringen. Utgiftsutvecklingen inom föräldraförsäkringen är främst beroende av ersättningsnivå, antal födda barn och fördelning av ersättningsdagarna mellan föräldrarna. Föräldraförsäkringen fyller väl målet att bidra till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn genom att underlätta för båda föräldrarna att kombinera förvärvsarbete med familj. Männens andel av uttagna dagar ökar och uppgick år . Regeringen avser att höja inkomsttaket i sjuk- och föräldraförsäkringen till 10 prisbasbelopp . (Se även text under politikområde Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp). höjs grundnivån inom föräldrapenningen från till . Antalet dagar med föräldrapenning som betalas ut har varit relativt . betalades ersättning ut för ca 37 miljoner dagar och medelersättningen var per ersatt dag. har regeringen fastställt målet att socialförsäkringens administration skall bidra till att en större andel män tar ut fler föräldrapenningdagar. Utfallet visar att målet har nåtts. Effekterna av den införda pappa- och mammamånaden inom föräldraförsäkringen har, som regeringen tidigare redovisat, fått positiva effekter. Av de som fick föräldrapenning var män vilket är en ökning jämfört med . Männens andel utbetalda dagar har också ökat till . Att fler män tar ut fler dagar med föräldrapenning bidrar till att medelersättningen ökar eftersom männens löner generellt är högre än kvinnornas. Tillfällig föräldrapenning betalades ut för 5,6 miljoner dagar . Av antalet uttagna dagar med tillfällig föräldrapenning var männens andel , exklusive de s.k. pappadagarna. Andelen män som tog ut ersättning var och är jämfört med föräldrapenningen relativt jämnt fördelad mellan könen. Inom den tillfälliga föräldrapenningen finns de tio s.k. pappadagarna i samband med barns födelse. nyttjade av papporna pappadagarna vilket visar på en svag ökning jämfört med året innan. Av de pappor som nyttjar pappadagarna var uttaget av dagar . Antalet födda barn har ökat . Som en följd av detta ökar antalet utbetalda dagar med havandeskapspenning. Havandeskapspenning betalades ut , vilket är ca 6 000 fler dagar än året innan. Ersättningen betalades ut till 21 305 kvinnor 2001. Kvinnorna tog ut i genomsnitt. Nyttjandet av havandeskapspenning beräknas fortsätta öka något med anledning av att barnafödandet ökar. I en rapport från () redovisas bl.a. resultaten från den tillsyn som RFV bedrivit inom havandeskapspenningen . Av rapporten framgår att RFV bedömer att kvaliteten i handläggningen av havandeskapspenning är acceptabel. I handläggningen av sjukpenninggrundande inkomst (SGI) i dessa ärenden finns det dock brister. Med anledning av iakttagelserna avser RFV att genomföra lämpliga åtgärder, bl.a. genom normering till Försäkringskassorna. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Regeringen har vidare uppmärksammat att det finns vissa tillämpningsproblem avseende den ersättning som kvinnor har rätt till i samband med havandeskap. Dessa frågor är föremål för en uppföljning hos . Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 21:2 Föräldraförsäkring Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Beräkningen av nivån har justerats med anledning av att regeringen avser att lägga förslag om att höja taket för den sjukpenninggrundande inkomsten till 10 prisbasbelopp fr.o.m. . Skillnaderna i de anvisade medel som anges statsbudget jämfört med lämnade förslag är främst beroende av ökade volymer tillföljd av ökat antal födda barn, förlängd föräldrapenning samt införandet av kontaktdagar. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 22 anvisas under anslaget 21:2 Föräldraförsäkring för . beräknas anslaget till 24 . Tabell 4.7 Anslagsutveckling 21:3 Underhållsstöd Anslaget disponeras för underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar. Syftet med underhållsstödet är att barn som inte bor med båda sina föräldrar ska garanteras en rimlig ekonomisk standard som systemet skall bidra till att båda föräldrarna tar sitt ekonomiska ansvar gentemot sina barn. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet är beroende av omvärldsfaktorer som staten inte kan styra som exempelvis löneutvecklingen, antal separationer, antal barn samt födelsetalens utveckling. Utgiftsstyrande faktorer som staten kan påverka är bl.a. underhållsstödets nivå, storleken på de procentsatser som bestämmer återbetalningsskyldigheten samt storleken på det grundavdrag på inkomsten som får göras innan återbetalningsskyldigheten beräknas. Om antal bidragsberättigade barn förändras med 1 000 påverkar det utgifterna för underhållsstöd med ca . fanns det totalt 333 000 barn, 200 000 boföräldrar och 227 000 bidragsskyldiga föräldrar i underhållsstödssystemet. Drygt 302 000 barn fick fullt bidrag, , 19 000 fick underhållsstöd vid växelvis boende och 12 000 fick endast utfyllnadsbidrag. översteg utgifterna för underhållsstöd anvisade medel med . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , vilket är lägre än anvisade medel. redovisar i betänkandet Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24) en utvärdering av underhållstödet. Utredningens samlade bedömning är att underhållstödet uppfyller sina syften som utredningen anser att det finns vissa brister, som bl.a. hänger samman med de dubbla syftena att reglera föräldrarnas inbördes relationer och att ge ett visst statligt ekonomiskt stöd. Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att göra en särskild översyn av underhållsstödet. Utgångspunkten är att det nuvarande systemet i huvudsak fungerar väl. Syftet med översynen är att få systemet att fungera bättre. Utredaren skall i sitt arbete utgå från principen om barnets bästa och att underhållsstödet ska vara en garanti för barnets försörjning. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 21:3 Underhållsstöd Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas för anslaget 21:3 Underhållsstöd för . beräknas anslaget till 2 . 4.9.421:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Tabell 4.9 Anslagsutveckling 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Anslaget disponeras för bidrag till kostnader för internationella adoptioner enligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn. Bidrag lämnas med per barn. Bidraget administreras av () och de allmänna försäkringskassorna. Antalet adoptivbarn som kommer till från utlandet beräknas till 1 000 barn för , vilket är samma antal som . Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas för under anslaget 21:4 Bidrag till internationella adoptioner. beräknas anslaget till . 4.9.521:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn Tabell 4.11 Anslagsutveckling 21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn Barnpension och efterlevandestöd till barn ersätter barnpension i form av folkpension och allmän tilläggspension och ska garantera barn vars ena eller båda föräldrar avlidit en rimlig ekonomisk standard. Barnpension och efterlevandestöd till barn ges till barn vars far eller mor eller båda föräldrar har avlidit. För barn som går i grundskola, gymnasium eller liknande kan barnpensionen förlängas, längst t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Utgiftsutvecklingen är stabil. Med anledning av de nya reglerna avseende inkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd till barn som beviljas kommer utgifterna främst styras av inkomstindex och prisbasbeloppsutvecklingen. beslutade om nya regler för efterlevandepension enligt proposition Efterlevandepensioner och efterlevandestöd till 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 barn (prop. 1999/2000:91, bet. 1999/2000:SfU13, rskr. 1999/2000:235). De nya reglerna innebär avseende barnpensioner att ett efterlevandepensionsunderlag, som anknyts till det reformerade ålderspensionssystemet, skall användas vid beräkning av inkomstgrundade efterlevandepensioner beviljade efter ikraftträdandet . införs ett grundskydd benämnt efterlevandestöd till barn. Barnpension i form av folkpension och allmän tilläggspension ersätts då med inkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd till barn. Efterlevandestödet till barn skall utgöra en lägsta garanterad nivå för barnet och därför endast ges som en utfyllnadsförmån till barnpensionen. Barnpension efter avliden förälder kommer att minska efterlevandestödet till barn krona för krona. De barnpensioner som beviljats omfattas av övergångsregler som överensstämmer med de äldre reglerna. Regeringens förslag innebär även att folkpension i form av barnpension avskaffas. De barn som vid ikraftträdandet uppbär barnpension i form av folkpension skall istället få sitt grundskydd i form av efterlevandestöd till barn. Storleken på denna förmån stämmer överens med det garanterade belopp som barn enligt dagens regler är berättigat till. Detta kommer att innebära att storleken på grundskyddet blir detsamma efter 2003, och i vissa fall högre, även med det nya systemet. Det nya grundskyddet efterlevandestöd till barn innebär en helt ny förmån som inte har någon direkt motsvarighet inom nuvarande efterlevandepensionering. Det nya grundskyddets utformning, i form av efterlevandestöd till barn, siktar till att stärka barns rätt till en garanterad ersättning när barnet förlorar en eller båda sina föräldrar. Stödet syftar även till att bibehålla överensstämmelse mellan efterlevandestödet och underhållsstödet. Stödet ges så länge barnet är bosatt i . Från anslaget bekostas barnpension i form av inkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd till barn. finansieras inkomstgrundad barnpension med efterlevandepensionsavgift enligt socialavgiftslagen (2000:980). Efterlevandestöd till barn finansieras med skattemedel. Effekterna av de nya reglerna avseende inkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd till barn (prop. 1999/2000:91) har beaktats vid beräkningen av anslaget. För innevarande budgetår beräknas utgifterna till . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 4.12 Härledning av anslagsnivå 20032004, för 21:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 21:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn . beräknas anslaget till . 4.9.621:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Tabell 4.13 Anslagsutveckling 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1 185 000 tkr avser statlig ålderspensionsavgift varav 5 245 tkr är regleringsbelopp avseende . Syftet med vårdbidrag för barn med funktionshinder är att ge föräldrar möjlighet att i hemmet ta hand om funktionshindrat barn med behov av särskild tillsyn och vård. Från anslaget bekostas vårdbidrag till förälder med hemmavarande barn som är i behov av särskild tillsyn eller vård. Vid bedömning av rätt till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder.