prop · GQ031d18 · 2003-01-01 00:00:00 — Vid Europeiska rådets möte i formulerades det strategiska målet för EU:s arbete att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska, kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt, med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Forskning angavs, liksom utbildning, som ett centralt område för insatser som syftar till att nå detta mål. Detta markerades ytterligare vid i , då EU:s stats- och regeringschefer bl.a. lyfte fram bioteknikens betydelse för den europeiska ekonomin. Rådet underströk i det sammanhanget också att de etiska aspekterna måste beaktas i utvecklingen av biotekniken. Vid Europeiska rådets möte i satte EU:s stats- och regeringschefer upp målet att de totala FoU-insatserna bör uppgå till av BNP, vilket är ett mål som redan uppfyller. och parlamentet kunde fatta gemensamma beslut om nytt ramprogram för EU:s forskning och utveckling . Beslutet om nytt ramprogram är ett viktigt led i arbetet för att etablera ett europeiskt forskningsområde genom frivillig samverkan mellan unionens och medlemsländernas forskningsinsatser. Regeringen avser att påbörja en översyn av den 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nationella organisationen för deltagande i EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling. 10.5.1 Insatser inom politikområdet Ökningen av forskningsanslagen fortsätter Som en följd av förslagen i den senaste forskningspolitiska propositionen (prop. 2000/01:3) avsätts i nya medel till svensk forskning. Denna satsning kompletterades ekonomiska vårproposition genom att området miljö och hållbar utveckling tillfälligt tillfördes ytterligare 2002 och 2003 samt ytterligare 2004. Härtill kommer att 2003, i enlighet med förslag i propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/ 02:02), tillförs för att långsiktigt stärka systemet med industriforskningsinstitut. Vidare föreslås i denna proposition att tillförs för ett s.k. inkubatorprogram. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande tillförs dessutom engångsvis , , för att stärka marin miljöforskning. Den totala ökningen av forskningsanslagen för blir därmed . Program för utveckling av innovationssystem och kluster I den regionalpolitiska propositionen (prop. 2001/02:1) avsattes för att genomföra ett program för utveckling av innovationssystem och kluster. har tillsammans med Verket för näringslivsutveckling () och Invest in () utarbetat ett detaljerat programförslag. Regeringen gav dessa myndigheter i uppdrag att genomföra detta program 20022004. Kartläggning av innovativ verksamhet i kommuner och landsting Flera kommuner och landsting satsar betydande belopp på att stödja verksamheter inom högskolan som satsningar görs på forskning och utveckling (FoU) inom de egna organisationerna. Det är viktigt att denna utveckling uppmärksammas och synliggörs som en del i de nationella FoU- och innovationssystemen. Regeringen har beslutat att tillkalla en särskild utredare med uppdraget att granska innovativ verksamhet inom kommuner och landsting. I uppdraget skall ingå en kartläggning av omfattningen och ändamålet med de insatser kommuner och landsting gör som rör FoU och andra innovativa verksamheter. Utredaren skall lämna förslag till hur kommuner och landsting systematiskt kan utveckla utnyttjandet av FoU och annan kunskap. Utredaren kommer även att överväga hur FoU inom kommuner och landsting kan utvecklas i samverkan med statliga organ samt hur kommuners och landstings roller i utvecklingen av lokala och regionala innovationssystem kan stärkas. Uppdrag till att föreslå åtgärder för att öka kommersialisering av forskningsresultat, särskilt vid universitet och högskolor har av regeringen fått i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder som kan öka kommersialiseringen av forskningsresultat, särskilt vid universitet och högskolor (N2002/ 8054/ITFoU). I uppdraget ingår att studera utformningen av incitament för kommersialisering och åtgärder för att immaterialrättsligt bättre skydda forskningsresultat. Verket skall även studera stödstrukturer som teknikbrostiftelser, holdingbolag och teknikparker i och kring universitet och högskolor som kan underlätta kommersialisering. I arbetet skall även industriforskningsinstitutens roll för kommersialisering av forskningsresultat belysas tillsammans med andra åtgärder som kan bidra till en ökad kommersialisering av forskningsresultat, t.ex. såddfinansiering och kompetensfrågor. Uppdraget, som redovisas , samordnas med uppdraget om företagsutveckling på regional nivå (Dir. 2001:103, Insatser för tillväxt och företagsutveckling på regional nivå). De delar inom uppdraget som gäller såddfinansiering genomförs efter samråd med /- och . En viktig del av kommersialisering av forskningsresultat är högteknologiskt nyföretagande. För att underlätta för forskare och entreprenörer vid universitet och högskolor att starta små högteknologiska företag har i flera länder, t.ex. , och , särskilda miljöer skapats för att understödja denna verksamhet, s.k. inkubatorer. VINNO- VA kommer engångsvis att tillföras för att utifrån befintliga strukturer skapa ett nationellt program för inkubatorer. Rättsliga möjligheter att bevara det elektroniska kulturarvet har skapats Regeringen fattade beslut om en förordning som rör behandlingen av personuppgifter i Kungl. De nya bestämmelserna möjliggör för Kungl. att inom ramen för projektet samla in, bevara och tillhandahålla det digitala kulturarv som utgörs av svenskt material som publicerats på Internet. Insamlingen sker med hjälp av automatiserad robotteknik och är ett stort steg framåt i arbetet för att bevara det svenska digitala kulturarvet. Översyn av Svensk Samhällsvetenskaplig Datatjänst (SSD). Regeringen har gett i uppdrag att utvärdera Svensk Samhällsvetenskaplig Datatjänst (SSD) vid . SSD har utvecklat sin verksamhet från att förmedla databaser ur utländska arkiv till att själva arkivera, tillhandahålla och tillgängliggöra svenskt material. skall även göra en översyn av humanistiska och samhällsvetenskapliga databaser i ett nationellt perspektiv. Uppdraget skall redovisas till regeringen . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Översyn av verksamheten vid Kungl. och Statens ljud- och bildarkiv och Statens ljud- och bildarkiv har bedrivit sin verksamhet i nuvarande form i närmare två decennier. Regeringen har tidigare gjort bedömningen att verksamheten vid myndigheterna skall utvärderas. Regeringen avser att påbörja utvärderingarna . Utredning om den nationella organisationen för EU:s FoU-samarbete Regeringen har tidigare aviserat en översyn av den nationella organisationen för deltagande i EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling. Regeringen avser att utreda hur arbetet i ramprogrammets programkommittéer skall organiseras i . avser regeringen att låta utreda frågan om den framtida utformningen av den nationella organisationen för dialog och informationsspridning i förhållande till EU:s forskningssamarbete. Medel till och till Vetenskap och allmänhet beslutade regeringen att tilldela som en tillfällig förstärkning av verksamhet. Medlen skall användas för att skapa en bred folkbildningsinsats för att stärka kunskaper och stimulera debatt om den moderna biologin. Vetenskap och allmänhet (VA) är en ideell förening som bildats av olika nationellt verkande organisationer. Syftet med VA:s verksamhet är att främja dialog, öppenhet och förtroende mellan allmänhet, särskilt ungdomar, och forskare. beslutade regeringen att bidra med till VA:s verksamhet. EU:s femte ramprogram för forskning 1998- 2002 närmar sig nu sitt slut. Det svenska deltagandet i programmet är fortsatt högt. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 forskares andel av medlen från ramprogrammet är högre än bidrag till ramprogrammet. Svenskt deltagande finns i ca 1 200 projekt, vilket motsvarar av alla projekt. Detta är en ökning jämfört med fjärde ramprogrammet där svenskt deltagande fanns i av det totala antalet projekt. Det svenska deltagandet är högst inom de tema som rör livsvetenskaperna, konkurrenskraftig tillväxt samt miljö. Därefter kommer deltagandet inom IT- området. Deltagandet har förändrats något jämfört med fjärde ramprogrammet. Institutens deltagande har sjunkit från . Universitet och högskolor har däremot ökat sin andel från . Även företagen har ökat sitt deltagande något. Svenska forskare samarbetar främst med forskare från , , och . Kommissionen tog ett initiativ för att skapa ett europeiskt forskningsområde (ERA). Europeiska Rådet har senare betonat betydelsen av detta som ett sätt att samla de europeiska resurserna. Det nya ramprogrammet för FoU skall ses som ett led i att förverkliga ERA. Programmet har beslutats gemensamt av ministerrådet (Forskning) och parlamentet. Ramprogrammet innehåller sju tematiska prioriteringar inom områden som förväntas ha stor betydelse för framtid, bioteknik, IT, nanoteknik, flyg- och rymdteknik, livsmedel, hållbar utveckling samt medborgarna och styrelseformer i kunskapssamhället. I ramprogrammet introduceras också nya former för samarbete, såsom stora integrerade projekt, nätverk för ökat samarbete mellan framstående forskningsmiljöer och öppnande av nationella program. De nya formerna kommer att påverka det svenska deltagandet och på olika sätt beröra både forskare och forskningsfinansiärer. Ramprogrammet innehåller även särskilda satsningar på forskarrörlighet, både inom och utanför . EU/har därför av regeringen fått i uppdrag att vara s.k. svenskt mobilitetscenter. Med utgångspunkt från det strategidokument som FPR (Nordiskt Forskningspolitiskt Råd) utarbetade har ett pilotprojekt inletts som syftar till att skapa ett antal nordiska spetsforskningsinstitutioner (Centers of excellence). Även samarbetet rörande forskarutbildningen har förstärkts. har en översyn av rådgivningsstrukturen mellan ledningsgrupperna och ministerrådet samt en diskussion om ett utökat nordiskt forskningssamarbete. kommer att inneha ordförandeskapet för det Nordiska samarbetet. Inom forskningsfrågorna kommer att verka för att det nordiska forskningssamarbetet ses i ett vidare perspektiv. Det innebär att de nordiska forskningssatsningarna bör ha en tydlig koppling till nationella program och till EU:s forskningspolitik och ramprogram samt övrig internationell forskningsverksamhet. kommer att arbeta för att prioritering ges åt sådan verksamhet och sådana forskningsområden som kan stärka konkurrenskraft inom det internationella forskningsamarbetet. Detta innebär fler satsningar på skapande av Nordiska Centers of Excellence. Det arbete som initierades vid ministermötet inom för forsknings- och teknikpolitik, (CSTP) fortsätter. En viktig uppgift är att ta fram statistiska indikatorer som bättre belyser utvecklingen i det moderna kunskapssamhället. Studier pågår av forskningssystem och innovationssystem i medlemsländerna. Syftet är att undersöka hur FoU påverkar tillväxt och sysselsättning samt att ta fram goda exempel. Inom det s.k. diskuteras forskningsprioriteringar inom medlemsländerna. Fördjupade studier görs av forskning inom bl.a astronomi, bioinformatik och högenergifysik samt högintensiva lasrar. arbete inom bioteknikområdet expanderar. Arbetet har tre huvudinriktningar, bioteknik inom hälsoområdet, industriell bioteknik och s.k. biologiska resurscentra. Nästa ministermöte i planeras äga rum 2004. har dessutom tecknat särskilda tekniskt-vetenskapliga samarbetsavtal med och . 10.5.2 Insatser utanför politikområdet Omkring två tredjedelar av svensk forskning och utveckling finansieras av den privata sektorn. Den offentligt finansierade forskningen och utvecklingen i utgör omkring en fjärdedel, medan de resterande medlen kommer från privata icke-vinstdrivande organisationer, eller från utlandet. Näringslivet är också den största utföraren av FoU, där tonvikten av insatserna ligger inom utvecklingsområdet. Staten och näringslivet gör gemensamma FoU-insatser bl.a. genom samfinansieringen av industriforskningsinstituten samt genom uppdrag från försvarssektorn. Den offentligt finansierade forskningen utförs huvudsakligen vid universitet och högskolor. Forskningen vid lärosätena finansieras till knappt hälften av direkta statsanslag. Myndigheterna inom politikområdet Forskningspolitik, tillsammans med andra statliga myndigheter, forskningsstiftelserna och privata icke-vinstdrivande organisationer utgör tillsammans de viktigaste externa finansiärerna för den forskning som bedrivs vid universitet och högskolor. Variationen mellan olika lärosäten och mellan de olika vetenskapsområdena är stor. Forskningen inom humaniora finansieras till exempel i betydligt högre utsträckning av direkta statsanslag, medan teknikforskningen är till större delen finansierad av externa medel. Inom det medicinska vetenskapsområdet utgör ersättning till landstingen för forskning en stor del av de direkta statsanslagen. Myndigheterna inom Politikområdet Forskningspolitik finansierar endast av den offentligt finansierade forskningen. Möjligheten att uppfylla målet att skall vara en ledande forskningsnation är därmed i hög grad beroende av ett samspel mellan insatser från många olika aktörer. Bland de forskningsfinansierande myndigheterna utanför politikområdet märks bl.a. Na- turvårdsverket och Sida. Olika försvarsmyndigheter står för ungefär hälften av den offentliga forskning som utförs utanför universitet och högskolor. Många civila myndigheter bedriver också intern forskning till stöd för den egna sektorsuppgiften. Exempel på myndigheter med omfattande egen forskning och utveckling är , , och . Privata icke-vinstdrivande organisationer finansierar en växande del av forskningen inom lärosätena. Detta märks främst inom medicinsk forskning, där enligt SCB , finansieras av sådana organisationer. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 andel av finansieringen har däremot minskat . fördelar forskningsstiftelserna och till såväl grundforskning som mera tillämpade forskningsprojekt inom främst teknik, medicin och vård och miljöforskning. Flera stiftelser avser att minska sitt forskningsstöd. Den största stiftelsen, () avser att minska sitt forskningsstöd med . av högre utbildning och forskning (STINT) har beslutat att upphöra med sitt generella post-doc program. Fortsatt stöd till post-doc vistelser ges dock inom ramen för andra av stiftelsens stödprogram. avser emellertid inte att förändra stödet jämfört . Regeringen tillsatte 1998 en parlamentarisk kommitté med uppdrag att lämna förslag till en övergripande svensk politik för tillämpningen av den moderna biotekniken (U 1998:01, dir. 1997: 120). Kommittén antog namnet . Enligt direktiven skulle kommittén studera bioteknikens möjligheter och risker i ett framtidsperspektiv. Kommittén skulle bedöma möjligheter när det gäller industriell utveckling inom bioteknikområdet och granska den nuvarande myndighetsorganisationen för tillsyn, tillståndsgivning och information. En viktig fråga var hur behovet av kunskap och diskussion om etiska aspekter av biotekniken bättre skall kunna tillgodoses . lämnade ett delbetänkande om (SOU 1999:70). lämnade sitt slutbetänkande Att spränga gränser Bioteknikens möjligheter och risker (SOU 2000:103). Remissinstanserna uttrycker överlag uppskattning över betänkandet som kunskapsöversikt. Den genomgång som kommittén gjort av bioteknikens användning inom skilda sektorer och identifieringen av dess möjligheter och risker bedöms vara ett gott underlag för den 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Remissopinionen är mera blandad i förhållande till de 21 punkter för en svensk bioteknikpolitik som betänkandet utmynnar i. som flera förslag välkomnas påpekar många instanser att vissa sakfrågor som kommittén tar upp är åtgärdade eller kommer att åtgärdas, bl.a. som en följd av samarbetet inom EU. Några av förslagen anses av remissinstanserna otillräckligt underbyggda och behöver utredas ytterligare för att kunna ligga till grund för åtgärder. fick ett omfattande och brett uppdrag. Kommittén har arbetat med en rad väsensskilda frågor och betänkandet innehåller förslag i såväl mera övergripande som detaljerade frågor. Områdets snabba utveckling och internationella åtaganden har gjort att regeringen även under utredningens gång har behövt vidta åtgärder i enskilda sakfrågor. Re- sultaten av dessa åtgärder har därmed kommit att tillgodose kommitténs förslag. Forskningspolitiska och näringspolitiska insatser har biotekniken varit högt prioriterad av regeringen i avsikt att ska behålla sin ledande roll inom bioteknikutvecklingen. I den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3, bet. 2000/01: UbU6, rskr. 2000/01:98) utgör biovetenskap och bioteknik ett av de prioriterade områdena. I propositionen fördelades sammanlagt i höjda anslag för 2001- 2003 för grundforskning, forskarskolor och behovsmotiverad forskning inom biovetenskap och bioteknik. Medel för dessa ändamål anvisades till , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), Verket för innovationssystem (VIN- NOVA) och för forskarskolorna till och . Formas erhöll medel för ämnesövergripande forskning och har med dessa bl.a. skapat ett program för ekologisk riskforskning som dels avser utsättning av genmodifierade organismer och dels biologisk bekämpning. I propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2, 2001/02: NU5, rskr. 2001/02:64) redogör regeringen för den centrala roll som har för att stödja bioteknikutvecklingen. Myndigheten skall i samverkan med näringslivet bl.a. verka för att ytterligare förstärka kunskapsutbytet mellan universitet och högskolor, industriforskningsinstitut och näringsliv. har i sitt betänkande skissat lagförslag på två områden, det ena avseende etikprövning av forskning på patienter och andra frivilliga försökspersoner, det andra om bioteknikens tillämpningar på människor (i vården). Vissa forskningsetiska frågor behandlades av Kommittén om forskningsetik som lade fram förslag i sitt slutbetänkande God sed i forskningen (SOU 1999:4). Regeringen aviserade i den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) att frågan om författningsreglering av forskningsetisk granskning skulle beredas vidare. En arbetsgrupp inom har tagit fram ett lagförslag som remissbehandlats och granskats av lagrådet. En proposition med förslag till organisation och lag om etikprövning kommer att läggas fram . En stor majoritet av de remissinstanser som uttalat sig om bioteknikkommitténs skiss till lag om bioteknikens tillämpning på människor, har på olika sätt uttryckt att den inte kan eller bör ligga till grund för lagstiftning. Regeringen () har tillsatt en parlamentarisk kommitté som antagit namnet Kommittén om genetisk integritet (Dir. 2001: 20) med uppdrag att se över frågor kring bl.a. genetisk diagnostik, genterapi och kloning. Uppdraget skall redovisas . har antagit en lag om biobanker inom hälso- och sjukvården som träder i kraft . Lagen skall gälla för biobanker som består av vävnadsprover vilka tagits och samlats in för ett visst ändamål från patienter eller annan provgivare inom hälso- och sjukvården. En förutsättning för att materialet i en biobank skall omfattas av lagen är att det kan spåras till en viss individ. Information och dialog kring biotekniken Bioteknikkommitten föreslog att ett teknologiråd inrättas. Knappt hälften av remissinstanserna har yttrat sig över förslaget och meningarna är delade. Hälften är positiva medan knappt hälften avstyrker eller anser att frågan behöver utredas ytterligare. Regeringen anser att behovet av att främja debatt och samhällelig diskussion runt möjligheter och risker med nya tekniker är stort. Bioteknikens snabba inträde och tvärsektoriella användning i samhället har med stor tydlighet påvisat detta behov. Betydelsen av kunskapsuppbyggnad, informationsspridning och en bred dialog som inkluderar alla berörda parter i samhället har blivit allt tydligare. Uppgiften bör inte ligga på en enda instans. För att främja en allsidig belysning och kritisk granskning måste flera aktörer ha detta uppdrag. Det av kommittén föreslagna skulle få ett alltför brett ansvarsområde vilket i sin tur skulle ställa orimliga krav på rådets kompetens och integritet. har en särskild myndighet, , haft en sådan uppgift framför allt när det gäller gentekniken, som är ett betydande och snabbväxande redskap inom biotekniken. Nämnden har även på ett förtjänstfullt sätt bidragit till kunskapsuppbyggnad, informationsspridning och dialogskapande mellan forskare, politiker och övriga medborgare runt gentekniken. Det kan här konstateras att Statens medi- cinsk-etiska råd (SMER) bl.a. har i uppgift att ur ett övergripande samhällsperspektiv bevaka och bedöma den medicinska forskning, diagnostik och behandling som är särskilt känslig för den mänskliga integriteten och som kan hota människovärdet. () har i uppgift att kritiskt granska de medicinska metoder som används inom sjukvården. SBU utvärderar således nya och etablerade medicinska metoder ur mediinskt, ekonomiskt, socialt och etiskt perspektiv. Den etiska dimensionen i biotekniken måste tas på största allvar. Utbildning och kunskapsuppbyggnad när det gäller biotekniken och dess etiska konsekvenser är viktig. Även utbildning och forskning inom humaniora och samhällsvetenskap berörs. Forskningen bör bedrivas med stor öppenhet så att en bred diskussion kan föras. Denna diskussion måste föras i en bredare krets än inom den direkt berörda forskarvärlden för att frågan skall få en folklig förankring. Den senare tidens diskussion om bl.a. stamcellsforskning har visat både på ett stort engagemang hos många människor och ett behov av ökad kunskap om frågor som rör den moderna biologin. Det är inte minst ur ett demokratiskt 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 perspektiv viktigt att bredda kunskapen om dessa frågor bland medborgarna. Att sprida forskningsinformation är en viktig del av högskolans uppgift i samhället. Forskningsråden har också som en av sina huvuduppgifter att svara för information om forskning och forskningsresultat inom sina respektive ansvarsområden. Vid finns , ett samarbetsorgan för bl.a. övergripande frågor om förhållandet mellan forskning och samhälle. Regeringen har anvisat till som en tillfällig förstärkning för verksamhet. Medlen skall användas för en bred folkbildningsinsats för att stärka kunskaper och stimulera debatt om den moderna biologin. Regeringens bedömning avseende vissa övriga förslag i betänkande såsom förslaget om inrättande av en bioteknikinspektion, förslag avseende reglering av genmodifierade organismer och om genresurser i u- länder, förslag om forskning kring alternativ till användning av försöksdjur samt förslag avseende utbildning redovisas under respektive politikområde, dvs. rättsväsendet, miljö-, djur och utbildningspolitik. Investeringar i kunskap har blivit allt viktigare i det moderna samhället. Samhällets ekonomiska, kulturella och sociala utveckling beror allt mer på tillgången till kunskap och förmågan att använda den. En stark vetenskaplig bas är en viktig förutsättning för innovation och tillväxt i teknologibaserade företag, t.ex. inom bioteknikbranschen. Men också för utvecklingen inom offentlig sektor och som underlag för politiska beslut behövs vetenskaplig kunskap. Det övergripande målet för politikområdet är därför att skall vara en ledande forskningsnation, där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. tillhör de länder inom som investerar mest offentliga medel i FoU. Detta trots att de offentliga medlen stagnerade i samband med den statliga budgetsaneringen. uppgick de statliga FoU- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 medlen till av BNP. Därtill kommer medel från forskningsstiftelserna motsvarande ytterligare av BNP. Som en följd av förslagen i den senaste forskningspolitiska propositionen och senare budgetpropositioner, ökade de statliga medlen och fortsätter enligt regeringens förslag att öka även . I liksom i flertalet utförs FoU-arbetet i huvudsak inom företagssektorn.