prop · GQ031d20 · 2003-01-01 00:00:00 — Tabell 4.21 Tabell Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 4.8.731:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter Tabell 4.22 Anslagsutveckling för 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter har fastställt (prop. 2001/02:128, bet. 2001/02:BoU14, rskr. 2001/02:291) ett ytterligare delmål till det nationella miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, ett delmål för inomhusmiljön. Delmålet inriktas i ett första steg på förhållandet beträffande radon och ventilation. Det innebär bl.a. att radonhalten i alla bostäder 2020 är lägre än /m3 luft. Enligt regeringens bedömning är det särskilt viktigt att minska radonhalterna i byggnader där barn och ungdomar vistas. Beslutet om delmål för Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att , för ramanslaget 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: beslutade att införa ett tillfälligt investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter (prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU27, rskr. 1999/2000:262). beslutade att öka anslaget med och förlänga tidsramen för investeringsbidraget till 2003 (prop. 2001/02:100, bet. 2001/02:FiU21, rskr. 2001/02:326). Investeringsbidraget lämnas för anordnande av nya studentbostäder på eller i anslutning till orter där det finns universitet och högskola. Per har bidrag beviljats för 11 500 studentbostäder. Ytterligare beslut om bidrag till ca 4 000 studentbostäder förväntas fattas med kvarvarande medel. Behov av ytterligare studentbostäder finns då knappt var femte student har tillgång till studentbostad. Regeringen avser att pröva nya metoder för att stimulera bostadsbyggandet. En sådan kan vara att minska boendekostnaderna genom en sänkning av momskostnaden för nybyggnad av studentbostäder. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 anordnande av bostäder för studenter . Anslaget har för beräknats enligt följande: Tabell 4.23 Tabell Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter Anvisat i 2002 års Överföring till/från Regeringen föreslår att anvisas under anslag 31:7 Investeringsbidrag för Tabell 4.24 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 4.8.831:8 kronor och motsvarar vad som budgeterats för Tabell 4.25 Anslagsutveckling för 31:8 1 Motsvarar 26 573 tkr prisnivå. () är en uppdragsmyndighet och har ett sektorsövergripande ansvar för geoteknikfrågor. Detta innebär att SGI skall upprätthålla och utveckla kunskap inom området samt tillhandahålla geoteknisk kunskap och rådgivning till statliga myndigheter med ansvar för olika områden med koppling till miljö, infrastruktur, fysisk planering och byggande samt till övriga aktörer inom branschen. Institutet har ett särskilt ansvar för ras- och skredfrågor. Verksamheten bedrivs i fyra verksamhetsgrenar, nämligen: -Forskning och utveckling, Den totala omsättningen uppgick till . Anslaget finansierar Säkerhetsfrågor samt delar av Forskning och utveckling samt Kunskapsförmedling. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Intäkt -kost- Uppdragsverksamheten utgör delar av verksamhetsgrenarna Forskning och utveckling, Kunskapsförmedling samt hela verksamhetsgrenen Rådgivning. Uppdragsverksamhetens andel av den totala budgetomslutningen uppgick till . Underskottet uppgick till 0,7 miljoner Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 31:8 . beräknas anslaget till . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Anslaget har för beräknats enligt följande: Tabell 4.27 Härledning av anslagsnivå 2003-2004 för 31:8 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 4.28 Anslagsutveckling för 31:9 1 Motsvarar 428 028 tkr prisnivå Det statliga lantmäteriet består av och länsvisa lantmäterimyndigheter. är en central förvaltningsmyndighet för lantmäterimyndigheterna och skall bl.a. utöva tillsyn över dessa samt över de kommunala lantmäterimyndigheterna. Verksamheten bedrivs i tre divisioner, nämligen Fastighetsbildning, Landskaps- och fastighetsdata samt Uppdragsverksamhet (Metria). Uppdragsverksamheten skall hållas organisatoriskt skild från övrig verksamhet. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 myndigheten i länet får mot avgift bedriva myndighetsservice som har ett naturligt samband med myndighetsutövningen. Tjänsteexport inom verksamhetsområdet bedrivs i huvudsak av det av staten helägda bolaget , som i stor utsträckning anlitar personal från det statliga lantmäteriet. Lantmäteriets totala omsättning uppgick till . Anslaget finansierar det statliga lantmäteriets ansvar för frågor om fastighetsindelning och för grundläggande geografisk information och fastighetsinformation. Avgiftsbelagd verksamhet bedrivs inom områdena fastighetsbildning, geografisk information och fastighetsinformation samt uppdragsverksamhet (Metria). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.29 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får (Intäkt -kost- (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Den avgiftsbelagda verksamhetens andel av den totala budgetomslutningen uppgår 2001 till . Överskottet i den avgiftsbelagda verksamheten var . Avgiftsfinansierad verksamhet redovisar ett positivt kapital på . Förrättningsverksamheten och uppdragsverksamheten har dock fortfarande stora balanserade underskott. De balanserade underskotten har dock minskat tack vare att båda verksamheterna gett överskott 2001. Övriga verksamheter har stora balanserade överskott. Av verkets delårsrapport för framgår bl.a. att samtliga avgiftsfinansierade verksamheter uppvisar ett fortsatt överskott, vilket visar att de insatser som gjorts inom verket för att uppnå finansiell balans har givit resultat. Till följd av dels fastighetsdatareformens slutförande , dels att den nioåriga produktionsplanen för landskapsinformationsområdet nu i det närmaste är slutförd övergår en intensiv datauppbyggnadsfas till en fas som är allt mer inriktad på förvaltning, ajourhållning och tillhandahållande. Härvidlag krävs stora satsningar av främst förvaltnings- och utvecklingskaraktär. Bl.a. har arbetet med en modernisering av fastighetsregistrets inskrivningssystem påbörjats. Kostnaderna för förvaltning och tillhandahållande förväntas således ta i anspråk en förhållandevis större andel av anslaget . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 31:9 . beräknas anslaget till . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Anslaget har för beräknats enligt följande: Tabell 4.31 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:9 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.32 Anslagsutveckling för 31.10 1 Motsvarar 6 422 tkr prisnivåStatens va-nämnd handlägger mål enligt lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar samt enligt lagen (1981:1354) om allmänna värmesystem. Omfattningen av nämndens verksamhet väntas bli i stort sett oförändrad . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 31:10 . beräknas anslaget till . Därutöver har anslagsnivån justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Anslaget har för beräknats enligt följande: Tabell 4.33 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:10 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 1 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 4.8.1131:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet Tabell 4.34 Anslagsutveckling för 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet 1 Inklusive en minskning med 80 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002 samt inklusive en minskning med 80 000 tkr i tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2003. har beslutat (prop. 1997/98:1119, bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306) om införande av ett investeringsbidrag för merkostnader för investeringar som främjar ekologisk hållbarhet vid ny- och ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus i sammanhållna bostadsområden. Enligt budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1, bet. 1999/2000:BoU1, rskr. 1999/2000:71) senarelades ikraftträdandet till 2001. Enligt vårproposition 2002 (prop. 2001/02:100, bet. 2001/02:FiU21, rskr. 2001/02:326) minskades anslaget med . Efterfrågan på bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet har varit lägre än vad regeringen ursprungligen beräknat. Regeringen har per beviljat bidrag om . Regeringen anser att den effektivaste hanteringen av bidraget är att fortsättningsvis endast stödja pilotprojekt som syftar till att långsiktigt sänka kostnaderna för de boende och främja en hållbar utveckling, vilket innefattar resurs- och kostnadseffektivitet under byggnaders livslängd. Anslaget finansierar även kostnaderna för administration av Byggkostnadsforums verksamhet. Regeringen ser det som angeläget att få underlag och erfarenhet från pilotprojekten om resurs- och kostnadseffektivitet under byggnadens hela livslängd. Anslaget 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet kan därför minskas med i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen . Inbesparingen används inom utgiftsområdet för stöd till bl.a. omstrukturering av kommunala bostadsföretag. förordningen (2000:1389) om statligt investeringsbidrag som främjar ekologisk hållbarhet vid byggande kommer att upphävas. Ett antal ansökningar återstår att pröva. Det är svårt att bedöma om kvarvarande medel på anslaget kommer att täcka samtliga dessa ansökningar. Det tidigare påbörjade projektet , Bo och Förvalta för framtiden är en pågående dialog mellan staten och aktörer i bygg- och fastighetssektorn. Syftet är att komma fram till gemensamma mål och förverkliga dessa med frivilliga överenskommelser och ömsesidiga åtaganden. Målen gäller effektivare resursanvändning, god inomhusmiljö och effektiv energianvändning i bebyggelsen för en hållbar utveckling. är i ett avslutande skede med konkreta förslag till frivilliga överenskommelser och åtaganden mellan regeringen och deltagande aktörer. Projektet , Bo och förvalta för framtiden kan ansöka om medel i de delar projektet överensstämmer med syftet för bidraget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet . beräknas anslaget till . Anslaget har för beräknats enligt följande: Tabell 4.35 Tabell Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet Anvisat i 2002 års Överföring till/från 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 4.8.1231:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder Tabell 4.36 Anslagsutveckling för 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder Investeringsbidraget lämnas för nybyggnad av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist. Bostäderna skall vara avsedda för permanent bruk och självständigt boende som är garanterat genom hyresavtal av normalt slag. Bostäderna får inte vara avsedda för viss kategori av boende. Bostäderna kan inrymmas i såväl småhus som flerbostadshus. Endast projekt som påbörjas kan beviljas investeringsbidrag. Syftet med stödet är att uppnå en ökad produktion av främst små och medelstora lägenheter som kan efterfrågas av bredare hushållsgrupper. Behovet av hyresbostäder till rimliga boendekostnader är stort på många orter med brist på bostäder, framför allt i storstadsregionerna. Regeringen avser att även pröva nya metoder för att stimulera bostadsbyggandet. En sådan är att pröva möjligheten att sänka momskostnaden för nyproduktion av mindre hyresbostäder för att minska boendekostnaderna. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder . beräknas anslaget till . Anslaget har för beräknats enligt följande: 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.37 Tabell Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder Anvisat i 2002 års Överföring till/från Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att , för ramanslaget 31:12 In- vesteringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst 2 . Skälen för regeringens förslag: beslutade att införa ett tillfälligt investeringsbidrag för nybyggnad av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist (prop. 200/01:100 utg. omr. 18; bet. 2000/01:FiU27, rskr.2000/01:279). beslutade att utöka bidraget med 1 och förlänga tidsramen till 2006 (prop.2001/02:100, bet. 2001/02:FiU21, rskr. 2001/02:326). Tabell 4.38 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser Tabell 4.39 Anslagsutveckling 31:13 för 1På tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002. 2Motsvarar 9 930 tkr prisnivå. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 4.8.1431:14 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag Tabell 4.41 Anslagsutveckling för 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag 1 På tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2002. Nämnden, som har ett verksamhetsperspektiv , har till uppgift att ge fortsatt statligt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 31:8 . beräknas anslaget till . Anslagsnivån har justerats i syfte att begränsa statlig konsumtion, se volym 1, avsnitt 6.2.1. Anslaget har för beräknats enligt följande: Tabell 4.40 Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:13 Anvisat i 2002 års Överföring till/från 1 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. De utgifter som belastar anslaget avser stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Ansökningar om stöd hanteras av . Bestämmelser om stödet finns i förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet. har ett verksamhetsperspektiv . Regeringen bedömer att myndigheten skall få disponera 3 varav en viss del disponeras redan innevarande år. Regeringen avser att ekonomiska vårproposition återkomma om fördelning av medel . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag . beräknas anslaget till . Anslaget har för beräknats enligt följande: Tabell 4.42 Tabell Härledning av anslagsnivå 2003-2004, för 31:14 Omstrukturering av Anvisat i 2002 års Överföring till/från 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Politikområdet Regional samhällsorganisation avser den samordnade länsförvaltningen och olika former för ändrad ansvarsfördelning mellan stat och kommun. Politikområdet omfattar således anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. och anslaget 32:2 Regionala självstyrelseorgan. Anslaget 32:2 ändrar benämning till Kommunala samverkansorgan m.m., då anslaget omfattar ytterligare en form för ändrad ansvarsfördelning mellan stat och kommun. Den samordnade länsförvaltningen med de 21 länsstyrelserna hade en total omslutning på . Härav finansierades inom ramen för politikområdet genom anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m.. Andra finansieringskällor var sakanslag, bidrag Länsstyrelserna har uppgifter inom drygt 20 av 48 politikområden, vilket innebär att beslut och insatser inom andra politikområden ofta får konsekvenser för länsstyrelsernas verksamhet. För försöksverksamhet med ändrad ansvarsfördelning mellan stat och kommun har regionala självstyrelseorgan i , , och tillförts via anslaget 32:2 Regionala självstyrelseorgan inom politikområdet. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Regional samhällsorganisation 32:2 Regionala självstyrelseorgan 2 Totalt för Politikområde Regional samhällsorganisation 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2003 ändras benämningen till Kommunala samverkansorgan m.m. 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Målet för politikområdet Regional samhällsorganisation är att länen skall utvecklas på ett sådant sätt att de nationella målen får genomslag som hänsyn tas till olika regionala förhållanden och förutsättningar. Samtliga 21 län skall utvecklas så att de mål som anges i den nationella politiken fullföljs oavsett ansvars- och uppgiftsfördelning mellan stat och kommun. skall hänsyn tas till de mål för den regionala utvecklingen som regionala och lokala företrädare har ställt upp. verkar utifrån den grundläggande uppgiften att vara statens regionala företrädare och samordnare i de frågor som statsmakterna lagt på . I roll ingår att agera utifrån ett statligt helhetsperspektiv på regional nivå. Även för många av de offentliga åtaganden som utförs av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna uppgifter vad gäller samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. Länsstyrelserna har också omfattande allmänna förvaltningsuppgifter och bidrar därigenom till att nationella intressen får genomslag på regional nivå. I enlighet med regeringens förslag (prop. 2001/02:7, bet. 2001/02:KU7, rskr. 2001/02:138) tydliggörs länsstyrelsernas statliga uppdrag genom att samtliga länsstyrelser får styrelser som utses av regeringen och inte som , av landstingen. De nya styrelserna bör enligt nämnda proposition ha högst nio personer, inklusive landshövdingen. I de län som inte bildar kommunala samverkansorgan eller inte har försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning bör styrelsen dock ha högst 13 personer, inklusive landshövdingen, för att möjliggöra en bred kommunalpolitisk representation. pågår i delar av landet försöksverksamhet avseende den regionala samhällsorganisationen. Verksamheten regleras i lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med änd- rad regional ansvarsfördelning och omfattar , , och också . I enlighet med lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen kan kommunala samverkansorgan ta över vissa uppgifter från länsstyrelserna fr.o.m. . Samverkansorganen är kommunalförbund som består av alla kommuner i ett län. Även landstingen kan delta. Detta gäller inte i och , där försöksverksamheten, med förlängd giltighet av försökslagen, skall fortsätta i samma form som . I , där kommunen t.o.m. utgången av 2002 är regionalt självstyrelseorgan, får kommunen i fortsättningen utgöra samverkansorgan. I län får ett kommunalförbund i stället för regionförbundet överta uppgifterna enligt lagen. An- mälningar om bildande av samverkansorgan har inkommit till regeringen från , , , och . Ett samverkansorgan skall enligt lagen om samverkansorgan bl.a. utarbeta program för länets utveckling och samordna utvecklingsinsatser i länet för att genomföra programmet. Samverkansorganet får också befogenhet att fastställa länsplaner för regional transportinfrastruktur samt befogenhet att besluta om vissa statliga medel för regional utveckling i enlighet med vad som närmare föreskrivs av regeringen. skall ansvara för samordning av statliga insatser i det regionala utvecklingsarbetet utifrån ett statligt helhetsperspektiv. samordningsansvar inverkar inte på respektive myndighets självständighet avseende beslutsfattande inom sitt område. I budgetpropositionen under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling, politikområde Regional utvecklingspolitik, presenterar regeringen den närmare inriktningen för anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder. Ansvaret för beredning av ansökningar om bidrag från avseende mål 1 och mål 2 skall enligt lagen om samverkansorgan övergå till sådana organ i de län där dessa bildas. Som framgår av budgetpropositionen under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling är förvaltningen av mer decentraliserad än under föregående programperiod och därmed är organisationen för genom- förandet fastlagd i programdokumenten (enligt Rådets förordning 1260/1999 av om allmänna bestämmelser för strukturfonderna). Den nya beredningsfunktionen ger anledning till en förändring av programdokumenten, vilket måste ske i samverkan med EG- kommissionen. Regeringen bedömer därför att ansvaret för beredning kan övergå till berörda samverkansorgan först fr.o.m. . Vidare erbjuds det kommunala samverkansorganet att utarbeta, samordna och driva arbetet med genomförande av regionala tillväxtprogram. I de län som inte bildar kommunala samverkansorgan och inte har försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning mellan stat och kommun ligger ansvaret för nyssnämnda uppgifter kvar hos . Vidgad samordnad länsförvaltning på Försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning vid i , som innebär att och inordnats i organisation, fortsätter t.o.m. utgången av 2006. En översyn av styrningen av länsstyrelsernas verksamhet (dir. 2002:114), som aviserades i regeringens proposition 2001/02:7 Regional samverkan och statlig länsförvaltning, påbörjas innevarande år och avrapporteras . Fokus ligger på den ekonomiska styrningen av länsstyrelserna, vilken skall analyseras och vidareutvecklas. Utredaren skall bl.a. överväga om skilda verksamheter inom länsstyrelserna kan behöva styras på olika sätt både beträffande verksamhet och finansiering. Möjligheterna till en utvecklad samordning och samverkan mellan länsstyrelserna skall också ses över. För att effektivisera samordningen av jordbruksadministrationen beslutade regeringen att formalisera samverkan dels mellan länsstyrelserna och dels mellan länsstyrelserna och . 2002/03:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 gioner har identifierats med en länsstyrelse med särskilt samordningsansvar i respektive region. De samordningsansvariga länsstyrelserna skall verka för kvalitets- och effektivitetsförbättrande åtgärder i hanteringen av jordbruksadministrationen. Länsstyrelserna har uppgifter inom drygt 20 av 48 politikområden. Detta innebär att beslut och insatser inom andra politikområden ofta får konsekvenser för länsstyrelsernas verksamhet. Flera utredningar och framlagda propositioner har behandlat roller och ansvarsfördelning mellan olika statliga aktörer eller mellan staten och kommunerna. Bland andra kan nämnas utredningen om svensk vattenadministration samt den nya krishanteringsorganisationen. Även inom den regionala utvecklingspolitiken har länsstyrelserna fått flera uppdrag. Exempelvis har ett flertal myndigheter, bland annat två länsstyrelser, av regeringen fått i uppdrag att identifiera potentiella områden för samordning av regionalpolitiken och utarbeta metoder för effektiv sektorssamordning. Även har länsstyrelserna rapporterat om ett ekonomiskt ansträngt läge, vilket i vissa fall har bidragit till en begränsning av tillsynsverksamheten och ökade ärendebalanser. arbetar länsstyrelserna med att på olika sätt skapa högre effektivitet och service genom förbättrade rutiner, ökad samordning mellan länsstyrelser och ökad tillgänglighet av länsstyrelsernas tjänster.