prop · GQ0351 · 2003-02-20 00:00:00 — man med att utveckla vårdprocesserna samt att förbättra hanteringen av remisser och väntelistor. Genombrott och Bra mottagning är vanliga ex- empel på använda metoder för att få till stånd förbättringar. överens om att det är angeläget att denna inriktning i arbetet med att för- bättra tillgängligheten fullföljs. Många landsting har redan vårdgarantier som omfattar behandling. 2002/03:51 Genomslaget har varierat och på flera håll inrättas särskilda kanslier som Bilaga 1 stöd för patienter som vill få hjälp att söka vård på annat håll. Parterna är överens om att förbättrad information och stöd till patienter är en förut- sättning för en utvidgning av vårdgarantin. Vidare är parterna överens om att en utvidgning av vårdgarantin måste ske i överensstämmelse med beslut om prioriteringar. Detta ställer krav på fortsatt medicinskt programarbete med tydliga priorite- ringar. Parterna avser vidare att närmare precisera vårdgarantins utformning och införande. Parterna är också överens om att en utvidgning av vårdgarantin påver- kar vårdens behov av resurser. Parterna skall därför i en kontrollstation stämma av hittillsvarande effekter av det förbere- delse- och utvecklingsarbete som bedrivits enligt ovan samt vårdens re- sursutveckling och resursbehov. Att följa upp tillgängligheten överenskommelse fastslogs det angelägna i att kunna följa tillgängligheten i hälso- och sjukvården, men också att det saknas hel- täckande och tillförlitliga uppföljningssystem. Därför avsattes resurser till ett projekt, Väntetider i Vården, som syftar till att förbättra tillgäng- ligheten i hälso- och sjukvården genom att utveckla ett nationellt system för uppföljning och analys av väntetider. Samtliga landsting medverkar i projektet. presenterades en nationell databas för information om aktuella förväntade väntetider till ett urval mottagningsverksamheter och behandlingar inom den somatiska specialistvården. som redovisning av uppgifterna görs med hjälp av Internet. påbörjades vidare ett arbete med att komplettera databasen med uppgifter för uppföljning och analys av faktiska väntetider. Som tidigare framgått innebär överenskommelsen om åtgärder för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården ett åtagande från landstingen att fortsätta förbättra upp- följningen av tillgängligheten. Senast vid utgången av skall rap- porteringen till databasen i vården vara 100-procentig avse- ende förväntade väntetider. Vid utgången av skall även täck- ningsgraden för faktiska väntetider vara . Som ett led i uppföljningen av den nationella handlingsplanen har landstingen genom åtagit sig att följa upp väntetiderna till besök vid läkarmottagning i primärvården. Även dessa mätningar sker inom ramen för projektet i vården och en speciell databas har byggs upp för detta ändamål. har två sådana mätningar genomförts. Inom ramen för projektet pågår också aktiviteter för att ta fram riktlin- jer för god praxis vad gäller organisation och administration av väntelis- tor samt för att öka kunskaperna om vårdens tillgänglighet i olika avse- enden. På syftar projektet till att implementera hela den mo- dell för att följa tillgängligheten som tagit fram i samverkan med den . Denna modell bygger på att de lokala informationssystemen i hälso- och sjukvården utvecklas så att de innehåller vissa data kring sju mätpunkter i hela vårdprocessen. Som framgår i det följande avsätts särskilda medel även i denna över- enskommelse för utvecklingsprojektet i vården. Prioriteringar i hälso- och sjukvården inledde ett långsiktigt arbete med att ut- veckla metoder för tillämpningen av riksdagsbeslutet om prioriteringar i hälso- och sjukvården. Syftet är i överensstämmelse med det mål för arbete med dessa frågor som regeringen uttalade i pro- positionen (prop. 1999/2000:149) Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården. Där sägs bl.a. att arbete skall bidra till uppfyllandet av det långsiktiga målet att frågan om priorite- ringar integreras i sjukvårdshuvudmännens planeringsarbete på alla ni- våer med medvetna och öppna prioriteringar som följd. har också i enlighet med den särskilda överenskommelsen mellan staten och landstingen om ersättningar till hälso- och sjukvården från och med i uppdrag att ta fram beslutsstöd för prioriteringar inom ramen för riktlinjerna för vård och behandling av patienter med kroniska sjuk- Bland pågående projekt kan nämnas ett pilotprojekt i fråga om Projektets syfte är utveckla kunskapsunderlag som stöd för beslut om prioriteringar som kan bidra till att lokala terapirekommen- dationer och förskrivning baseras på bästa möjliga kunskap om det medi- cinska och hälsoekonomiska underlaget för läkemedlet. om klopidogrel (läkemedel) har remitterats och fått ett övervägande po- Rapporten utgör nu underlag för kommande riktlinjer för hjärtsjukvård och strokesjukvård. mitteras en expertrapport om coxiber (läkemedel). publicerats våren avslutas pilotprojektet med hänvisning till att det ingår i den nyinrättade uppdrag att fatta beslut om prioriteringar av nya läkemedel. Tyngdpunkten i arbete med prioriteringar har 2002 lagts på att utarbeta beslutsstöd för prioriteringar för sjukvårdshu- vudmännen i de ovan nämnda riktlinjerna. Arbeten pågår med riktlinjer för vården av patienter med astma och kronisk obstruktiv lungsjukdom (KOL) och venös tromboembolism (blodproppssjukdom). jer baseras till stor del på SBU:s systematiska kunskapssammanställning om behandling av astma och KOL. Vidare pågår ett arbete med riktlinjer för hjärtsjukvård som syftar till att utarbeta ett heltäckande beslutsun- derlag för vertikal prioritering inom hela området hjärtsjukdomar. linjerna vad gäller astma/KOL, venös tromboembolism och hjärtsjukvård skall remitteras tidigt . arbete med riktlinjer vad gäller bröstcancer och strokesjukvård. Kraven på de nya riktlinjerna är högt ställda. De skall så långt det är möjligt baseras på evidensbaserade och graderade systematiska översik- ter av den medicinska och hälsoekonomiska dokumentationen inom det Eftersom riktlinjerna skall ligga till grund för beslut om prioriteringar krävs att styrkan i de olika rekommendationerna baseras på en samlad bedömning som tar hänsyn till de grundläggande etiska prin- ciperna i riksdagsbeslutet om prioriteringar. Som framgår i det följande avsätts särskilda medel även i denna överenskommelse för utvecklingsprojekt avseende prioriteringar. Stöd till nationella insatser respektive avsattes för producent- obunden läkemedelsinformation. Parterna avser att avsätta samma belopp för . Medlen för producentobunden läkemedelsinformation dis- poneras av och skall, i samverkan med landstingen, användas för att utveckla informationen, bl.a. till landstingens läkeme- delskommittéer. Bakterier som har utvecklat resistens mot antibiotika har blivit ett mycket stort problem runt om i . Även om situationen i fortfarande uppfattas som bättre än i många länder i vår omvärld finns det oroande tecken även i vårt land. Påtagliga problem finns framför allt på sjukhus, men även i andra vårdformer. Situationen förvärras snabbt internationellt vilket leder till ökad risk för import av antibiotikaresis- tenta bakterier. och minskad anti- biotikaresistens (STRAMA) har fungerat som ett forum för att sprida information i syfte att åstadkomma en rationell användning av antibiotika och därigenom begränsa utvecklingen av antibiotikaresi- stens i landet. Parterna kom överens om att avsätta till STRAMA. De tecken som finns när det gäller ökad spridning av resistenta bakte- rier medför att det finns behov av att fortsätta utveckla den samverkan som sker mellan landsting, kommuner och myndigheter inom ra- men för STRAMA. Det arbete som bedrivs i syfte att öka kunska- pen och medvetenheten om problemen med antibiotikaresistens och hur det kan förebyggas behöver ges fortsatt stöd. finns det behov av att utveckla möjligheterna att göra jämförelser mellan olika delar av landet och att bredda STRAMA:s verksamhet till att omfatta även andra vårdformer. Parterna är överens om att stödet till STRAMA bör utökas till . Infomedica, som började utvecklas , är ett producentobundet multimediasystem för patientinformation med fastställda kvalitetskrite- rier. Systemet finansieras bl.a. av landstingen och . Det finns stora utvecklingsmöjligheter i systemet, men för att kunna utnyttja dessa fordras ett resurstillskott. Parterna är ense om att även av- sätta för att stödja Infomedicas fortsatta utveckling. I Dagmaröverenskommelsen mellan staten och för betonas att en viktig del i arbetet med att öka vårdens tillgänglig- het och kvalitet är att förbättra möjligheten till sjukvårdsupplysning per telefon. Parterna tillsatte därför en utredning som fick i uppdrag att stu- dera förutsättningarna för att bygga upp en nationellt samordnad sjuk- Utredningen lämnade en delrapport och slutrapport skall lämnas . I den delrapport som lämnades till regeringen och framgick att ett kvalificerat beslutsstödssystem är en förutsättning både för ett landstings egen sjukvårdsupplysning och i synnerhet för ett nätverk av samverkande upplysningar. beslutsstödssystem ökar säkerheten i rådgivningen för både patienter och sjukvårdsupplysare, det ger en effektivare upplysningsverksamhet och det säkerställer att bedömningar och råd blir rimligt enhetliga över Erfarenheterna från , det enda land förutom som systematiskt bygger upp sjukvårdsupplysningsverksamheten, visar också att ett beslutsstödssystem, gemensamt för alla upplysningar, har varit en förutsättning för att verksamheten skall kunna bedrivas med tillräckligt Sjukvårdsupplysning per telefon kan således öka patienternas trygghet i vardagen, stödja egenvård och vägleda de patienter som behöver ett kan sjukvårdsupplysning avlasta vården besök som inte är nödvändiga och därigenom leda till bättre resursutnyttjande inom En rad frågor behöver emellertid ytterligare belysas innan utredningen kan lägga fram ett fullständigt förslag. Parterna är mot bakgrund av detta överens om att avsätta till disposition, för användning till utveckling av medicinskt beslutsstöd. Parterna är överens om att arbetet med stöd till kunskaps- och verksam- hetsutveckling inom hälso- och sjukvården bör fortsätta och vidareut- Parterna är eniga om att för anslå för Därav avsätts till nationellt stöd för verksamhets- utveckling i hälso- och sjukvården. Syftet med arbetet är att utveckla ändamålsenligheten i hälso- och sjukvården ur ett patientperspektiv. Medlen disponeras av användas dels för genomförande av olika insatser för att stödja verksamhetsutvecklingen i landstingen, dels för att göra det möjligt för landstingen att frikoppla personer för att aktivt delta i landstingsgemensamt utvecklingsarbete. Projektet i Vården samt utvecklingsarbete rörande prioriteringar, som redovisats ovan, är viktiga inslag i det natio- Parterna är mot denna bakgrund eniga om att för avsätta för arbete med att ut- veckla metoder och beslutsstöd för prioriteringar och för det fortsatta arbetet inom det nationella utvecklingsprojektet der i vården. Därutöver avsätts för annat utvecklingsarbete på na- tionell nivå, såsom samt presentations- programmet Hur mår . Beslut om den närmare användningen av dessa medel fattas i samråd mellan och Landstingsför- Kunskapsbaserad hälso- och sjukvård Den snabba kunskapsutvecklingen inom hälso- och sjukvården tillsam- mans med ett ökat vårdbehov och knappa ekonomiska resurser accentue- rar behovet av att säkra att vården baseras på vetenskapliga metoder. av medicinsk metodik (SBU) har till uppdrag att utvärdera befintlig och ny medicinsk metodik samt att för- medla resultaten till sjukvårdshuvudmännen. Slutsatserna från SBU har hög trovärdighet men likafullt finns brister i tillämpningen inom hälso- och sjukvården. Parterna var därför eniga om att avsätta i syfte att stödja arbetet med att få bättre genomslag för nya forskningsre- sultat. Eftersom parterna var angelägna om att få till stånd en dialog mellan SBU och landstingen om metoder för att föra ut kunskapen me- nade parterna att beslut om hur medlen skall disponeras skall fattas i samråd mellan och . Mot bakgrund av att utbildning är ett av de viktigaste redskapen för förändring är parterna vidare överens om att därutöver avsätta medel till SBU för att genomföra utbildningsinsatser om evidensbaserad hälso- och sjukvård i den praktiska vården. avsätts för detta ändamål. har () som ett första led i det pågående ramprogrammet kring statlig styrning av hälso- och sjukvår- den, studerat hur statliga informativa insatser riktade till hälso- och sjuk- vården produceras, förmedlas och tas emot. Resultatet av studien har publicerats i rapporten påverka utan att styra (RRV 2002:4). RRV konstaterar att ett nationellt kunskapsstödjande system syftande till att påverka hälso- och sjukvårdens inriktning och utveckling har en viktig funktion att fylla i det svenska hälso- och sjukvårdssystemet. RRV anser att staten bör tydliggöra sina ambitioner och utifrån dessa utveckla en sammanhållen strategi för statlig styrning inom området. En sådan strategi bör inbegripa såväl de informativa styrmedlen som dess interak- tion med andra statliga styrmedel. Parterna är mot bakgrund av detta överens om att avsätta sammanlagt till utveckling av kunskapsspridning och utbildningsinsatser. IT-utveckling i hälso- och sjukvården Ett viktigt sätt att förbättra samspelet mellan olika vårdnivåer, vårdgivare och vårdenheter är att underlätta för en samverkande användning av IT inom hälso- och sjukvården. En förutsättning för detta är bl.a. gemen- samma kravspecifikationer på nationell nivå. Mot den bakgrunden har ett nationellt organ för IT-strategiska frågor i vården bildats, . arbetar på uppdrag av sjukvårdshu- vudmän och vårdgivare, såväl offentliga som privata, för att få till stånd en gemensam infrastruktur eller plattform för IT i hälso- och sjukvården. I ingår , Svenska Kommunför- bundet, och . Samarbetet mellan landstingen på IT-området har påbörjats men det behövs ytterligare samordning för att det skall fungera fullt ut. är därför eniga om att avsätta 15 miljoner till IT-utveck- ling i hälso- och sjukvården. Dessa medel kommer att användas av Care- link till att utveckla gemensamma kravspecifikationer på nationell nivå för viktiga och i alla landsting och regioner förekommande verksamheter och arbetsmoment, exempelvis inom områdena patientjournaler, patient- administration, läkemedelsförskrivning, remissvarshantering, säkerhets- funktioner, kontakter med folkbokföringsmyndigheten, försäkrings- Kvalitetsregister är en viktig källa till information om vårdens kvalitet. De innehåller individbundna data om diagnoser, åtgärder och utfall. möjlighet till jämförelse med uppgifter på riksnivå samt trendanalyser som registren ger är ett viktigt stöd för lokal kvalitetsutveckling och upp- följning av sjukvårdens nytta för patienterna. Registren är kraftfulla in- strument för kvalitetsarbetet och ett av de viktigaste syftena med dem är att bidra till kvalitetsutveckling inom hälso- och sjukvården och till ut- jämnande av de skillnader som finns i vården. finns drygt 50 kvalitetsregister som är, eller utvecklas för att bli, De nationella kvalitetsregistren varierar i syften, hur och när de kommit till, men har alla det gemensamt att de startats av repre- sentanter för den medicinska professionen och byggts upp som stöd för kvalitetsutveckling vid den egna kliniken. bland olika kliniker och landsting. och samverkar på central nivå ge- nom den s.k. beslutsgruppen och lämnar ekonomiskt och på andra sätt aktivt stöd för skapande och utveckling av de nationella kvalitetsregist- I detta arbete medverkar också med dess Det administrativa arbetet på central nivå handhas av Social- har medel avsatts genom denna överenskommelse för att stödja utveckling och drift av registren. I överenskommelsen för år 1999 lyftes vissa ersättningar för nationella utvecklingsinsatser ur över- enskommelsen som ramanslagen för bl.a. juste- rades med motsvarande belopp. Ett av de områden som på detta sätt överfördes till ordinarie verksamhet var finansieringen av utvecklingen av de Nationella kvalitetsregistren. I överenskommelsen för konstaterade parterna att det stöd som skall kanaliseras via avser analys och återföring av data samt vidareutveckling av registren. I detta ingår också stöd till ny- startade register och annan metodutveckling. Parterna var också överens om att kostnaden för deltagande enheter för medverkan liksom den rutinmässiga driften i första hand bör åvila landstingen som en del av den ordinarie verksamheten. För att sammantaget förbättra de ekonomiska förutsättningarna för så- väl drift, vidareutveckling och användning av etablerade register, som för stöd och utveckling av nya register, är parterna överens om att det finns starka skäl för att i fortsättningen landstingsgemensamt finansiellt stödja Parterna är därför eniga om att avsätta 20 miljoner kronor för detta ändamål . Nationella informationsinsatser om organdonation Transplantation av organ är en etablerad behandlingsform i hälso- och sjukvården. väntar närmare 700 personer på att få ett nytt organ. Samtliga har en livshotande sjukdom och transplan- tation är för dem den enda möjligheten till ett fortsatt normalt liv. Det råder emellertid stor brist på organdonatorer i . har antalet avlidna i minskat med en tredjedel. Många svårt sjuka avlider i transplantationskön. Det behövs åtgärder av olika slag för att öka antalet transplantationer. Det kan bl.a. handla om utbild- ning av personal för kontakter med närstående samt organisation för samverkan vid omhändertagande av organ. En orsak till bristen på organ är också att närmare hälften av de möjliga organdonationerna inte kom- mer till stånd på grund av ett nej från den avlidne eller dennes anhöriga. Detta trots att en genomförd Sifoundersökning visar att 87 pro- cent av svenskarna är positiva till att donera sina organ. Parterna anser mot den bakgrunden att det är viktigt att genom infor- mationsinsatser öka människors kunskap inom detta område och att också få dem att meddela sitt ställningstagande till sina anhöriga. Man vet att ökad kunskap i detta ämne medför en mer positiv inställning och många människor kan ändra ståndpunkt när missuppfattningar ut. Parterna var därför redan i överenskommelsen för överens om att under maximalt med början avsätta årli- gen för nationella informationsinsatser om organdonation. Vård för patienter med Rett syndrom bedrivs vid i sund (Rett Center). Rett Center är upptaget som en riksspecialitet i Vårdkatalog. Verksamheten startade med stöd av stat- liga stimulansbidrag och har drivits av . För att underlätta en smidig övergång till själv- finansiering av verksamheten kom staten och i Dagmaröverenskommelsen för överens om att ett övergångsbi- drag på skulle utbetalas . Rett Center har dock inte lyckats skapa ett sådant patientunderlag att verksamheten kunnat bli självbärande. Det finns tecken som tyder på att de få specialistremitteringarna mellan landstingen kan vara ett vanligt problem för små verksamheter av rikskaraktär. kunde exempelvis i sin slutredovisning av uppdraget om hur vårdbehoven till- godoses för små och mindre kända handikappgrupper endast i få fall på- visa en önskvärd ökad remittering till rikscentra. Det är möjligt att detta problem hänger samman med eventuella brister i de nuvarande formerna för samordning av den högspecialiserade vården mellan landstingen. Detta är en av de saker som regeringen avser att få belyst inom ramarna för det projekt om en översyn av den högspecialiserade vården som star- tats . I avvaktan på översynen av den högspecialiserade vården är parterna därför överens om att avsätta som ett fortsatt tidsbegränsat stöd till verksamheten vid Rett Center. Förebyggande arbete inom hälso- och sjukvården En hälsofrämjande och förebyggande inriktning inom hälso- och sjuk- vården utgör en viktig del i ansträngningarna att effektivisera vården. Mycket talar dock för att det finns vissa brister inom hälso- och sjukvården när det gäller att uppfylla ansvaret att förebygga ohälsa, t.ex. när det gäller alternativ till medicinering för att sluta röka, dricka mindre alkohol, äta bättre, ägna mer tid åt fysisk aktivitet, ge akt på behov av vila och sömn m.m. För att utveckla det sjukdomsförebyggande arbetet inom hälso- och sjukvården krävs information och utbildning om relevanta förebyggande insatser. Parterna är överens om att för detta syfte avsätta 5 miljoner kro- nor . Såväl ledning som vårdpersonal kan utgöra målgrup- per för insatserna. Medlen lämnas som bidrag till Familjemedicinska in- stitutet som skall samråda med om den närmare inriktningen på insatserna. har på regeringens uppdrag utrett hur ett nationellt ansvar för vaccinationsförsörjningen och lagerhållning av vaccin skall kunna utformas. I sin redovisning av uppdraget föreslår att får ett preciserat nationellt ansvar för att upprätthålla en god försörjning av viktigare vacciner, nämligen sådana vacciner som ingår i rekommendationer eller sådana där internatio- nella krav på vaccination finns. Bolagets ansvar föreslås omfatta bevak- ning, licensförsäljning samt lagerhållning av vacciner och vissa antidoter. årliga extrakostnad för detta åtagande bedöms uppgå till ca . Staten avser att närmare reglera bolagets åtaganden inom detta område i kommande verksamhetsavtal mellan staten och bolaget. Parterna är därför överens om att avsätta för detta ändamål. är parterna eniga om att de centrala instanser som er- håller ekonomisk ersättning enligt denna överenskommelse skall följa upp och redovisa användning och resultat av de tilldelade medlen. Redo- visningen skall ha inkommit till före . Den ekonomiska omfattningen av överenskommelsen för och medelsfördelningen framgår av bilaga 1. Ersättning enligt punkt 1 Att stärka patientens ställning, utbetalas av utan särskild rekvisition med en tolftedel i efterskott. Ersättningens fördelning framgår av bilaga 2. Ersättning enligt punkt 2.1 Producentobunden läkemedelsinformation samt 2.2 STRAMA utbetalas av utan särskild rekvisition Ersättning enligt punkt 2.3 Infomedica samt 2.4 Nationell sjukvårds- upplysning utbetalas utan särskild rekvisition till . Ersättning enligt punkt 3.1 Verksamhetsutveckling och punkt 3.3 Pro- jektet Väntetider i vården utbetalas av utan särskild rek- Ersättning enligt punkt 3.2 Prioriteringar disponeras av Socialstyrel- Ersättning enligt punkt 3.4 Särskilda medel för utvecklingsarbete ut- betalas av i enlighet med överenskommelse mellan och om medlens användning. Ersättning enligt punkt 4.1 Kunskapsspridning utbetalas av Socialsty- relsen till SBU i enlighet med överenskommelse mellan Landstingsför- bundet och SBU om medlens användning. Ersättning enligt punkt 4.2 Utbildningsinsatser utbetalas av Socialsty- relsen utan särskild rekvisition till SBU. Ersättning enligt punkt 5 IT-utveckling i hälso- och sjukvården utbe- talas av efter rekvisition till . Ersättning enligt punkt 6 disponeras av Ersättning enligt punkt 7 Nationella informationsinsatser om orgando- nation utbetalas av utan särskild rekvisition till Lands- Ersättning enligt punkt 8 Rett Center utbetalas av utan särskild rekvisition till . med en redovisning av hur medlen använts. Ersättning enligt punkt 9 Förebyggande arbete inom hälso- och sjuk- vården utbetalas av utan särskild rekvisition till Familje- Ersättning enligt punkt 10 Vaccinationsförsörjning utbetalas av Social- styrelsen utan särskild rekvisition till . Överenskommelsen blir giltig när den godkänts av regeringen och samt under förutsättning att ställer erforderliga medel till regeringens förfogande. Fördelning av ersättning för att stärka patientens Fördelning av ersättning för att stärka patientens ställning för . Belopp i tusental kronor Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , H. , , , Andnor, Nuder, ,