prop · GQ031d9 · 2003-01-01 00:00:00 — dömde dock regeringen att formerna och organisationen för hur det antirasistiska arbetet kan bedrivas bäst borde ses över. En särskild arbetsgrupp inom tillsattes därför för att göra en sådan översyn. överlämnade arbetsgruppen sin rapport centrum mot rasism och andra former av intolerans (Ds 2002:26) till regeringen. Arbetsgruppen föreslår bl.a. att ett sådant centrum etableras i form av en ideell förening. Kunskapsbank om rasism m.m. har byggt upp en kunskapsbank i form av en hemsida () med bl.a. information om erfarenheter och metoder som kan användas i arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. Den redovisar insatser i såväl som i andra länder, aktuell forskning, lagstiftning och rättsfall samt statistik om brott. Utsatta personer får även information på hemsidan om vart de kan vända sig för att få hjälp. Arbetsgruppen Arm i Arm 4:e initiativet har fortsatt sitt arbete med att utveckla ungdomsföreningars lokala verksamhet mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. har från Allmänna Arvsfonden beviljats till 30 olika projekt. Verksamheter för personer som vill lämna rasistiska grupper Verksamheter som syftar till att utveckla och sprida varaktiga strategier för att bistå ungdomar som vill lämna rasistiska och liknande grupperingar, har fått fortsatt stöd av regeringen. Projektet i och Föreningen revansch i har sammanlagt tilldelats . Även ungdomsråd i har fått stöd för avhopparverksamhet genom medel från Allmänna Arvsfonden. tillsatte regeringen en särskild arbetsgrupp med uppgift att ge förslag till hur det fortsatta arbetet med att bistå avhoppare kan bedrivas. Arbetsgruppen lade fram sin rapport gen tillbaka stöd till verksamhet för att bistå personer som vill lämna rasistiska och andra liknande grupperingar (Ds 2001:70) . I rapporten föreslås att staten under vissa villkor och med medfinansiering skall ge visst stöd till lokal och regional avhopparverksamhet . Insatser utanför politikområdet har redovisats i regeringens skrivelse Integrationspolitik för 2000- talet. Mer ingående redovisning görs också inom respektive utgifts- och politikområde. Integrationspolitikens mål för är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Målen för integrationspolitiken uppnås huvudsakligen genom insatser inom andra politikområden, framför allt arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. Regeringen har i skrivelsen om integrationspolitik för 2000-talet bedömt resultaten av de insatser som gjorts inom olika samhällsområden i förhållande till de integrationspolitiska målen. Nedan ges därför endast en kortfattad redovisning av väsentliga resultat inom politikområdet Integrationspolitik. hade överenskommelser om flyktingmottagande med 144 kommuner, vilket är tio fler än 2000. Inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet 2001 tog kommunerna emot totalt 12 581 personer. Det är ca 400 fler jämfört med och i nivå med den prognos som gällt . Drygt hälften av dem som funnits i mottagandesystem och väntat på besked om uppehållstillstånd har ordnat sitt boende på egen hand och 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 knappt hälften har vistats på någon av . Däremot har endast drygt en tredjedel av dem som fått uppehållstillstånd vistats på någon av . Av dessa har behövt hjälp att få en introduktionsplats i en kommun när de har fått uppehållstillstånd. har och fortsatt att samordna myndigheternas information till nyanlända flyktingar om förutsättningar och möjligheter för bosättning. De personer som beviljats uppehållstillstånd skall få en generell bild av vilka förutsättningar som finns i för bl.a. boende, arbete, skola och sjukvård. samlade bedömning är att informationsinsatserna haft liten betydelse för valet av bosättningsort. En orsak kan vara att inte fullt ut anpassat sin verksamhet för detta syfte men också att informationsinsatserna har begränsad effekt. Ekonomisk kompensation till kommuner som tar emot flyktingar som vill flytta från storstäderna har kunnat ekonomiskt kompensera kommuner som organiserat tagit emot flyktingar som ursprungligen togs emot i storstäderna och vissa förortskommuner. har verket betalat ut ca till sammanlagt åtta olika kommuner. Nästan samtliga personer som berörts har flyttat från . har antalet kommuner som flyktingarna 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 kan flytta från utökats med några av storstädernas förortskommuner. Uppföljning och utveckling av introduktionen har särskilt inriktat arbetet på kommunernas samverkan med andra aktörer, arbetsplatsförlagd introduktion samt annan metodutveckling av introduktionen. I rapporten av introduktionen (INT-19-02-286) ger verket en samlad redovisning om de insatser som skett och vilka effekter som kan utläsas av insatserna bl.a. resultat från verkets kartläggning av introduktionen i 30 utvalda kommuner. I dessa kommuner har ca två tredjedelar av flyktingarna bosatt sig . har varit i direkt kontakt med beslutsfattare i dessa kommuner för att bl.a. initiera lokala överenskommelser om effektiviserad samverkan för att utveckla introduktionen. Enligt rapporten finns en ökad medvetenhet hos berörda parter om vikten av att komma in i arbetslivet i ett tidigt skede av introduktionen vilket bl.a. tydliggörs i de lokala och regionala överenskommelser som är under utveckling. De utvecklingsmedel som disponerat har spelat stor roll, bl.a. för att utveckla den arbetsplatsförlagda introduktionen i kommunerna. fullföljer verket det lokala påverkansarbetet i dessa kommuner. I en delrapport från det utvecklingsarbete som bedrivits , Förbättrad introduktion (INT-19-02-1715), som lämnades till regeringen detta år, bedömer att utvecklingen av nyanlända invandrares introduktion är på rätt väg. Enligt rapporten har introduktionen nu blivit mer individualiserad och mer inriktad på arbetslivet. Allt fler av de kommuner som använder sig av introduktionsersättning, gör det på ett sätt som innebär att det blir tydligare för individen att målet med introduktionen är att snabbt komma ut i arbetslivet och att kunna försörja sig själv. Även näringslivet visar ett allt större intresse för nyanlända invandrare och deras kompetens. konstateras att det fortfarande finns brister i introduktionen och att det behövs ett fortsatt och intensifierat utvecklingsarbete. () har överlämnat sin rapport etablera sig i . En granskning av introduktionsverksamheten för flyktingar och deras anhöriga (RRV 2002:15) till regeringen. I rapporten gör RRV bedömningen att intro- duktionsverksamheten utvecklats i positiv riktning i flera kommuner, där egen försörjning och tilltro till individernas egen förmåga står i fokus. Utrymme finns dock för väsentliga förbättringar avseende verksamhetens förmåga att ge flyktingar och deras anhöriga förutsättningar att snabbt och effektivt etablera sig i samhället när det gäller samverkan mellan olika inblandade aktörer i det RRV kallar migrationskedjan. Regeringen har överlämnat rapporten till utredningen av mottagande av och introduktion för flyktingar (N 2001:11). Jämställdheten brister när det gäller insatser för nyanlända flyktingar. utredning Hur togs de emot? Enkätundersökning om 28 kommuners introduktionsverksamhet för nyanlända 1999 (Rapport 2002:04) visar att männen prioriteras i en mängd avseenden under introduktionen. De har introduktion under fler veckotimmar, deltar i fler typer av insatser, deltar oftare i praktik och får fler insatser från arbetsförmedlingarna än kvinnor. påtalar i sin rapport etablera sig i . En granskning av introduktionsverksamhet för flyktingar och deras anhöriga (RRV 2002:15) att det finns en viss tendens att kvinnor hamnar i underläge beträffande såväl deltagande i introduktion som i planering av den. Kommunernas kostnader för flyktingmottagande Kommunernas kostnader för flyktingmottagandet har följts upp kontinuerligt . För vissa mottagningsår har regeringen kompenserat kommunerna med särskilda konjunktur- och stimulansbidrag. Från och med studeras kommunernas kostnader för försörjningsstöd. senaste uppföljning avseende de flyktingar som togs emot 1998 visar att kommunernas kostnader för försörjningsstödet har ökat något i förhållande till de flyktingar som togs emot 1997. Någon tydlig förklaring till skillnaden i kostnader mellan mottagningsåren 1997 och 1998 går inte att utläsa. Kostnaderna är fortfarande lägre jämfört med dem som togs emot 19951996. Kostnadsökningen påverkar inte heller den generella trenden att socialbidragskostnaderna totalt fortsätter att minska. Uppföljningen visar att kostnaden per flykting är betydligt större i de tre storstäderna jämfört med övriga kommuner. Minst är kostnaden i industrikommuner. Studien visar också att andelen personer som är beroende av försörjningsstöd minskar snabbare bland dem som lämnar storstäderna. EU har inrättat en särskild fond för insatser riktade till asylsökande, återvandring och integrationsinsatser. Medlemsländerna har tilldelats medel ur flyktingfonden för perioden 20002002. erhöll och 2002. Mi- grationsverket är ansvarig myndighet gentemot kommissionen och skall samråda med vid bedömning och beslut om projektansökningar. har merparten av projekten i som fått stöd ur fonden haft en inriktning på integration. bedriver ett omfattande arbete för att införliva det integrationspolitiska perspektivet inom olika samhällsområden; hos myndigheter, kommuner och andra aktörer genom att initiera och stödja olika processer hos viktiga aktörer främst inom arbetsmarknads- och utbildningssektorn. En viktig del av verkets främjande arbete är också att bygga nätverk mellan olika aktörer. Verket har särskilt samverkat med myndigheter som har stor betydelse för integrationspolitiken som , , , och länsstyrelserna. En grund för arbetet med att främja integrationen är den kunskap som ges genom uppföljning av tillståndet och utvecklingen inom olika samhällsområden. 2001 utgjorde också ett väsentligt underlag för regeringens bedömningar i skrivelsen om integrationspolitiken för 2000-talet. har också kartlagt de integrations- och mångfaldsinsatser som görs inom ramen för de regionala tillväxtavtalen. Enligt verkets bedömning kan integrationsarbetet i regionerna, där länsstyrelserna spelar en betydande roll, bli ett tillväxtpolitiskt instrument och få betydelse för kompetensförsörjningen i regionen. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 har genomfört olika insatser för att mångfalden skall tillvaratas i arbetslivet. Inom ramen för regeringens treåriga uppdrag till att stimulera etnisk och kulturell mångfald inom arbetslivet bl.a. för personer med akademisk utbildning, har verket initierat och tillsammans med kommuner, arbetsförmedlingar m.fl. gett stöd till olika projekt i syfte att matcha arbetsgivares personalbehov med arbetslösa invandrare. har också genomfört en informationssatsning för att inspirera arbetsgivare att se mångfald som en möjlighet för såväl personal- och kompetensförsörjning som för utveckling och konkurrenskraft. På är syftet att öka arbetsgivarnas benägenhet att anställa invandrare. Informationssatsningen har väckt stort intresse men det är för tidigt att avläsa några effekter av satsningen. Enligt mångfald på frammarsch finns det både individuella och strukturella hinder i invandrade akademikers väg till ett kvalificerat arbete. Individuella hinder som bristande kunskaper i svenska förvandlas ofta till ett strukturellt hinder när arbetsgivares krav på språkkunskaper blir orimligt höga eller irrelevanta. har i samråd med DO och sökt främja kommunernas mångfaldsarbete. En kartläggning av kommunernas mångfaldsarbete visar att var femte kommun har en mångfaldspolicy och drygt var tionde kommun har en handlingsplan för att främja etnisk mångfald bland de kommunanställda. För att stimulera utvecklingen i kommunerna har anordnat utbildningar om mångfald som verksamhetsstrategi för kommunpolitiker och tjänstemän. De statliga myndigheternas redovisning visar att allt fler myndigheter har upprättat handlingsplaner för mångfald och ytterligare ett antal har redovisat att de planerar andra aktiva åtgärder. En uppföljning skall göras av hur myndigheterna bedömer att verksamheten påverkats och utvecklats av mångfaldsarbetet. Till följd av den nya medborgarskapslagen som trädde i kraft har antalet ansökningar om svenskt medborgarskap ökat betyd- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Intresset för möjligheten att kunna ha mer än ett medborgarskap har varit stort. De insatser som genomförts för att bl.a. valdeltagandet bland personer med utländsk bakgrund skall öka tycks enligt preliminära resultat ha givit en marginell effekt. Regeringen ser allvarligt på detta men avvaktar ytterligare information till följd av bl.a. det uppdrag som givits till att följa upp effekterna av partiernas information till invandrare inför valet . Antalet anmälningar om etnisk diskriminering i arbetslivet har ökat kraftigt sedan lagen (1999:130)om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet trädde i kraft . Ökningen avstannade något . Därefter har antalet anmälningar ökat igen () . Antalet förlikningar i ärenden inom arbetslivet som DO uppnått har fördubblats . har DO ansökt om stämning i Arbetsdomstolen i två fall. Inget fall i vilket DO väckt talan har avgjorts av Arbetsdomstolen 19992001. Fallen har antingen förlikts eller dragits tillbaka av DO eller har ännu inte avgjorts. Antalet ärenden om etnisk diskriminering i övriga samhällslivet har legat på ungefär samma nivå . Ärendenas inbördes fördelning har dock förändrats. Inom bostadssektorn har antalet ärenden ökat markant jämfört . En sådan utveckling har också skett inom utbildningssektorn. har en minskning av antalet anmälningar framförallt skett inom restaurangbranschen. DO har tillsammans med genomfört en uppföljning av den kunskapsmätning om etnisk diskriminering som gjordes hos arbetsgivare, fackföreningar och olika branschorganisationer. Resultaten från undersökningarna visar att kunskapen om lagen är låg. Samtliga grupper har dock i betydligt större utsträckning än tidigare vidtagit utbildnings- och informationsinsatser. Insatserna har ännu inte resulterat i någon markant ökning av kunskapen om det rättsliga skyddet mot etnisk diskriminering. Antalet anmälningar till polisen om olaga diskriminering har minskat till 218, (från 2000), vilket är det lägsta antalet . Ökad samverkan och effektiv kunskapsspridning En av huvuduppgifter är att förebygga och motverka rasism och främlingsfientlighet. De uppdrag som regeringen gav håller på att genomföras. Arbetet med att bygga upp den nationella kunskapsbanken, en rådgivande och stödjande verksamhet för kommuner och andra som har behov av stöd i arbetet med att bekämpa rasism och främlingsfientlighet samt det samråd och den dialog som har skett med bl.a. frivilligorganisationer har gett verket en god överblick och viktig kunskap i sammanhanget. Insatserna på detta område har också skapat bättre förutsättningar för att statliga insatser samordnas och en effektiv kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte samt lagt en grund för närmare samverkan mellan olika aktörer. Antalet anmälningar till polisen om hets mot folkgrupp har 2001 minskat (751) i förhållande till det mycket stora antalet anmälningar 2000 (865). De anmälda brotten måste ändå betraktas som ett stort antal. fattades 67 beslut om åtal för hets mot folkgrupp och fattades 56 sådana beslut. Säkerhetspolisen uppger att kvaliteten på anmälningar av rasistiska brott successivt har blivit avsevärt bättre jämfört med mitten av . anser att detta är en tydlig återspegling av den ökade kompetensen hos poliser som kommer i kontakt med denna typ av brottslighet. Generellt sett finns också en hög medvetenhetsgrad bland åklagarna när det gäller vikten av att prioritera dessa ärenden som visar sig bl.a. genom förkortade handläggningstider. Regeringen har som nämnts i tidigare avsnitt, i skrivelsen Integration för 2000-talet (skr. 2001/02:129), redovisat till hur integrationspolitiken utvecklats sedan den beslutades . I skrivelsen konstaterar regeringen att det finns en ökad medvetenhet om den etniska mångfalden i samhället och att den tillvaratas bättre . De insatser som gjorts har dock inte alltid varit tillräckligt effektiva och de avsedda resultaten har inte alltid uppnåtts. Skillnaderna mellan invandrare och infödda är fortfarande oacceptabelt stora. Arbetet med att få fullt genomslag för de integrationspolitiska målen är en lång process och hur integrationen lyckas avgörs såväl av faktorer på individnivå som på samhällsnivå. Enligt regeringens bedömning finns det inga skäl till förändringar av den huvudsakliga inriktningen på integrationspolitiken. Även i fortsättningen skall integrationspolitiken inriktas på att skapa förutsättningar för egen försörjning och delaktighet, värna grundläggande demokratiska värderingar och verka för kvinnors och mäns lika rättigheter. Regeringen aviserade i skrivelsen att genomförandet av integrationspolitiken skall utvecklas och förbättras inom olika områden. Re- geringen vidtar nu olika åtgärder inom flera samhällsområden i denna riktning. Särskilda satsningar genomförs för att öka sysselsättningen bland invandrare samt för att förbättra undervisningen i svenska. Ansträngningarna för att motverka etnisk diskriminering och främja etnisk mångfald i arbetslivet skall intensifieras. Former och metoder för validering av utländsk yrkeskompetens skall utvecklas. Myndigheternas ansvar för integrationspolitiken skall tydliggöras och uppföljande och utvärderande roll skall underlättas. Uppväxtvillkoren för barn och ungdomar och jämställdhet mellan kvinnor och män skall uppmärksammas mer. In- satserna mot rasism och främlingsfientlighet skall effektiviseras och förstärkas. En tydligare betoning skall göras på att integration är en process som sker både på individuell och samhällelig nivå och att grundläggande värderingar som bygger på mänskliga rättigheter måste gälla för alla i en samhällsgemenskap. Denna inriktning på integrationspolitiken skall få genomslag redan vid introduktionen av nyanlända invandrare. Detta skall göras med ett medvetet könsperspektiv. Särskild satsning på sysselsättning och förbättrad introduktion Regeringens ambitioner att öka sysselsättningen för invandrare innebär bl.a. att en särskild satsning görs med 2001 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2003 för att genomföra ett brett program av åtgärder. Medlen har i huvudsak använts till kompletterande utbildning för personer med utländsk högskolexamen inom olika bristyrken, insatser för att förbättra introduktionen och sfiundervisningen för nyanlända invandrare samt insatser för att främja etnisk mångfald i arbetslivet. Denna inriktning bör i huvudsak gälla även för . Några förändringar föreslås dock. För insatser inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och arbetsliv bör sammanlagt disponeras vilket är mer än föregående år. Regeringen avser att disponera 70 miljoner även för en fortsatt satsning på kompletterande utbildning inom bristyrken för personer med utländsk högskoleexamen som inleddes . Resterande skall regeringen disponera för åtgärder som kan öka sysselsättningen och som kan komma att aktualiseras . Enligt regeringens mening är det också önskvärt att bedriva ett närmare samarbete med näringslivet för att fler invandrare skall få arbete. Regeringen har därför inbjudit föreningen till ett sådant samarbete. För validering av utländsk yrkeskompetens och förbättrad sfi skall disponeras inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning vilket är mindre än föregående år. Regeringen bedömer att detta utvecklingsarbete kan bedrivas med oförändrad ambitionsnivå eftersom medel från föregående år inte behövts tas i anspråk i sin helhet. Försöksverksamheten med validering av utländsk yrkeskompetens är en viktig del i integrationsprocessen. När det gäller den långsiktiga frågan om former för validering avser regeringen att återkomma. Tidiga insatser för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för dem som kommit till är av central betydelse. AMS skall i samverkan med bl.a. kommunerna och medverka till att nyanlända invandrares och asylsökandes kompetens tidigt tas tillvara på ett sådant sätt att arbetsmarknadsinträdet effektiviseras och tidigareläggs. Liksom föreslås att skall disponeras av för fortsatt utvecklingsarbete för att förbättra introduktionen även 2003. Verksamheten 2003 skall även omfatta regionalt utvecklingsarbete kring introduktionen. Det bör vara möjligt att pröva om kommuner i olika regioner kan utveckla en fördjupad sam- 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 verkan kring bostäder, arbete, skola och bra introduktionsprogram för att åstadkomma en bättre introduktion. Vidare förslås att får disponeras till insatser i syfte att stimulera etnisk och kulturell mångfald inom den offentliga och privata sektorn. Regeringen avser också att ta initiativ till att samtliga myndigheter, alla kommuner och landsting sätter upp mål och utarbetar handlingsplaner för att främja mångfalden och motverka diskriminering vid anställning. Ekonomisk kompensation till kommuner som tar emot flyktingar som vill flytta från storstäderna Som tidigare redovisats har möjligheter att som en försöksverksamhet ekonomiskt kompensera kommuner utanför storstäderna att organiserat ta emot flyktingar som har svårt att få en bra bostad och introduktion i storstäderna. har denna verksamhet fortsatt och antalet kommuner som flyktingarna kan flytta från har utökats med vissa förortskommuner till storstäderna. Resultat från bl.a. , där motivationsarbetet varit mycket aktivt, visar framför allt att flertalet av dem som valt att flytta stannade kvar i den nya kommunen. Verksamheten syftar inte bara till att erbjuda flyktingar möjligheter till en bättre introduktion och bostad utan kan också avlasta storstadsregionerna och bidra till regional utveckling. Den pågående försöksverksamheten bör också få betydelse för det utvecklingsarbete som m.fl. skall bedriva på regional nivå för att utveckla och förbättra introduktionen för nyanlända invandrare. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att verksamheten bör fortsätta även . Enligt direktiven för översyn av mottagande och introduktion av flyktingar (dir. 2001:87) skall utredaren överväga om den redovisade försöksverksamheten med ekonomisk kompensation är en lämplig åtgärd för att åstadkomma bättre möjligheter för en bra introduktion och i så fall ge förslag på en mer permanent utformning. Översyn av stödet till organisationer som främjar integration Regeringen har i skrivelsen om integrationspolitik för 2000-talet bedömt att stödet till organisationer som främjar integration bör syfta till att mer aktivt stärka integrationsprocessen. Bakgrunden är att flera organisationer som bildats på etnisk grund och som funnits länge i bedriver verksamhet som huvudsakligen är inriktad på hemlandets kultur och språk snarare är integrationsverksamhet. Regeringen har därför beslutat om en översyn av stödet till organisationer som främjar integration i samband med en översyn av stödet till organisationer som företräder nationella minoriteter. Kvinnors och mäns lika rättigheter Som redovisats i avsnitt 3.6.1 brister det i jämställdhet i samhällets insatser för invandrade kvinnor och män. Jämställdhetsperspektivet bör därför förstärkas inte minst beträffande introduktionen av nyanlända invandrare. I direktiven till Översyn av mottagande av och introduktion för flyktingar (dir. 2001:87) uppdrogs också åt utredaren att särskilt uppmärksamma barns och ungdomars situation liksom eventuella skillnader mellan kvinnor och män i fråga om integrationsprocessen. Arbetet med att utveckla konkreta insatser och förebygga konflikter i familjer med starkt patriarkala värderingar skall fortsätta med full kraft. Åtgärder för att påverka synen på kvinnors och mäns rättigheter bör också intensifieras.